# Uradni list C 23/21.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 23 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6421. januar 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 23

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6421. januar 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2018–2019Seja: 11. marca 2019
  Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 420, 4.12.2020 .
  ZASEDANJE 2019–2020Seje: 12.–14. marca 2019
  Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 420, 4.12.2020 .
  SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2018–2019Seja: 11. marca 2019
  Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 420, 4.12.2020 .
  ZASEDANJE 2019–2020Seje: 12.–14. marca 2019
  Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 420, 4.12.2020 .
  SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 420, 4.12.2020 .

Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 420, 4.12.2020 .

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 12. marec 2019 |
| 2021/C 23/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o varnostnih grožnjah zaradi vedno večje prisotnosti Kitajske na tehnološkem področju v EU in možnih ukrepih na ravni EU za njihovo zmanjšanje (2019/2575(RSP)) | 2 |
| 2021/C 23/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o stanju političnih odnosov med EU in Rusijo (2018/2158(INI)) | 7 |
| 2021/C 23/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o gradnji zmogljivosti EU za preprečevanje konfliktov in mediacijo (2018/2159(INI)) | 16 |
| | Sreda, 13. marec 2019 |
| 2021/C 23/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o Evropi, ki varuje: čist zrak za vse (2018/2792(RSP)) | 23 |
| 2021/C 23/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku uredbe Komisije o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za klotianidin, cikloksidim, epoksikonazol, flonikamid, haloksifop, mandestrobin, mepikvat, Metschnikowia fructicola sev NRRL Y-27328 in proheksadion v ali na nekaterih proizvodih (D059754/02 – 2019/2520(RPS)) | 33 |
| 2021/C 23/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 4114 (DP-ØØ4114-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D060242/03 – 2019/2551(RSP)) | 36 |
| 2021/C 23/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87411 (MON-87411-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D060243/03 – 2019/2552(RSP)) | 42 |
| 2021/C 23/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 in podkombinacije Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 in MIR162 × 1507, so iz njih sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D060244/03 – 2019/2553(RSP)) | 48 |
| 2021/C 23/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o spremembi Izvedbene uredbe (EU) No 540/2011 v zvezi s podaljšanjem odobritve aktivnih snovi abamektin, Bacillus subtilis (Cohn 1872) sev QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralin, klodinafop, klopiralid, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diklorprop-P, epoksikonazol, fenpiroksimat, fluazinam, flutolanil, fosetil, Lecanicillium muscarium, mepanipirim, mepikvat, Metarhizium anisopliae var. Anisopliae, metkonazol, metrafenon, Phlebiopsis gigantea, pirimikarb, Pseudomonas chlororaphis sev: MA 342, pirimetanil, Pythium oligandrum, rimsulfuron, spinosad, Streptomyces K61, thiacloprid, tolklofos-metil, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triclopir, trineksapak, tritikonazol, Verticillium albo-atrum in ziram (D060042/02 – 2019/2541(RSP)) | 54 |
| 2021/C 23/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o poročilu Komisije o Turčiji za leto 2018 (2018/2150(INI)) | 58 |
| 2021/C 23/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: letni pregled rasti za leto 2019 (2018/2119(INI)) | 67 |
| 2021/C 23/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2019 (2018/2120(INI)) | 73 |
| | Četrtek, 14. marec 2019 |
| 2021/C 23/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o stanju človekovih pravic v Kazahstanu (2019/2610(RSP)) | 83 |
| 2021/C 23/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o Iranu, zlasti primeru zagovornikov človekovih pravic (2019/2611(RSP)) | 88 |
| 2021/C 23/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o stanju človekovih pravic v Gvatemali (2019/2618(RSP)) | 92 |
| 2021/C 23/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o izvajanju Uredbe (EU) št. 978/2012 o shemi splošnih tarifnih preferencialov (GSP) (2018/2107(INI)) | 98 |
| 2021/C 23/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (2019/2614(RSP)) | 105 |
| 2021/C 23/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o evropskem sistemu sankcij za kršitve človekovih pravic (2019/2580(RSP)) | 108 |
| 2021/C 23/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o nujnosti črnega seznama EU glede tretjih držav v skladu z direktivo o preprečevanju pranja denarja (2019/2612(RSP)) | 113 |
| 2021/C 23/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o podnebnih spremembah – evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo v skladu s Pariškim sporazumom (2019/2582(RSP)) | 116 |
| 2021/C 23/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o razmerah v Nikaragvi (2019/2615(RSP)) | 126 |
| 2021/C 23/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o Letnem strateškem poročilu o izvajanju in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja (2018/2279(INI)) | 130 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 13. marec 2019 |
| 2021/C 23/23 | Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o področju delovanja in mandatu posebnih predstavnikov EU (2018/2116(INI)) | 146 |
| 2021/C 23/24 | Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 Svetu in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o pregledu nadaljnjih ukrepov, ki jih je sprejela ESZD dve leti po poročilu EP o strateškem komuniciranju EU za boj zoper propagando, ki jo proti njej usmerjajo tretje strani (2018/2115(INI)) | 152 |
| 2021/C 23/25 | Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko glede pridružitvenega sporazuma med EU in Monakom, Andoro ter San Marinom (2018/2246(INI)) | 159 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 12. marec 2019

2021/C 23/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o varnostnih grožnjah zaradi vedno večje prisotnosti Kitajske na tehnološkem področju v EU in možnih ukrepih na ravni EU za njihovo zmanjšanje (2019/2575(RSP))

2

2021/C 23/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o stanju političnih odnosov med EU in Rusijo (2018/2158(INI))

7

2021/C 23/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o gradnji zmogljivosti EU za preprečevanje konfliktov in mediacijo (2018/2159(INI))

16

Sreda, 13. marec 2019

2021/C 23/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o Evropi, ki varuje: čist zrak za vse (2018/2792(RSP))

23

2021/C 23/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku uredbe Komisije o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za klotianidin, cikloksidim, epoksikonazol, flonikamid, haloksifop, mandestrobin, mepikvat, Metschnikowia fructicola sev NRRL Y-27328 in proheksadion v ali na nekaterih proizvodih (D059754/02 – 2019/2520(RPS))

33

2021/C 23/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 4114 (DP-ØØ4114-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D060242/03 – 2019/2551(RSP))

36

2021/C 23/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87411 (MON-87411-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D060243/03 – 2019/2552(RSP))

42

2021/C 23/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 in podkombinacije Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 in MIR162 × 1507, so iz njih sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D060244/03 – 2019/2553(RSP))

48

2021/C 23/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o spremembi Izvedbene uredbe (EU) No 540/2011 v zvezi s podaljšanjem odobritve aktivnih snovi abamektin, Bacillus subtilis (Cohn 1872) sev QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralin, klodinafop, klopiralid, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diklorprop-P, epoksikonazol, fenpiroksimat, fluazinam, flutolanil, fosetil, Lecanicillium muscarium, mepanipirim, mepikvat, Metarhizium anisopliae var. Anisopliae, metkonazol, metrafenon, Phlebiopsis gigantea, pirimikarb, Pseudomonas chlororaphis sev: MA 342, pirimetanil, Pythium oligandrum, rimsulfuron, spinosad, Streptomyces K61, thiacloprid, tolklofos-metil, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triclopir, trineksapak, tritikonazol, Verticillium albo-atrum in ziram (D060042/02 – 2019/2541(RSP))

54

2021/C 23/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o poročilu Komisije o Turčiji za leto 2018 (2018/2150(INI))

58

2021/C 23/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: letni pregled rasti za leto 2019 (2018/2119(INI))

67

2021/C 23/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2019 (2018/2120(INI))

73

Četrtek, 14. marec 2019

2021/C 23/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o stanju človekovih pravic v Kazahstanu (2019/2610(RSP))

83

2021/C 23/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o Iranu, zlasti primeru zagovornikov človekovih pravic (2019/2611(RSP))

88

2021/C 23/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o stanju človekovih pravic v Gvatemali (2019/2618(RSP))

92

2021/C 23/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o izvajanju Uredbe (EU) št. 978/2012 o shemi splošnih tarifnih preferencialov (GSP) (2018/2107(INI))

98

2021/C 23/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (2019/2614(RSP))

105

2021/C 23/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o evropskem sistemu sankcij za kršitve človekovih pravic (2019/2580(RSP))

108

2021/C 23/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o nujnosti črnega seznama EU glede tretjih držav v skladu z direktivo o preprečevanju pranja denarja (2019/2612(RSP))

113

2021/C 23/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o podnebnih spremembah – evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo v skladu s Pariškim sporazumom (2019/2582(RSP))

116

2021/C 23/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o razmerah v Nikaragvi (2019/2615(RSP))

126

2021/C 23/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o Letnem strateškem poročilu o izvajanju in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja (2018/2279(INI))

130

PRIPOROČILA

Evropski parlament

Sreda, 13. marec 2019

2021/C 23/23

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o področju delovanja in mandatu posebnih predstavnikov EU (2018/2116(INI))

146

2021/C 23/24

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 Svetu in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o pregledu nadaljnjih ukrepov, ki jih je sprejela ESZD dve leti po poročilu EP o strateškem komuniciranju EU za boj zoper propagando, ki jo proti njej usmerjajo tretje strani (2018/2115(INI))

152

2021/C 23/25

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko glede pridružitvenega sporazuma med EU in Monakom, Andoro ter San Marinom (2018/2246(INI))

159

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 12. marec 2019 |
| 2021/C 23/26 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o zahtevi za odvzem imunitete Moniki Hohlmeier (2019/2002(IMM)) | 164 |
| 2021/C 23/27 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o zahtevi za odvzem imunitete Jean-Marieju Le Penu (2018/2247(IMM)) | 166 |
| 2021/C 23/28 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o zahtevi za odvzem imunitete Dominique Bilde (2018/2267(IMM)) | 168 |
| | Sreda, 13. marec 2019 |
| 2021/C 23/29 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o nezadostni večini za pravno zavezujoč akt v odboru (razlaga točke (b) prvega pododstavka člena 117(1) Poslovnika) (2019/2011(REG)) | 170 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 12. marec 2019

2021/C 23/26

Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o zahtevi za odvzem imunitete Moniki Hohlmeier (2019/2002(IMM))

164

2021/C 23/27

Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o zahtevi za odvzem imunitete Jean-Marieju Le Penu (2018/2247(IMM))

166

2021/C 23/28

Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o zahtevi za odvzem imunitete Dominique Bilde (2018/2267(IMM))

168

Sreda, 13. marec 2019

2021/C 23/29

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o nezadostni večini za pravno zavezujoč akt v odboru (razlaga točke (b) prvega pododstavka člena 117(1) Poslovnika) (2019/2011(REG))

170

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 12. marec 2019 |
| 2021/C 23/30 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o podaljšanju veljavnosti člena 159 Poslovnika Parlamenta do konca devetega parlamentarnega obdobja (2019/2545(RSO)) | 171 |
| 2021/C 23/31 | P8_TA(2019)0139Elektronske informacije o prevozu blaga ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o elektronskih informacijah o prevozu blaga (COM(2018)0279 – C8-0191/2018 – 2018/0140(COD))P8_TC1-COD(2018)0140Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o elektronskih informacijah o prevozu blaga(Besedilo velja za EGP) | 173 |
| 2021/C 23/32 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prostovoljnem partnerstvu med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (10861/2018 – C8-0445/2018 – 2018/0272(NLE)) | 200 |
| 2021/C 23/33 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prostovoljnem partnerstvu med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (10861/2018 – C8-0445/2018 – 2018/0272M(NLE)) | 201 |
| 2021/C 23/34 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije podpišejo Protokol o spremembi Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov (10923/2018 – C8-0440/2018 – 2018/0238(NLE)) | 207 |
| 2021/C 23/35 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije postanejo pogodbenice Konvencije Sveta Evrope o celostnem pristopu k varnosti, zaščiti in storitvam na nogometnih tekmah in drugih športnih dogodkih (CETS št. 218) (12527/2018 – C8-0436/2018 – 2018/0116(NLE)) | 208 |
| 2021/C 23/36 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije in držav članic, Protokola o spremembi Sporazuma o pomorskem prevozu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Vlado Ljudske republike Kitajske na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (05083/2015 – C8-0022/2019 – 2014/0327(NLE)) | 209 |
| 2021/C 23/37 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Arabsko republiko Egipt na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (10219/2016 – C8-0135/2017 – 2016/0121(NLE)) | 210 |
| 2021/C 23/38 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta in Komisije o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Turkmenistanom na drugi strani in ki ga skleneta Evropska unija in Evropska skupnost za atomsko energijo (12183/1/2011 – C8-0059/2015 – 1998/0031R(NLE)) | 211 |
| 2021/C 23/39 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK v Združenem kraljestvu (13123/2018 – C8-0474/2018 – 2018/0812(CNS)) | 215 |
| 2021/C 23/40 | P8_TA(2019)0148Izmenjava informacij o državljanih tretjih držav in evropski informacijski sistem kazenskih evidenc (ECRIS) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Okvirnega sklepa Sveta 2009/315/PNZ v zvezi z izmenjavo informacij o državljanih tretjih držav in evropskim informacijskim sistemom kazenskih evidenc (ECRIS) ter o nadomestitvi Sklepa Sveta 2009/316/PNZ (COM(2016)0007 – C8-0012/2016 – 2016/0002(COD))P8_TC1-COD(2016)0002Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Okvirnega sklepa Sveta 2009/315/PNZ v zvezi z izmenjavo informacij o državljanih tretjih držav in evropskim informacijskim sistemom kazenskih evidenc (sistem ECRIS) ter o nadomestitvi Sklepa Sveta 2009/316/PNZ | 216 |
| 2021/C 23/41 | P8_TA(2019)0149Centralizirani sistem za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (ECRIS-TCN) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi centraliziranega sistema za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva, za dopolnitev in podporo evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc (ECRIS-TCN) ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 (COM(2017)0344 – C8-0217/2017 – 2017/0144(COD))P8_TC1-COD(2017)0144Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi centraliziranega sistema za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (sistem ECRIS-TCN) z namenom dopolnitve evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc ter o spremembi Uredbe (EU) 2018/1726 | 217 |
| 2021/C 23/42 | P8_TA(2019)0150Program evropske solidarnostne enote ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa evropske solidarnostne enote ter razveljavitvi [uredbe o evropski solidarnostni enoti] in Uredbe (EU) št. 375/2014 (COM(2018)0440 – C8-0264/2018 – 2018/0230(COD))P8_TC1-COD(2018)0230Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa evropske solidarnostne enote ter razveljavitvi [uredbe o evropski solidarnostni enoti] in Uredbe (EU) št. 375/2014(Besedilo velja za EGP) | 218 |
| 2021/C 23/43 | P8_TA(2019)0151Uredba EU o kibernetski varnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji EU za kibernetsko varnost ENISA in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 ter certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti (uredba o kibernetski varnosti) (COM(2017)0477 – C8-0310/2017 – 2017/0225(COD))P8_TC1-COD(2017)0225Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) in o certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 (Akt o kibernetski varnosti) | 252 |
| 2021/C 23/44 | P8_TA(2019)0152Nepoštene trgovinske prakse med podjetji v verigi preskrbe s hrano ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o nepoštenih trgovinskih praksah v odnosih med podjetji v verigi preskrbe s hrano (COM(2018)0173 – C8-0139/2018 – 2018/0082(COD))P8_TC1-COD(2018)0082Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o nepoštenih trgovinskih praksah med podjetji v verigi preskrbe s kmetijskimi in živilskimi proizvodi | 254 |
| 2021/C 23/45 | P8_TA(2019)0153Evropska državljanska pobuda ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski državljanski pobudi (COM(2017)0482 – C8-0308/2017 – 2017/0220(COD))P8_TC1-COD(2017)0220Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropski državljanski pobudi | 257 |
| 2021/C 23/46 | P8_TA(2019)0154Uvoz kulturnih dobrin ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvozu kulturnih dobrin (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD))P8_TC1-COD(2017)0158Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vnosu in uvozu predmetov kulturne dediščine | 258 |
| 2021/C 23/47 | P8_TA(2019)0155Varstvo osebnih podatkov v okviru volitev v Evropski parlament ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 kar zadeva postopek preverjanja v zvezi s kršitvami pravil o varstvu osebnih podatkov v okviru volitev v Evropski parlament (COM(2018)0636 – C8-0413/2018 – 2018/0336(COD))P8_TC1-COD(2018)0336Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, kar zadeva postopek preverjanja v zvezi s kršitvami pravil o varstvu osebnih podatkov v okviru volitev v Evropski parlament | 259 |
| | Sreda, 13. marec 2019 |
| 2021/C 23/48 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 30. januarja 2019 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/1799 glede izvzetja Bank of England iz zahtev glede preglednosti pred trgovanjem in po njem iz Uredbe (EU) št. 600/2014 (C(2019)00793 – 2019/2546(DEA)) | 260 |
| 2021/C 23/49 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 30. januarja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama izvzetih subjektov (C(2019)00794 – 2019/2547(DEA)) | 261 |
| 2021/C 23/50 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 30. januarja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama izvzetih subjektov (C(2019)00791 – 2019/2549(DEA)) | 262 |
| 2021/C 23/51 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 30. januarja 2019 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2016/522 glede izvzetja centralne banke in urada za upravljanje dolga Združenega kraljestva iz področja uporabe Uredbe (EU) št. 596/2014 (C(2019)00792 – 2019/2550(DEA)) | 263 |
| 2021/C 23/52 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 13. februarja 2019 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/588 v zvezi z možnostjo prilagoditve povprečnega dnevnega števila poslov za delnico, kadar se mesto trgovanja z največjim prometom s to delnico nahaja zunaj Unije (C(2019)00904 – 2019/2579(DEA)) | 264 |
| 2021/C 23/53 | P8_TA(2019)0165Splošno izvozno dovoljenje Unije za izvoz nekaterega blaga z dvojno rabo iz Unije v Združeno kraljestvo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 z izdajo splošnega izvoznega dovoljenja Unije za izvoz nekaterega blaga z dvojno rabo iz Unije v Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (COM(2018)0891 – C8-0513/2018 – 2018/0435(COD))P8_TC1-COD(2018)0435Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 z izdajo splošnega izvoznega dovoljenja Unije za izvoz nekaterega blaga z dvojno rabo iz Unije v Združeno kraljestvo | 266 |
| 2021/C 23/54 | P8_TA(2019)0166Nadaljevanje programov teritorialnega sodelovanja PEACE IV (Irska-Združeno kraljestvo) in Združeno kraljestvo-Irska (Irska-Severna Irska-Škotska) ob izstopu Združenega kraljestva iz EU ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o omogočanju nadaljevanja programov teritorialnega sodelovanja PEACE IV (Irska-Združeno kraljestvo) in Združeno kraljestvo-Irska (Irska-Severna Irska-Škotska) v okviru izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (COM(2018)0892 – C8-0512/2018 – 2018/0432(COD))P8_TC1-COD(2018)0432Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o omogočanju nadaljevanja programov teritorialnega sodelovanja PEACE IV (Irska-Združeno kraljestvo) in Združeno kraljestvo-Irska (Irska-Severna Irska-Škotska) ob izstopu Združenega kraljestva iz Unije | 267 |
| 2021/C 23/55 | P8_TA(2019)0167Nadaljevanje tekočih dejavnosti učne mobilnosti znotraj programa Erasmus+ ob izstopu Združenega kraljestva iz EU ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določbah za nadaljevanje tekočih dejavnosti učne mobilnosti znotraj programa Erasmus+ v okviru izstopa Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska (Združeno kraljestvo) iz Evropske unije (COM(2019)0065 – C8-0040/2019 – 2019/0030(COD))P8_TC1-COD(2019)0030Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o določbah za nadaljevanje tekočih dejavnosti učne mobilnosti v okviru programa Erasmus+, uvedenega z Uredbo (EU) št. 1288/2013, ob izstopu Združenega kraljestva iz Unije | 268 |
| 2021/C 23/56 | P8_TA(2019)0168Varnost v letalstvu v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD))P8_TC1-COD(2018)0434Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije | 269 |
| 2021/C 23/57 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani (15093/2016 – C8-0107/2018 – 2015/0302(NLE)) | 270 |
| 2021/C 23/58 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani (15093/2016 – C8-0107/2018 – 2015/0302M(NLE)) | 271 |
| 2021/C 23/59 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o sklepu Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, dogovora med Evropsko unijo na eni strani ter Kraljevino Norveško, Republiko Islandijo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o sodelovanju navedenih držav pri Evropski agenciji za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (15832/2018 – C8-0035/2019 – 2018/0316(NLE)) | 284 |
| 2021/C 23/60 | P8_TA(2019)0173Zahteve glede dostopnosti proizvodov in storitev ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z zahtevami glede dostopnosti proizvodov in storitev (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD))P8_TC1-COD(2015)0278Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve | 285 |
| 2021/C 23/61 | P8_TA(2019)0174Vizumski informacijski sistem ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 767/2008, Uredbe (ES) št. 810/2009, Uredbe (EU) 2017/2226, Uredbe (EU) 2016/399, Uredbe XX/2018 [uredba o interoperabilnosti] in Odločbe Sveta 2004/512/ES ter o razveljavitvi Sklepa Sveta 2008/633/PNZ (COM(2018)0302 – C8-0185/2018 – 2018/0152(COD))P8_TC1-COD(2018)0152Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o reformi vizumskega informacijskega sistema s spremembo Uredbe (ES) št. 767/2008, Uredbe (ES) št. 810/2009, Uredbe (EU) 2017/2226, Uredbe (EU) 2016/399, in Uredbe XX/2018 [uredba o interoperabilnosti]ter razveljavitvijo Odločbe Sveta 2004/512/ES in Sklepa Sveta 2008/633/PNZ [Sprememba 1] | 286 |
| 2021/C 23/62 | P8_TA(2019)0175Vzpostavitev Sklada za azil in migracije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za azil in migracije (COM(2018)0471 – C8-0271/2018 – 2018/0248(COD))P8_TC1-COD(2018)0248Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za azil, vključevanje [Sprememba 1] | 356 |
| 2021/C 23/63 | P8_TA(2019)0176Vzpostavitev instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (COM(2018)0473 – C8-0272/2018 – 2018/0249(COD))P8_TC1-COD(2018)0249Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja | 406 |
| 2021/C 23/64 | P8_TA(2019)0177Vzpostavitev Sklada za notranjo varnost ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost (COM(2018)0472 – C8-0267/2018 – 2018/0250(COD))P8_TC1-COD(2018)0250Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost | 451 |
| 2021/C 23/65 | P8_TA(2019)0178Opredelitev, predstavitev in označevanje žganih pijač ter zaščita njihovih geografskih označb ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, predstavitvi in označevanju žganih pijač, uporabi imen žganih pijač pri predstavitvi in označevanju drugih živil ter zaščiti geografskih označb žganih pijač (COM(2016)0750 – C8-0496/2016 – 2016/0392(COD))P8_TC1-COD(2016)0392Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi in označevanju žganih pijač, uporabi imen žganih pijač pri predstavitvi in označevanju drugih živil, zaščiti geografskih označb žganih pijač, uporabi etanola in destilatov kmetijskega porekla v alkoholnih pijačah ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 110/2008 | 492 |
| 2021/C 23/66 | P8_TA(2019)0179Predlogi sprememb k Protokolu št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije (02360/2018 – C8-0132/2018 – 2018/0900(COD))P8_TC1-COD(2018)0900Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije | 494 |
| 2021/C 23/67 | P8_TA(2019)0180Uvedba ukrepov za nepredvidljive razmere na področju koordinacije sistemov socialne varnosti po izstopu Združenega kraljestva iz EU ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi ukrepov za nepredvidljive razmere na področju koordinacije sistemov socialne varnosti po izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije (COM(2019)0053 – C8-0039/2019 – 2019/0019(COD))P8_TC1-COD(2019)0019Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi ukrepov za nepredvidljive razmere na področju koordinacije sistemov socialne varnosti po izstopu Združenega kraljestva iz Unije | 495 |
| 2021/C 23/68 | P8_TA(2019)0181Skupna pravila za zagotavljanje osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD))P8_TC1-COD(2018)0436Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga in potnikov v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije | 497 |
| 2021/C 23/69 | P8_TA(2019)0182Skupna pravila za zagotavljanje osnovne letalske povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne letalske povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD))P8_TC1-COD(2018)0433Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne letalske povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije | 498 |
| 2021/C 23/70 | P8_TA(2019)0183Pravila o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo po izstopu Združenega kraljestva iz Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 508/2014 glede nekaterih pravil o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Unije (COM(2019)0048 – C8-0037/2019 – 2019/0009(COD))P8_TC1-COD(2019)0009Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 508/2014 glede nekaterih pravil o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo po izstopu Združenega kraljestva iz Unije | 499 |
| 2021/C 23/71 | P8_TA(2019)0184Dovoljenja za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovne operacije ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/2403 glede dovoljenj za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovnih operacij ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije (COM(2019)0049 – C8-0036/2019 – 2019/0010(COD))P8_TC1-COD(2019)0010Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/2403 glede dovoljenj za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovnih operacij ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije | 500 |
| 2021/C 23/72 | P8_TA(2019)0185Nekateri vidiki varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije (COM(2019)0088 – C8-0046/2019 – 2019/0040(COD))P8_TC1-COD(2019)0040Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije | 501 |
| 2021/C 23/73 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. marca 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega industrijskega, tehnološkega in raziskovalnega strokovnega centra za kibernetsko varnost ter mreže nacionalnih koordinacijskih centrov (COM(2018)0630 – C8-0404/2018 – 2018/0328(COD)) | 502 |
| 2021/C 23/74 | P8_TA(2019)0190Uredba o spremembi Uredbe (ES) št. 391/2009 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 391/2009 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije (COM(2018)0567 – C8-0384/2018 – 2018/0298(COD))P8_TC1-COD(2018)0298Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 391/2009 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije | 570 |
| 2021/C 23/75 | P8_TA(2019)0191Uredba o spremembi Uredbe (EU) št. 1316/2013 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1316/2013 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije (COM(2018)0568 – C8-0385/2018 – 2018/0299(COD))P8_TC1-COD(2018)0299Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1316/2013 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije | 571 |
| 2021/C 23/76 | P8_TA(2019)0192Pristaniške sprejemne zmogljivosti za oddajo odpadkov z ladij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pristaniških sprejemnih zmogljivostih za oddajo odpadkov z ladij, razveljavitvi Direktive 2000/59/ES ter spremembi Direktive 2009/16/ES in Direktive 2010/65/EU (COM(2018)0033 – C8-0014/2018 – 2018/0012(COD))P8_TC1-COD(2018)0012Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o pristaniških sprejemnih zmogljivostih za oddajo odpadkov z ladij, spremembi Direktive 2010/65/EU in razveljavitvi Direktive 2000/59/ES | 572 |
| 2021/C 23/77 | P8_TA(2019)0193Podaljšanje prehodne uporabe drugih načinov tehnik obdelave podatkov poleg tehnik elektronske obdelave podatkov, določenih v carinskem zakoniku Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 zaradi podaljšanja prehodne uporabe drugih načinov tehnik obdelave podatkov poleg tehnik elektronske obdelave podatkov, določenih v carinskem zakoniku Unije (COM(2018)0085 – C8-0097/2018 – 2018/0040(COD))P8_TC1-COD(2018)0040Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 zaradi podaljšanja prehodne uporabe drugih načinov obdelave podatkov poleg tehnik elektronske obdelave podatkov, določenih v carinskem zakoniku Unije | 573 |
| 2021/C 23/78 | P8_TA(2019)0194Boj proti goljufijam in ponarejanju v zvezi z negotovinskimi plačilnimi sredstvi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti goljufijam in ponarejanju v zvezi z negotovinskimi plačilnimi sredstvi ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/413/PNZ (COM(2017)0489 – C8-0311/2017 – 2017/0226(COD))P8_TC1-COD(2017)0226Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti goljufijam in ponarejanju v zvezi z negotovinskimi plačilnimi sredstvi ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/413/PNZ | 575 |
| | Četrtek, 14. marec 2019 |
| 2021/C 23/79 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o osnutku uredbe Sveta o pristojnosti, priznavanju in izvrševanju odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o mednarodni ugrabitvi otrok (prenovitev) (15401/2018 – C8-0023/2019 – 2016/0190(CNS)) | 576 |
| 2021/C 23/80 | P8_TA(2019)0208Minimalno kritje izgub za nedonosne izpostavljenosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede minimalnega kritja izgub za nedonosne izpostavljenosti (COM(2018)0134 – C8-0117/2018 – 2018/0060(COD))P8_TC1-COD(2018)0060Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede minimalnega kritja izgub za nedonosne izpostavljenosti | 577 |
| 2021/C 23/81 | P8_TA(2019)0209Varstvo konkurence v zračnem prevozu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Svet o varstvu konkurence v zračnem prevozu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 868/2004 (COM(2017)0289 – C8-0183/2017 – 2017/0116(COD))P8_TC1-COD(2017)0116Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu konkurence v zračnem prevozu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 868/2004 | 578 |
| 2021/C 23/82 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2020, oddelek III – Komisija (2019/2001(BUD)) | 579 |
| 2021/C 23/83 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o predlogu Komisije za imenovanje člana Enotnega odbora za reševanje (N8-0021/2019 – C8-0042/2019 – 2019/0901(NLE)) | 585 |
| 2021/C 23/84 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o priporočilu Sveta o imenovanju člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke (05940/2019 – C8-0050/2019 – 2019/0801(NLE)) | 587 |
| 2021/C 23/85 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o imenovanju predsednika Evropskega bančnega organa (N8-0028/2019 – C8-0052/2019 – 2019/0902(NLE)) | 588 |
| 2021/C 23/86 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega denarnega sklada (COM(2017)0827 – 2017/0333R(APP)) | 590 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 12. marec 2019

2021/C 23/30

Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o podaljšanju veljavnosti člena 159 Poslovnika Parlamenta do konca devetega parlamentarnega obdobja (2019/2545(RSO))

171

2021/C 23/31

P8_TA(2019)0139Elektronske informacije o prevozu blaga ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o elektronskih informacijah o prevozu blaga (COM(2018)0279 – C8-0191/2018 – 2018/0140(COD))P8_TC1-COD(2018)0140Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o elektronskih informacijah o prevozu blaga(Besedilo velja za EGP)

173

2021/C 23/32

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prostovoljnem partnerstvu med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (10861/2018 – C8-0445/2018 – 2018/0272(NLE))

200

2021/C 23/33

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prostovoljnem partnerstvu med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (10861/2018 – C8-0445/2018 – 2018/0272M(NLE))

201

2021/C 23/34

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije podpišejo Protokol o spremembi Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov (10923/2018 – C8-0440/2018 – 2018/0238(NLE))

207

2021/C 23/35

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije postanejo pogodbenice Konvencije Sveta Evrope o celostnem pristopu k varnosti, zaščiti in storitvam na nogometnih tekmah in drugih športnih dogodkih (CETS št. 218) (12527/2018 – C8-0436/2018 – 2018/0116(NLE))

208

2021/C 23/36

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije in držav članic, Protokola o spremembi Sporazuma o pomorskem prevozu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Vlado Ljudske republike Kitajske na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (05083/2015 – C8-0022/2019 – 2014/0327(NLE))

209

2021/C 23/37

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Arabsko republiko Egipt na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (10219/2016 – C8-0135/2017 – 2016/0121(NLE))

210

2021/C 23/38

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta in Komisije o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Turkmenistanom na drugi strani in ki ga skleneta Evropska unija in Evropska skupnost za atomsko energijo (12183/1/2011 – C8-0059/2015 – 1998/0031R(NLE))

211

2021/C 23/39

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK v Združenem kraljestvu (13123/2018 – C8-0474/2018 – 2018/0812(CNS))

215

2021/C 23/40

P8_TA(2019)0148Izmenjava informacij o državljanih tretjih držav in evropski informacijski sistem kazenskih evidenc (ECRIS) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Okvirnega sklepa Sveta 2009/315/PNZ v zvezi z izmenjavo informacij o državljanih tretjih držav in evropskim informacijskim sistemom kazenskih evidenc (ECRIS) ter o nadomestitvi Sklepa Sveta 2009/316/PNZ (COM(2016)0007 – C8-0012/2016 – 2016/0002(COD))P8_TC1-COD(2016)0002Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Okvirnega sklepa Sveta 2009/315/PNZ v zvezi z izmenjavo informacij o državljanih tretjih držav in evropskim informacijskim sistemom kazenskih evidenc (sistem ECRIS) ter o nadomestitvi Sklepa Sveta 2009/316/PNZ

216

2021/C 23/41

P8_TA(2019)0149Centralizirani sistem za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (ECRIS-TCN) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi centraliziranega sistema za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva, za dopolnitev in podporo evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc (ECRIS-TCN) ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 (COM(2017)0344 – C8-0217/2017 – 2017/0144(COD))P8_TC1-COD(2017)0144Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi centraliziranega sistema za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (sistem ECRIS-TCN) z namenom dopolnitve evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc ter o spremembi Uredbe (EU) 2018/1726

217

2021/C 23/42

P8_TA(2019)0150Program evropske solidarnostne enote ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa evropske solidarnostne enote ter razveljavitvi [uredbe o evropski solidarnostni enoti] in Uredbe (EU) št. 375/2014 (COM(2018)0440 – C8-0264/2018 – 2018/0230(COD))P8_TC1-COD(2018)0230Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa evropske solidarnostne enote ter razveljavitvi [uredbe o evropski solidarnostni enoti] in Uredbe (EU) št. 375/2014(Besedilo velja za EGP)

218

2021/C 23/43

P8_TA(2019)0151Uredba EU o kibernetski varnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji EU za kibernetsko varnost ENISA in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 ter certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti (uredba o kibernetski varnosti) (COM(2017)0477 – C8-0310/2017 – 2017/0225(COD))P8_TC1-COD(2017)0225Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) in o certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 (Akt o kibernetski varnosti)

252

2021/C 23/44

P8_TA(2019)0152Nepoštene trgovinske prakse med podjetji v verigi preskrbe s hrano ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o nepoštenih trgovinskih praksah v odnosih med podjetji v verigi preskrbe s hrano (COM(2018)0173 – C8-0139/2018 – 2018/0082(COD))P8_TC1-COD(2018)0082Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o nepoštenih trgovinskih praksah med podjetji v verigi preskrbe s kmetijskimi in živilskimi proizvodi

254

2021/C 23/45

P8_TA(2019)0153Evropska državljanska pobuda ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski državljanski pobudi (COM(2017)0482 – C8-0308/2017 – 2017/0220(COD))P8_TC1-COD(2017)0220Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropski državljanski pobudi

257

2021/C 23/46

P8_TA(2019)0154Uvoz kulturnih dobrin ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvozu kulturnih dobrin (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD))P8_TC1-COD(2017)0158Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vnosu in uvozu predmetov kulturne dediščine

258

2021/C 23/47

P8_TA(2019)0155Varstvo osebnih podatkov v okviru volitev v Evropski parlament ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 kar zadeva postopek preverjanja v zvezi s kršitvami pravil o varstvu osebnih podatkov v okviru volitev v Evropski parlament (COM(2018)0636 – C8-0413/2018 – 2018/0336(COD))P8_TC1-COD(2018)0336Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, kar zadeva postopek preverjanja v zvezi s kršitvami pravil o varstvu osebnih podatkov v okviru volitev v Evropski parlament

259

Sreda, 13. marec 2019

2021/C 23/48

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 30. januarja 2019 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/1799 glede izvzetja Bank of England iz zahtev glede preglednosti pred trgovanjem in po njem iz Uredbe (EU) št. 600/2014 (C(2019)00793 – 2019/2546(DEA))

260

2021/C 23/49

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 30. januarja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama izvzetih subjektov (C(2019)00794 – 2019/2547(DEA))

261

2021/C 23/50

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 30. januarja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama izvzetih subjektov (C(2019)00791 – 2019/2549(DEA))

262

2021/C 23/51

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 30. januarja 2019 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2016/522 glede izvzetja centralne banke in urada za upravljanje dolga Združenega kraljestva iz področja uporabe Uredbe (EU) št. 596/2014 (C(2019)00792 – 2019/2550(DEA))

263

2021/C 23/52

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 13. februarja 2019 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/588 v zvezi z možnostjo prilagoditve povprečnega dnevnega števila poslov za delnico, kadar se mesto trgovanja z največjim prometom s to delnico nahaja zunaj Unije (C(2019)00904 – 2019/2579(DEA))

264

2021/C 23/53

P8_TA(2019)0165Splošno izvozno dovoljenje Unije za izvoz nekaterega blaga z dvojno rabo iz Unije v Združeno kraljestvo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 z izdajo splošnega izvoznega dovoljenja Unije za izvoz nekaterega blaga z dvojno rabo iz Unije v Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (COM(2018)0891 – C8-0513/2018 – 2018/0435(COD))P8_TC1-COD(2018)0435Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 z izdajo splošnega izvoznega dovoljenja Unije za izvoz nekaterega blaga z dvojno rabo iz Unije v Združeno kraljestvo

266

2021/C 23/54

P8_TA(2019)0166Nadaljevanje programov teritorialnega sodelovanja PEACE IV (Irska-Združeno kraljestvo) in Združeno kraljestvo-Irska (Irska-Severna Irska-Škotska) ob izstopu Združenega kraljestva iz EU ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o omogočanju nadaljevanja programov teritorialnega sodelovanja PEACE IV (Irska-Združeno kraljestvo) in Združeno kraljestvo-Irska (Irska-Severna Irska-Škotska) v okviru izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (COM(2018)0892 – C8-0512/2018 – 2018/0432(COD))P8_TC1-COD(2018)0432Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o omogočanju nadaljevanja programov teritorialnega sodelovanja PEACE IV (Irska-Združeno kraljestvo) in Združeno kraljestvo-Irska (Irska-Severna Irska-Škotska) ob izstopu Združenega kraljestva iz Unije

267

2021/C 23/55

P8_TA(2019)0167Nadaljevanje tekočih dejavnosti učne mobilnosti znotraj programa Erasmus+ ob izstopu Združenega kraljestva iz EU ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določbah za nadaljevanje tekočih dejavnosti učne mobilnosti znotraj programa Erasmus+ v okviru izstopa Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska (Združeno kraljestvo) iz Evropske unije (COM(2019)0065 – C8-0040/2019 – 2019/0030(COD))P8_TC1-COD(2019)0030Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o določbah za nadaljevanje tekočih dejavnosti učne mobilnosti v okviru programa Erasmus+, uvedenega z Uredbo (EU) št. 1288/2013, ob izstopu Združenega kraljestva iz Unije

268

2021/C 23/56

P8_TA(2019)0168Varnost v letalstvu v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD))P8_TC1-COD(2018)0434Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije

269

2021/C 23/57

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani (15093/2016 – C8-0107/2018 – 2015/0302(NLE))

270

2021/C 23/58

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani (15093/2016 – C8-0107/2018 – 2015/0302M(NLE))

271

2021/C 23/59

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o sklepu Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, dogovora med Evropsko unijo na eni strani ter Kraljevino Norveško, Republiko Islandijo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o sodelovanju navedenih držav pri Evropski agenciji za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (15832/2018 – C8-0035/2019 – 2018/0316(NLE))

284

2021/C 23/60

P8_TA(2019)0173Zahteve glede dostopnosti proizvodov in storitev ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z zahtevami glede dostopnosti proizvodov in storitev (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD))P8_TC1-COD(2015)0278Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve

285

2021/C 23/61

P8_TA(2019)0174Vizumski informacijski sistem ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 767/2008, Uredbe (ES) št. 810/2009, Uredbe (EU) 2017/2226, Uredbe (EU) 2016/399, Uredbe XX/2018 [uredba o interoperabilnosti] in Odločbe Sveta 2004/512/ES ter o razveljavitvi Sklepa Sveta 2008/633/PNZ (COM(2018)0302 – C8-0185/2018 – 2018/0152(COD))P8_TC1-COD(2018)0152Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o reformi vizumskega informacijskega sistema s spremembo Uredbe (ES) št. 767/2008, Uredbe (ES) št. 810/2009, Uredbe (EU) 2017/2226, Uredbe (EU) 2016/399, in Uredbe XX/2018 [uredba o interoperabilnosti]ter razveljavitvijo Odločbe Sveta 2004/512/ES in Sklepa Sveta 2008/633/PNZ [Sprememba 1]

286

2021/C 23/62

P8_TA(2019)0175Vzpostavitev Sklada za azil in migracije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za azil in migracije (COM(2018)0471 – C8-0271/2018 – 2018/0248(COD))P8_TC1-COD(2018)0248Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za azil, vključevanje [Sprememba 1]

356

2021/C 23/63

P8_TA(2019)0176Vzpostavitev instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (COM(2018)0473 – C8-0272/2018 – 2018/0249(COD))P8_TC1-COD(2018)0249Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja

406

2021/C 23/64

P8_TA(2019)0177Vzpostavitev Sklada za notranjo varnost ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost (COM(2018)0472 – C8-0267/2018 – 2018/0250(COD))P8_TC1-COD(2018)0250Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost

451

2021/C 23/65

P8_TA(2019)0178Opredelitev, predstavitev in označevanje žganih pijač ter zaščita njihovih geografskih označb ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, predstavitvi in označevanju žganih pijač, uporabi imen žganih pijač pri predstavitvi in označevanju drugih živil ter zaščiti geografskih označb žganih pijač (COM(2016)0750 – C8-0496/2016 – 2016/0392(COD))P8_TC1-COD(2016)0392Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi in označevanju žganih pijač, uporabi imen žganih pijač pri predstavitvi in označevanju drugih živil, zaščiti geografskih označb žganih pijač, uporabi etanola in destilatov kmetijskega porekla v alkoholnih pijačah ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 110/2008

492

2021/C 23/66

P8_TA(2019)0179Predlogi sprememb k Protokolu št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije (02360/2018 – C8-0132/2018 – 2018/0900(COD))P8_TC1-COD(2018)0900Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije

494

2021/C 23/67

P8_TA(2019)0180Uvedba ukrepov za nepredvidljive razmere na področju koordinacije sistemov socialne varnosti po izstopu Združenega kraljestva iz EU ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi ukrepov za nepredvidljive razmere na področju koordinacije sistemov socialne varnosti po izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije (COM(2019)0053 – C8-0039/2019 – 2019/0019(COD))P8_TC1-COD(2019)0019Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi ukrepov za nepredvidljive razmere na področju koordinacije sistemov socialne varnosti po izstopu Združenega kraljestva iz Unije

495

2021/C 23/68

P8_TA(2019)0181Skupna pravila za zagotavljanje osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD))P8_TC1-COD(2018)0436Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga in potnikov v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije

497

2021/C 23/69

P8_TA(2019)0182Skupna pravila za zagotavljanje osnovne letalske povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne letalske povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD))P8_TC1-COD(2018)0433Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne letalske povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije

498

2021/C 23/70

P8_TA(2019)0183Pravila o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo po izstopu Združenega kraljestva iz Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 508/2014 glede nekaterih pravil o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Unije (COM(2019)0048 – C8-0037/2019 – 2019/0009(COD))P8_TC1-COD(2019)0009Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 508/2014 glede nekaterih pravil o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo po izstopu Združenega kraljestva iz Unije

499

2021/C 23/71

P8_TA(2019)0184Dovoljenja za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovne operacije ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/2403 glede dovoljenj za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovnih operacij ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije (COM(2019)0049 – C8-0036/2019 – 2019/0010(COD))P8_TC1-COD(2019)0010Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/2403 glede dovoljenj za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovnih operacij ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije

500

2021/C 23/72

P8_TA(2019)0185Nekateri vidiki varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije (COM(2019)0088 – C8-0046/2019 – 2019/0040(COD))P8_TC1-COD(2019)0040Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije

501

2021/C 23/73

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. marca 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega industrijskega, tehnološkega in raziskovalnega strokovnega centra za kibernetsko varnost ter mreže nacionalnih koordinacijskih centrov (COM(2018)0630 – C8-0404/2018 – 2018/0328(COD))

502

2021/C 23/74

P8_TA(2019)0190Uredba o spremembi Uredbe (ES) št. 391/2009 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 391/2009 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije (COM(2018)0567 – C8-0384/2018 – 2018/0298(COD))P8_TC1-COD(2018)0298Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 391/2009 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije

570

2021/C 23/75

P8_TA(2019)0191Uredba o spremembi Uredbe (EU) št. 1316/2013 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1316/2013 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije (COM(2018)0568 – C8-0385/2018 – 2018/0299(COD))P8_TC1-COD(2018)0299Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1316/2013 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije

571

2021/C 23/76

P8_TA(2019)0192Pristaniške sprejemne zmogljivosti za oddajo odpadkov z ladij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pristaniških sprejemnih zmogljivostih za oddajo odpadkov z ladij, razveljavitvi Direktive 2000/59/ES ter spremembi Direktive 2009/16/ES in Direktive 2010/65/EU (COM(2018)0033 – C8-0014/2018 – 2018/0012(COD))P8_TC1-COD(2018)0012Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o pristaniških sprejemnih zmogljivostih za oddajo odpadkov z ladij, spremembi Direktive 2010/65/EU in razveljavitvi Direktive 2000/59/ES

572

2021/C 23/77

P8_TA(2019)0193Podaljšanje prehodne uporabe drugih načinov tehnik obdelave podatkov poleg tehnik elektronske obdelave podatkov, določenih v carinskem zakoniku Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 zaradi podaljšanja prehodne uporabe drugih načinov tehnik obdelave podatkov poleg tehnik elektronske obdelave podatkov, določenih v carinskem zakoniku Unije (COM(2018)0085 – C8-0097/2018 – 2018/0040(COD))P8_TC1-COD(2018)0040Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 zaradi podaljšanja prehodne uporabe drugih načinov obdelave podatkov poleg tehnik elektronske obdelave podatkov, določenih v carinskem zakoniku Unije

573

2021/C 23/78

P8_TA(2019)0194Boj proti goljufijam in ponarejanju v zvezi z negotovinskimi plačilnimi sredstvi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti goljufijam in ponarejanju v zvezi z negotovinskimi plačilnimi sredstvi ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/413/PNZ (COM(2017)0489 – C8-0311/2017 – 2017/0226(COD))P8_TC1-COD(2017)0226Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti goljufijam in ponarejanju v zvezi z negotovinskimi plačilnimi sredstvi ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/413/PNZ

575

Četrtek, 14. marec 2019

2021/C 23/79

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o osnutku uredbe Sveta o pristojnosti, priznavanju in izvrševanju odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o mednarodni ugrabitvi otrok (prenovitev) (15401/2018 – C8-0023/2019 – 2016/0190(CNS))

576

2021/C 23/80

P8_TA(2019)0208Minimalno kritje izgub za nedonosne izpostavljenosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede minimalnega kritja izgub za nedonosne izpostavljenosti (COM(2018)0134 – C8-0117/2018 – 2018/0060(COD))P8_TC1-COD(2018)0060Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede minimalnega kritja izgub za nedonosne izpostavljenosti

577

2021/C 23/81

P8_TA(2019)0209Varstvo konkurence v zračnem prevozu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Svet o varstvu konkurence v zračnem prevozu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 868/2004 (COM(2017)0289 – C8-0183/2017 – 2017/0116(COD))P8_TC1-COD(2017)0116Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu konkurence v zračnem prevozu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 868/2004

578

2021/C 23/82

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2020, oddelek III – Komisija (2019/2001(BUD))

579

2021/C 23/83

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o predlogu Komisije za imenovanje člana Enotnega odbora za reševanje (N8-0021/2019 – C8-0042/2019 – 2019/0901(NLE))

585

2021/C 23/84

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o priporočilu Sveta o imenovanju člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke (05940/2019 – C8-0050/2019 – 2019/0801(NLE))

587

2021/C 23/85

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o imenovanju predsednika Evropskega bančnega organa (N8-0028/2019 – C8-0052/2019 – 2019/0902(NLE))

588

2021/C 23/86

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega denarnega sklada (COM(2017)0827 – 2017/0333R(APP))

590

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

21.1.2021

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2018–2019

Seja: 11. marca 2019

Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 420, 4.12.2020.

ZASEDANJE 2019–2020

Seje: 12.–14. marca 2019

Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 420, 4.12.2020.

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 12. marec 2019

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/2

---

P8_TA(2019)0156

Varnostne grožnje zaradi vedno večje prisotnosti Kitajske na tehnološkem področju v EU in možni ukrepi na ravni EU za njihovo zmanjšanje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o varnostnih grožnjah zaradi vedno večje prisotnosti Kitajske na tehnološkem področju v EU in možnih ukrepih na ravni EU za njihovo zmanjšanje (2019/2575(RSP))

(2021/C 23/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (1),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. avgusta 2013 o napadih na informacijske sisteme in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2005/222/PNZ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. avgusta 2013 o napadih na informacijske sisteme in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2005/222/PNZ (3),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 13. septembra 2017 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji EU za kibernetsko varnost ENISA in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 ter certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti (uredba o kibernetski varnosti) (COM(2017)0477), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 13. septembra 2017 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji EU za kibernetsko varnost ENISA in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 ter certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti (uredba o kibernetski varnosti) (COM(2017)0477),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 12. septembra 2018 za uredbo o vzpostavitvi Evropskega industrijskega, tehnološkega in raziskovalnega strokovnega centra za kibernetsko varnost ter mreže nacionalnih koordinacijskih centrov (COM(2018)0630), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 12. septembra 2018 za uredbo o vzpostavitvi Evropskega industrijskega, tehnološkega in raziskovalnega strokovnega centra za kibernetsko varnost ter mreže nacionalnih koordinacijskih centrov (COM(2018)0630),

| — | ob upoštevanju, da je kitajski nacionalni ljudski kongres 28. junija 2017 sprejel nov zakon o državnih obveščevalnih dejavnostih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je kitajski nacionalni ljudski kongres 28. junija 2017 sprejel nov zakon o državnih obveščevalnih dejavnostih,

| — | ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije z dne 13. februarja 2019 o varnostnih grožnjah zaradi vedno večje prisotnosti Kitajske na tehnološkem področju v EU in možnih ukrepih na ravni EU za njihovo zmanjšanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije z dne 13. februarja 2019 o varnostnih grožnjah zaradi vedno večje prisotnosti Kitajske na tehnološkem področju v EU in možnih ukrepih na ravni EU za njihovo zmanjšanje,

| — | ob upoštevanju, da je avstralska vlada sprejela varnostne reforme vladnega telekomunikacijskega sektorja, ki so začele veljati 18. septembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je avstralska vlada sprejela varnostne reforme vladnega telekomunikacijskega sektorja, ki so začele veljati 18. septembra 2018,

| — | ob upoštevanju svojega stališča, sprejetega v prvi obravnavi dne 14. februarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča, sprejetega v prvi obravnavi dne 14. februarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji (4),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o stanju odnosov med EU in Kitajsko, zlasti resolucije z dne 12. septembra 2018 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o stanju odnosov med EU in Kitajsko, zlasti resolucije z dne 12. septembra 2018 (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. septembra 2016 z naslovom Akcijski načrt za 5G v Evropi (COM(2016)0588), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. septembra 2016 z naslovom Akcijski načrt za 5G v Evropi (COM(2016)0588),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o internetni povezljivosti za rast, konkurenčnost in kohezijo: evropska gigabitna družba in 5G (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o internetni povezljivosti za rast, konkurenčnost in kohezijo: evropska gigabitna družba in 5G (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (8),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. junija 2018 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. junija 2018 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0434),

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker mora EU še naprej izvajati svojo agendo za kibernetsko varnost, da bi izpolnila svoj potencial in postala vodilni akter na področju kibernetske varnosti, to pa mora uporabiti v korist svoje industrije; |
| --- | --- |

A.

ker mora EU še naprej izvajati svojo agendo za kibernetsko varnost, da bi izpolnila svoj potencial in postala vodilni akter na področju kibernetske varnosti, to pa mora uporabiti v korist svoje industrije;

| B. | ker bi bilo mogoče šibke točke v omrežjih 5G izkoristiti za ogrožanje informacijskih sistemov, kar bi lahko povzročilo zelo resno škodo za gospodarstva na evropski in nacionalni ravni; ker je za zmanjšanje tveganj na najmanjšo možno raven potreben pristop na podlagi analize tveganj v celotni vrednostni verigi; |
| --- | --- |

B.

ker bi bilo mogoče šibke točke v omrežjih 5G izkoristiti za ogrožanje informacijskih sistemov, kar bi lahko povzročilo zelo resno škodo za gospodarstva na evropski in nacionalni ravni; ker je za zmanjšanje tveganj na najmanjšo možno raven potreben pristop na podlagi analize tveganj v celotni vrednostni verigi;

| C. | ker bo omrežje 5G temelj naše digitalne infrastrukture, ki bo razširil možnost povezave različnih naprav v omrežje (internet stvari itd.), in bo prineslo nove koristi in priložnosti družbi in podjetjem na številnih področjih, vključno s kritičnimi sektorji gospodarstva, kot so prometni, energetski, zdravstveni, finančni, telekomunikacijski, obrambni, vesoljski in varnostni sektor; |
| --- | --- |

C.

ker bo omrežje 5G temelj naše digitalne infrastrukture, ki bo razširil možnost povezave različnih naprav v omrežje (internet stvari itd.), in bo prineslo nove koristi in priložnosti družbi in podjetjem na številnih področjih, vključno s kritičnimi sektorji gospodarstva, kot so prometni, energetski, zdravstveni, finančni, telekomunikacijski, obrambni, vesoljski in varnostni sektor;

| D. | ker bi vzpostavitev ustreznih mehanizmov za odzivanje na varnostne grožnje EU dala možnost, da aktivno ukrepa pri določanju standardov za omrežje 5G; |
| --- | --- |

D.

ker bi vzpostavitev ustreznih mehanizmov za odzivanje na varnostne grožnje EU dala možnost, da aktivno ukrepa pri določanju standardov za omrežje 5G;

| E. | ker so bili izraženi pomisleki glede prodajalcev opreme iz tretjih držav, ki bi lahko pomenili varnostno grožnjo za EU zaradi zakonov njihove države izvora, zlasti po uveljavitvi kitajskih zakonov o državni varnosti, ki vsem državljanom, podjetjem in drugim subjektom nalagajo obveznosti sodelovanja z državo pri zaščiti, da se zaščitita državna in zelo široko opredeljena nacionalna varnost; ker ni jamstva, da se te obveznosti ne uporabljajo ekstrateritorialno, in ker so odzivi na kitajske zakone v različnih državah različni in segajo od varnostnih ocen do neposrednih prepovedi; |
| --- | --- |

E.

ker so bili izraženi pomisleki glede prodajalcev opreme iz tretjih držav, ki bi lahko pomenili varnostno grožnjo za EU zaradi zakonov njihove države izvora, zlasti po uveljavitvi kitajskih zakonov o državni varnosti, ki vsem državljanom, podjetjem in drugim subjektom nalagajo obveznosti sodelovanja z državo pri zaščiti, da se zaščitita državna in zelo široko opredeljena nacionalna varnost; ker ni jamstva, da se te obveznosti ne uporabljajo ekstrateritorialno, in ker so odzivi na kitajske zakone v različnih državah različni in segajo od varnostnih ocen do neposrednih prepovedi;

| F. | ker je češki nacionalni organ za kibernetsko varnost decembra 2018 izdal opozorilo pred varnostnimi grožnjami, ki jih predstavljajo tehnologije, ki jih nudita kitajski podjetji Huawei in ZTE; ker so nato češki davčni organi januarja 2019 izločili podjetje Huawei iz razpisa za vzpostavitev davčnega portala; |
| --- | --- |

F.

ker je češki nacionalni organ za kibernetsko varnost decembra 2018 izdal opozorilo pred varnostnimi grožnjami, ki jih predstavljajo tehnologije, ki jih nudita kitajski podjetji Huawei in ZTE; ker so nato češki davčni organi januarja 2019 izločili podjetje Huawei iz razpisa za vzpostavitev davčnega portala;

| G. | ker je potrebna temeljita preiskava, da bi pojasnili, ali vpletene naprave ali katere koli druge naprave ali dobavitelji predstavljajo varnostne grožnje zaradi funkcij, kot so stranska vrata v sisteme; |
| --- | --- |

G.

ker je potrebna temeljita preiskava, da bi pojasnili, ali vpletene naprave ali katere koli druge naprave ali dobavitelji predstavljajo varnostne grožnje zaradi funkcij, kot so stranska vrata v sisteme;

| H. | ker bi bilo treba rešitve uskladiti in obravnavati na ravni EU, da bi se izognili oblikovanju različnih ravni varnosti in morebitnim vrzelim v kibernetski varnosti, pri tem pa je potrebno usklajevanje na svetovni ravni, da bi dosegli odločen odziv; |
| --- | --- |

H.

ker bi bilo treba rešitve uskladiti in obravnavati na ravni EU, da bi se izognili oblikovanju različnih ravni varnosti in morebitnim vrzelim v kibernetski varnosti, pri tem pa je potrebno usklajevanje na svetovni ravni, da bi dosegli odločen odziv;

| I. | ker koristi enotnega trga spremlja obveznost, da se upoštevajo standardi in pravni okvir Unije, in ker dobaviteljev ne bi smeli obravnavati drugače glede na njihovo državo porekla; |
| --- | --- |

I.

ker koristi enotnega trga spremlja obveznost, da se upoštevajo standardi in pravni okvir Unije, in ker dobaviteljev ne bi smeli obravnavati drugače glede na njihovo državo porekla;

| J. | ker uredba o pregledu neposrednih tujih naložb, ki bi morala začeti veljati do konca leta 2020, krepi zmožnost držav članic za pregled tujih naložb na podlagi meril varnosti in javnega reda ter določa mehanizem sodelovanja, ki Komisiji in državam članicam omogoča sodelovanje pri oceni varnostnih tveganj, vključno s tveganji kibernetske varnosti, ki jih predstavljajo občutljive tuje naložbe, zajema pa tudi projekte in programe v interesu EU, kot so vseevropska telekomunikacijska omrežja in Obzorje 2020; |
| --- | --- |

J.

ker uredba o pregledu neposrednih tujih naložb, ki bi morala začeti veljati do konca leta 2020, krepi zmožnost držav članic za pregled tujih naložb na podlagi meril varnosti in javnega reda ter določa mehanizem sodelovanja, ki Komisiji in državam članicam omogoča sodelovanje pri oceni varnostnih tveganj, vključno s tveganji kibernetske varnosti, ki jih predstavljajo občutljive tuje naložbe, zajema pa tudi projekte in programe v interesu EU, kot so vseevropska telekomunikacijska omrežja in Obzorje 2020;

| 1. | meni, da mora Unija prevzeti vodilno vlogo na področju kibernetske varnosti s skupnim pristopom, ki bi temeljil na uspešni in učinkoviti uporabi strokovnega znanja EU, držav članic in industrije, saj bi mozaik različnih nacionalnih odločitev škodil enotnemu digitalnemu trgu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi nedavnih trditev, da bi oprema 5G, ki jo razvijajo kitajska podjetja, lahko vsebovala vgrajena stranska vrata, ki bi proizvajalcem in oblastem omogočala nepooblaščen dostop do zasebnih in osebnih podatkov in telekomunikacij iz EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je prav tako zaskrbljen zaradi morebitne prisotnosti večjih šibkih točk v opremi 5G, ki jo razvijajo ti proizvajalci, če bi se vgradila pri vzpostavitvi omrežij 5G v prihodnjih letih; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da so posledice za varnost omrežij in opreme podobne po vsem svetu in poziva, naj EU upošteva vse razpoložljive izkušnje, da bi lahko zagotovila najvišje standarde kibernetske varnosti; poziva Komisijo, naj pripravi strategijo, ki bo Evropo postavila v ospredje na področju tehnologije kibernetske varnosti in bo namenjena zmanjšanju odvisnosti Evrope od tuje tehnologije na tem področju; meni, da je treba uporabiti ustrezne ukrepe, kadar ni mogoče zagotoviti skladnosti z varnostnimi zahtevami; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice, naj Komisijo obvestijo o vseh nacionalnih ukrepih, ki jih nameravajo sprejeti, da bi uskladila odziv Unije in tako zagotovila najvišje standarde kibernetske varnosti po vsej Uniji, ter ponavlja, kako pomembno se je izogniti uvedbi nesorazmernih enostranskih ukrepov, ki bi razdrobili enotni trg; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponavlja, da morajo vsi subjekti, ki v EU nudijo opremo ali storitve, ne glede na njihovo državo porekla, upoštevati obveznosti glede temeljnih pravic ter zakonodajo EU in držav članic, vključno s pravnim okvirom v zvezi z zasebnostjo, varstvom podatkov in kibernetsko varnostjo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj oceni trdnost pravnega okvira Unije, da bi obravnavala pomisleke glede prisotnosti ranljive opreme v strateških sektorjih in osrednji infrastrukturi; poziva Komisijo, naj po potrebi predstavi pobude, vključno z zakonodajnimi predlogi, da bi pravočasno obravnavala ugotovljene pomanjkljivosti, saj je Unija v stalnem procesu opredeljevanja in obravnavanja izzivov ter krepitve odpornosti na področju kibernetske varnosti v EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva tiste države članice, ki še niso v celoti prenesle direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov, naj to nemudoma storijo, in poziva Komisijo, naj pozorno spremlja prenos, da bi zagotovila, da se bodo določbe te direktive ustrezno uporabljale in izvrševale in da bodo evropski državljani bolje zaščiteni pred zunanjimi in notranjimi varnostnimi grožnjami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bodo mehanizmi poročanja iz direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov pravilno uporabljali; ugotavlja, da bi morale Komisija in države članice sprejeti temeljite nadaljnje ukrepe v zvezi z vsemi varnostnimi incidenti ali neprimernimi odzivi dobaviteljev, da bi obravnavale ugotovljene vrzeli; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj oceni, ali je treba področje uporabe direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov dodatno razširiti na druge kritične sektorje in storitve, ki niso zajeti v posebni zakonodaji za sektor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja in podpira doseženi dogovor o uredbi o kibernetski varnosti in okrepitev mandata Agencije EU za varnost omrežij in informacij (ENISA), da bi bolje podprli države članice v boju proti grožnjam kibernetski varnosti in kibernetskim napadom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj agenciji ENISA naroči, naj prednostno obravnava shemo certificiranja za opremo 5G, zato da bo uvedba omrežja 5G v Uniji v skladu z najvišjimi varnostnimi standardi in da bo omrežje odporno na stranska vrata ali pomembne šibke točke, ki bi ogrozile varnost telekomunikacijskih omrežij in odvisnih storitev Unije; priporoča, da se posebna pozornost nameni splošno uporabljenim postopkom, proizvodom in programski opremi, ki imajo zaradi svojega velikega obsega pomemben vpliv na vsakdanje življenje državljanov in gospodarstvo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toplo pozdravlja predloga o strokovnih centrih za kibernetsko varnost in mreži nacionalnih koordinacijskih centrov, ki naj bi EU pomagali pri ohranjanju in razvoju tehnoloških in industrijskih zmogljivosti na področju kibernetske varnosti, ki so potrebne za zagotovitev enotnega digitalnega trga; opozarja, da vključitev certificiranja vseeno ne pomeni, da pristojnim organom in operaterjem ni treba nadzirati dobavne verige, da bi zagotovili celovitost in varnost svoje opreme, ki deluje v kritičnih okoljih in telekomunikacijskih omrežjih; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja, da so za kibernetsko varnost potrebne visoke varnostne zahteve; poziva k omrežju, skladnem z načelom privzete in vgrajene varnosti; poziva države članice, naj skupaj s Komisijo preučijo vsa razpoložljiva sredstva za zagotovitev visoke ravni varnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z agencijo ENISA pripravijo smernice za obravnavanje kibernetskih groženj in šibkih točk pri nabavi opreme 5G, na primer z diverzifikacijo opreme različnih prodajalcev ali z uvedbo večfaznih postopkov javnih naročil; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno potrjuje svoje stališče o programu za digitalno Evropo, ki določa varnostne zahteve in nadzor Komisije nad subjekti s sedežem v EU, ki so pod nadzorom tretjih držav, zlasti ko gre za ukrepe na področju kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice, naj zagotovijo, da javne institucije in zasebna podjetja, ki sodelujejo pri zagotavljanju pravilnega delovanja kritičnih infrastrukturnih omrežij, kot so telekomunikacijski, energetski, zdravstveni in socialni sistemi, izvedejo ustrezne ocene tveganja, pri čemer upoštevajo varnostne grožnje, ki so posebej povezane s tehničnimi značilnostmi zadevnega sistema ali odvisnostjo od zunanjih dobaviteljev strojne in programske opreme; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, da morajo države članice po veljavnem pravnem okviru za telekomunikacijske storitve zagotoviti, da telekomunikacijski operaterji spoštujejo celovitost in razpoložljivost javnih elektronskih komunikacijskih omrežij, vključno s šifriranjem od konca do konca, kjer je to ustrezno; poudarja, da imajo v primeru neskladnosti proizvodov na trgu EU države članice v skladu z evropskim zakonikom o elektronskih komunikacijah obsežna pooblastila za preiskovanje teh proizvodov in uporabo številnih pravnih sredstev; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj v vseh postopkih javnih naročil za ustrezno infrastrukturo zagotovijo, da bo varnost obvezen vidik tako na ravni EU kot na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | države članice opozarja na njihovo obveznost iz pravnega okvira EU, zlasti Direktive 2013/40/EU o napadih na informacijske sisteme, da naložijo sankcije pravnim osebam, ki so storile kazniva dejanja, kot so napadi na take sisteme; poudarja, da bi morale države članice uporabiti tudi možnost nalaganja drugih sankcij tem pravnim osebam, kot so začasna ali stalna izključitev iz opravljanja komercialnih dejavnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice, agencije za kibernetsko varnost, telekomunikacijske operaterje, proizvajalce in ponudnike storitev kritične infrastrukture, naj Komisiji in agenciji ENISA sporočijo morebitne dokaze o stranskih vratih ali drugih večjih šibkih točkah, ki bi lahko ogrozili celovitost in varnost telekomunikacijskih omrežij ali kršili pravo in temeljne pravice Unije; pričakuje, da bodo nacionalni organi za varstvo podatkov in evropski nadzornik za varstvo podatkov temeljito preučili navedbe o kršitvah varstva osebnih podatkov zunanjih prodajalcev ter naložili ustrezne kazni in sankcije v skladu z evropsko zakonodajo o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja skorajšnji začetek veljavnosti uredbe o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb zaradi varnosti in javnega reda ter poudarja, da ta uredba prvič uvaja seznam področij in dejavnikov, vključno s komunikacijami in kibernetsko varnostjo, ki so pomembni za varnost in javni red na ravni EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Svet, naj pospeši delo v zvezi s predlagano uredbo o e-zasebnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponavlja, da mora EU podpirati kibernetsko varnost v celotni vrednostni verigi, od raziskav do uvedbe in uporabe ključnih tehnologij, razširjati ustrezne informacije ter spodbujati kibernetsko higieno in učne načrte, ki vključujejo kibernetsko varnost, ter meni, da bo program za digitalno Evropo skupaj z drugimi ukrepi učinkovito orodje za to; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, vključno s trdnimi naložbenimi shemami, za vzpostavitev inovacijam prijaznega okolja v EU, ki bi moralo biti dostopno vsem podjetjem v digitalnem gospodarstvu EU, vključno z malimi in srednjimi podjetji; poziva tudi, da bi moralo tako okolje evropskim prodajalcem omogočiti, da razvijejo nove proizvode, storitve in tehnologije, kar bi jim omogočilo konkurenčnost; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo zgornje zahteve v okviru bližajočih se razprav o prihodnji strategiji za odnose med EU in Kitajsko, saj gre za pogoje, ki so nujni za ohranitev konkurenčnosti EU in zagotavljanje varnosti njene digitalne infrastrukture; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  UL L 321, 17.12.2018, str. 36.

(2)  UL L 194, 19.7.2016, str. 1.

(3)  UL L 218, 14.8.2013, str. 8.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0121.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0343.

(6)  UL C 307, 30.8.2018, str. 144.

(7)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(8)  UL L 348, 20.12.2013, str. 129.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/7

---

P8_TA(2019)0157

Stanje političnih odnosov med EU in Rusijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o stanju političnih odnosov med EU in Rusijo (2018/2158(INI))

(2021/C 23/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2015 o odnosih med EU in Rusijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2015 o odnosih med EU in Rusijo (1),

| — | ob upoštevanju sporazumov, doseženih v Minsku dne 5. in 19. septembra 2014 ter 12. februarja 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazumov, doseženih v Minsku dne 5. in 19. septembra 2014 ter 12. februarja 2015 (2),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti resolucije z dne 14. junija 2018 o zasedenih gruzijskih ozemljih deset let po ruski invaziji (3) in z dne 4. februarja 2016 o razmerah na področju človekovih pravic na Krimu, zlasti glede krimskih Tatarov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti resolucije z dne 14. junija 2018 o zasedenih gruzijskih ozemljih deset let po ruski invaziji (3) in z dne 4. februarja 2016 o razmerah na področju človekovih pravic na Krimu, zlasti glede krimskih Tatarov (4),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. aprila 2014 o določitvi skupnih vizumskih omejitev za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. aprila 2014 o določitvi skupnih vizumskih omejitev za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Rusiji z dne 14. marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Rusiji z dne 14. marca 2016,

| — | ob upoštevanju nagrade Saharova za svobodo misli za leto 2018, podeljene ukrajinskemu filmskemu ustvarjalcu Olegu Sencovu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nagrade Saharova za svobodo misli za leto 2018, podeljene ukrajinskemu filmskemu ustvarjalcu Olegu Sencovu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2018 o Rusiji, zlasti primer ukrajinskega političnega zapornika Olega Sencova (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2018 o Rusiji, zlasti primer ukrajinskega političnega zapornika Olega Sencova (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o razmerah v Azovskem morju (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o razmerah v Azovskem morju (7),

| — | ob upoštevanju končnega poročila Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (OVSE/ODIHR) o predsedniških volitvah v Ruski federaciji z dne 18. marca 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (OVSE/ODIHR) o predsedniških volitvah v Ruski federaciji z dne 18. marca 2018,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0073/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0073/2019),

| A. | ker je EU skupnost, ki temelji na nizu skupnih vrednot, med katerimi so mir, svoboda, demokracija, pravna država ter spoštovanje temeljnih in človekovih pravic; |
| --- | --- |

A.

ker je EU skupnost, ki temelji na nizu skupnih vrednot, med katerimi so mir, svoboda, demokracija, pravna država ter spoštovanje temeljnih in človekovih pravic;

| B. | ker se zaveda, da so načela iz Ustanovne listine Združenih narodov, Helsinške sklepne listine iz leta 1975 in Pariške listine OVSE iz leta 1990 temelji miru na evropski celini; |
| --- | --- |

B.

ker se zaveda, da so načela iz Ustanovne listine Združenih narodov, Helsinške sklepne listine iz leta 1975 in Pariške listine OVSE iz leta 1990 temelji miru na evropski celini;

| C. | ker so te vrednote podlaga za odnose EU s tretjimi stranmi; |
| --- | --- |

C.

ker so te vrednote podlaga za odnose EU s tretjimi stranmi;

| D. | ker morajo odnosi EU z Rusijo temeljiti na načelih mednarodnega prava, spoštovanju človekovih pravic, demokraciji in mirnemu reševanju sporov, ker pa Rusija teh načel ne spoštuje, so odnosi EU z njo trenutno omejeni na sodelovanje na izbranih področjih v skupnem interesu, kakor so opredeljena v sklepih Sveta za zunanje zadeve z dne 14. marca 2016, in na verodostojno odvračanje; |
| --- | --- |

D.

ker morajo odnosi EU z Rusijo temeljiti na načelih mednarodnega prava, spoštovanju človekovih pravic, demokraciji in mirnemu reševanju sporov, ker pa Rusija teh načel ne spoštuje, so odnosi EU z njo trenutno omejeni na sodelovanje na izbranih področjih v skupnem interesu, kakor so opredeljena v sklepih Sveta za zunanje zadeve z dne 14. marca 2016, in na verodostojno odvračanje;

| E. | ker EU ostaja naklonjena tesnejšemu odnosu in dialogu, s katerim bi ta odnos vzpostavili, ter si želi vrnitve k tvornim odnosom z Rusijo, ko bodo ruske oblasti izpolnile svoje mednarodne in pravne obveznosti ter dokazale resnično zavezo Rusije za ponovno vzpostavitev izgubljenega zaupanja; ker bi bil konstruktiven in predvidljiv odnos vzajemno koristen in v najboljšem primeru v interesu obeh strani; |
| --- | --- |

E.

ker EU ostaja naklonjena tesnejšemu odnosu in dialogu, s katerim bi ta odnos vzpostavili, ter si želi vrnitve k tvornim odnosom z Rusijo, ko bodo ruske oblasti izpolnile svoje mednarodne in pravne obveznosti ter dokazale resnično zavezo Rusije za ponovno vzpostavitev izgubljenega zaupanja; ker bi bil konstruktiven in predvidljiv odnos vzajemno koristen in v najboljšem primeru v interesu obeh strani;

| F. | ker se je Ruska federacija kot polnopravna članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVS) zavezala k spoštovanju načel demokracije, pravne države in človekovih pravic; ker se zaradi nenehnih hudih kršitev načel pravne države in sprejemanja restriktivnih zakonov v zadnjih nekaj letih vse pogosteje pojavljajo pomisleki o tem, ali Rusija izpolnjuje svoje mednarodne obveznosti in obveznosti na nacionalni ravni; ker Rusija ni izvršila več kot tisoč sodb Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

F.

ker se je Ruska federacija kot polnopravna članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVS) zavezala k spoštovanju načel demokracije, pravne države in človekovih pravic; ker se zaradi nenehnih hudih kršitev načel pravne države in sprejemanja restriktivnih zakonov v zadnjih nekaj letih vse pogosteje pojavljajo pomisleki o tem, ali Rusija izpolnjuje svoje mednarodne obveznosti in obveznosti na nacionalni ravni; ker Rusija ni izvršila več kot tisoč sodb Evropskega sodišča za človekove pravice;

| G. | ker številna vladna poročila kažejo na izredno povečanje ruskih sovražnih dejavnosti vohunjenja v zadnjih letih, ki dosegajo najvišje ravni od konca hladne vojne; |
| --- | --- |

G.

ker številna vladna poročila kažejo na izredno povečanje ruskih sovražnih dejavnosti vohunjenja v zadnjih letih, ki dosegajo najvišje ravni od konca hladne vojne;

| H. | ker ostajata izvajanje sporazumov iz Minska in splošno spoštovanje mednarodnega prava osnovni pogoj za tesnejše sodelovanje z Rusijo; ker je EU kot odziv na rusko nezakonito priključitev Krima in hibridno vojskovanje Rusije proti Ukrajini sprejela več omejevalnih ukrepov, ki jih je treba ohraniti, dokler ne bodo izpolnjeni sporazumi iz Minska; |
| --- | --- |

H.

ker ostajata izvajanje sporazumov iz Minska in splošno spoštovanje mednarodnega prava osnovni pogoj za tesnejše sodelovanje z Rusijo; ker je EU kot odziv na rusko nezakonito priključitev Krima in hibridno vojskovanje Rusije proti Ukrajini sprejela več omejevalnih ukrepov, ki jih je treba ohraniti, dokler ne bodo izpolnjeni sporazumi iz Minska;

| I. | ker od leta 2015 v odnosih med EU in Rusijo prihaja do novih spornih točk, ki vključujejo: rusko posredovanje v Siriji in vmešavanje v državah, kot sta Libija in Srednjeafriška republika; obsežne vojaške vaje (Zapad 2017); rusko vmešavanje z namenom vplivanja na volitve in referendume ter ustvarjanja napetosti v evropskih družbah; podporo strankam, usmerjenim proti EU, in skrajnodesničarskim gibanjem s strani Kremlja; omejevanje temeljnih svoboščin in množično kršenje človekovih pravic v Rusiji; širjenje nastrojenosti proti osebam LGTBI; zatiranje politične opozicije; sistematično zatiranje zagovornikov človekovih pravic, novinarjev in civilne družbe v Rusiji, vključno s samovoljnim pridržanjem Ojuba Titijeva, vodjo urada centra za človekove pravice Memorial v Čečeniji, ali primerom Jurija Dmitrijeva iz karelijske podružnice Memoriala; stigmatiziranje civilnodružbenih aktivistov z oznako „tuji agenti“; hude kršitve človekovih pravic v severnem Kavkazu, zlasti v Republiki Čečeniji (ugrabitve, mučenje, zunajsodne usmrtitve, prirejanje kazenskih zadev itd.); diskriminacijo tatarske manjšine na zasedenem Krimu ter politično motivirano preganjanje Alekseja Navalnega in številnih drugih, pa tudi umore, med katerimi sta najopaznejša primera Borisa Nemcova in Sergeja Magnickega; kibernetske in hibridne napade ter umore, ki jih na evropskih tleh izvajajo agenti ruske obveščevalne službe, pri tem pa uporabljajo kemično orožje; ustrahovanje, aretacije in odvzemanje prostosti tujim državljanom v Rusiji v nasprotju z mednarodnim pravom, tudi dobitniku nagrade Saharova za leto 2018 Olegu Sencovu in številnim drugim; organizacijo nezakonitih in neupravičenih volitev v Donbasu; izvedba nedemokratičnih predsedniških volitev, pri katerih ni bilo prave izbire in so se omejevale temeljne svoboščine; kampanje dezinformiranja in nezakonito izgradnjo mostu čez ožino Kerč; obsežno militarizacijo nezakonito zasedenega in priključenega Krima ter delov Črnega morja in Azovskega morja; omejitve mednarodne plovbe v Azovskem morju skozi ožino Kerč, tudi za ladje, ki plujejo pod zastavami držav članic EU; nezakonit napad na plovila ukrajinske mornarice in aretacijo ukrajinskih vojakov v ožini Kerč; kršitvami sporazumov o nadzoru nad orožjem, zatiralno okolje za novinarje in neodvisne medije s stalnimi pridržanji novinarjev in blogerjev; uvrstitev Rusije, kar zadeva svobodo medijev v letu 2018, na 148. mesto svetovnega indeksa svobode tiska, ki rangira 180 držav; |
| --- | --- |

I.

ker od leta 2015 v odnosih med EU in Rusijo prihaja do novih spornih točk, ki vključujejo: rusko posredovanje v Siriji in vmešavanje v državah, kot sta Libija in Srednjeafriška republika; obsežne vojaške vaje (Zapad 2017); rusko vmešavanje z namenom vplivanja na volitve in referendume ter ustvarjanja napetosti v evropskih družbah; podporo strankam, usmerjenim proti EU, in skrajnodesničarskim gibanjem s strani Kremlja; omejevanje temeljnih svoboščin in množično kršenje človekovih pravic v Rusiji; širjenje nastrojenosti proti osebam LGTBI; zatiranje politične opozicije; sistematično zatiranje zagovornikov človekovih pravic, novinarjev in civilne družbe v Rusiji, vključno s samovoljnim pridržanjem Ojuba Titijeva, vodjo urada centra za človekove pravice Memorial v Čečeniji, ali primerom Jurija Dmitrijeva iz karelijske podružnice Memoriala; stigmatiziranje civilnodružbenih aktivistov z oznako „tuji agenti“; hude kršitve človekovih pravic v severnem Kavkazu, zlasti v Republiki Čečeniji (ugrabitve, mučenje, zunajsodne usmrtitve, prirejanje kazenskih zadev itd.); diskriminacijo tatarske manjšine na zasedenem Krimu ter politično motivirano preganjanje Alekseja Navalnega in številnih drugih, pa tudi umore, med katerimi sta najopaznejša primera Borisa Nemcova in Sergeja Magnickega; kibernetske in hibridne napade ter umore, ki jih na evropskih tleh izvajajo agenti ruske obveščevalne službe, pri tem pa uporabljajo kemično orožje; ustrahovanje, aretacije in odvzemanje prostosti tujim državljanom v Rusiji v nasprotju z mednarodnim pravom, tudi dobitniku nagrade Saharova za leto 2018 Olegu Sencovu in številnim drugim; organizacijo nezakonitih in neupravičenih volitev v Donbasu; izvedba nedemokratičnih predsedniških volitev, pri katerih ni bilo prave izbire in so se omejevale temeljne svoboščine; kampanje dezinformiranja in nezakonito izgradnjo mostu čez ožino Kerč; obsežno militarizacijo nezakonito zasedenega in priključenega Krima ter delov Črnega morja in Azovskega morja; omejitve mednarodne plovbe v Azovskem morju skozi ožino Kerč, tudi za ladje, ki plujejo pod zastavami držav članic EU; nezakonit napad na plovila ukrajinske mornarice in aretacijo ukrajinskih vojakov v ožini Kerč; kršitvami sporazumov o nadzoru nad orožjem, zatiralno okolje za novinarje in neodvisne medije s stalnimi pridržanji novinarjev in blogerjev; uvrstitev Rusije, kar zadeva svobodo medijev v letu 2018, na 148. mesto svetovnega indeksa svobode tiska, ki rangira 180 držav;

| J. | ker je center za človekove pravice Memorial do 1. marca 2018 beležil 143 primerov političnih zapornikov, od tega jih je bilo 97 preganjanih iz verskih razlogov; ker analiza seznama političnih zapornikov centra za človekove pravice Memorial kaže, da so bili v letu 2017 v 23 primerih ljudje preganjani za kazniva dejanja, povezana z javnimi dogodki (množični nemiri, nasilna dejanja proti javnemu organu), v 21 primerih, ki so bili večinoma povezani z objavljanjem prispevkov na internetu, pa je bil pregon sprožen na podlagi „protiekstremističnih“ členov kazenskega zakonika; |
| --- | --- |

J.

ker je center za človekove pravice Memorial do 1. marca 2018 beležil 143 primerov političnih zapornikov, od tega jih je bilo 97 preganjanih iz verskih razlogov; ker analiza seznama političnih zapornikov centra za človekove pravice Memorial kaže, da so bili v letu 2017 v 23 primerih ljudje preganjani za kazniva dejanja, povezana z javnimi dogodki (množični nemiri, nasilna dejanja proti javnemu organu), v 21 primerih, ki so bili večinoma povezani z objavljanjem prispevkov na internetu, pa je bil pregon sprožen na podlagi „protiekstremističnih“ členov kazenskega zakonika;

| K. | ker je Rusija neposredno ali posredno udeležena v številnih daljših konfliktih v svojem sosedstvu, in sicer v Pridnestrju, Južni Osetiji, Abhaziji, Donbasu in Gorskem Karabahu, kar je resna ovira za razvoj in stabilnost udeleženih sosednjih držav, spodkopava njihovo neodvisnost ter omejuje njihove svobodne in suverene odločitve; |
| --- | --- |

K.

ker je Rusija neposredno ali posredno udeležena v številnih daljših konfliktih v svojem sosedstvu, in sicer v Pridnestrju, Južni Osetiji, Abhaziji, Donbasu in Gorskem Karabahu, kar je resna ovira za razvoj in stabilnost udeleženih sosednjih držav, spodkopava njihovo neodvisnost ter omejuje njihove svobodne in suverene odločitve;

| L. | ker je konflikt v vzhodni Ukrajini traja več kot štiri leta in je v njem življenje izgubilo več kot 10 000 ljudi, od tega skoraj tretjina civilistov, več tisoč civilistov pa je bilo v konfliktu ranjenih; |
| --- | --- |

L.

ker je konflikt v vzhodni Ukrajini traja več kot štiri leta in je v njem življenje izgubilo več kot 10 000 ljudi, od tega skoraj tretjina civilistov, več tisoč civilistov pa je bilo v konfliktu ranjenih;

| M. | ker sedanje vztrajne napetosti in konfrontacije med EU in Rusijo niso v interesu nobene od strani; ker bi morali komunikacijski kanali ostati odprti, kljub nespodbudnim rezultatom; ker nova delitev celine ogroža varnost EU in Rusije; |
| --- | --- |

M.

ker sedanje vztrajne napetosti in konfrontacije med EU in Rusijo niso v interesu nobene od strani; ker bi morali komunikacijski kanali ostati odprti, kljub nespodbudnim rezultatom; ker nova delitev celine ogroža varnost EU in Rusije;

| N. | ker je Rusija trenutno najpomembnejše zunanja dobaviteljica zemeljskega plina za EU; ker ima energija v odnosih med EU in Rusijo še vedno osrednjo in strateško vlogo; ker Rusija uporablja energijo kot sredstvo za zaščito in spodbujanje svojih zunanjepolitičnih interesov; ker se odvisnost EU od ruske dobave plina od leta 2015 povečuje; ker lahko EU z bolj raznovrstno oskrbo z energijo in manjšo odvisnostjo od Rusije izboljša svojo odpornost na zunanje pritiske; ker mora EU, ko gre za energetsko varnost, nastopiti enotno in pokazati močno notranjo solidarnost; ker velika odvisnost EU od fosilnih goriv ogroža razvoj uravnoteženega in doslednega pristopa Evrope do Rusije, ki bi temeljil na vrednotah; ker EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva potrebujejo zanesljivejšo in bolj strateško energetsko infrastrukturo, da bi izboljšale odpornost na ruske hibridne dejavnosti; |
| --- | --- |

N.

ker je Rusija trenutno najpomembnejše zunanja dobaviteljica zemeljskega plina za EU; ker ima energija v odnosih med EU in Rusijo še vedno osrednjo in strateško vlogo; ker Rusija uporablja energijo kot sredstvo za zaščito in spodbujanje svojih zunanjepolitičnih interesov; ker se odvisnost EU od ruske dobave plina od leta 2015 povečuje; ker lahko EU z bolj raznovrstno oskrbo z energijo in manjšo odvisnostjo od Rusije izboljša svojo odpornost na zunanje pritiske; ker mora EU, ko gre za energetsko varnost, nastopiti enotno in pokazati močno notranjo solidarnost; ker velika odvisnost EU od fosilnih goriv ogroža razvoj uravnoteženega in doslednega pristopa Evrope do Rusije, ki bi temeljil na vrednotah; ker EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva potrebujejo zanesljivejšo in bolj strateško energetsko infrastrukturo, da bi izboljšale odpornost na ruske hibridne dejavnosti;

| O. | ker neodgovorna dejanja ruskih lovskih letal v bližini zračnega prostora držav članic EU in Nata ogrožajo varnost civilnih poletov in bi lahko ogrozili varnost evropskega zračnega prostora; ker je Rusija izvajala obsežne provokativne vojaške manevre v neposredni bližini EU; |
| --- | --- |

O.

ker neodgovorna dejanja ruskih lovskih letal v bližini zračnega prostora držav članic EU in Nata ogrožajo varnost civilnih poletov in bi lahko ogrozili varnost evropskega zračnega prostora; ker je Rusija izvajala obsežne provokativne vojaške manevre v neposredni bližini EU;

| P. | ker Rusija še vedno ne upošteva sodb Evropskega sodišča za človekove pravice in zavezujočih odločb Stalnega arbitražnega sodišča, na primer v zadevi Naftogaz, kar spodkopava delovanje mednarodnih mehanizmov za reševanje trgovinskih sporov; |
| --- | --- |

P.

ker Rusija še vedno ne upošteva sodb Evropskega sodišča za človekove pravice in zavezujočih odločb Stalnega arbitražnega sodišča, na primer v zadevi Naftogaz, kar spodkopava delovanje mednarodnih mehanizmov za reševanje trgovinskih sporov;

| Q. | ker je ruska policentrična vizija koncerta sil v nasprotju s zavzemanjem EU za multilateralizem in mednarodno ureditev, ki temelji na pravilih; ker bi se z ruskim upoštevanjem in podpiranjem multilateralne, na pravilih temelječe ureditve ustvarili pogoji za tesnejše odnose z EU; |
| --- | --- |

Q.

ker je ruska policentrična vizija koncerta sil v nasprotju s zavzemanjem EU za multilateralizem in mednarodno ureditev, ki temelji na pravilih; ker bi se z ruskim upoštevanjem in podpiranjem multilateralne, na pravilih temelječe ureditve ustvarili pogoji za tesnejše odnose z EU;

| R. | ker ruski organi nezakonito zasedene regije še naprej obravnavajo kot notranji del ruskega ozemlja, tako da predstavnikom teh ozemelj omogočijo udeležbo v zakonodajnih in izvršilnih organih Ruske federacije, kar je kršenje mednarodnega prava; |
| --- | --- |

R.

ker ruski organi nezakonito zasedene regije še naprej obravnavajo kot notranji del ruskega ozemlja, tako da predstavnikom teh ozemelj omogočijo udeležbo v zakonodajnih in izvršilnih organih Ruske federacije, kar je kršenje mednarodnega prava;

| S. | ker je Svet 21. decembra 2018 na podlagi ocene izvajanja sporazumov iz Minska gospodarske sankcije, ki so usmerjene v nekatere sektorje ruskega gospodarstva, podaljšal do 31. julija 2019; |
| --- | --- |

S.

ker je Svet 21. decembra 2018 na podlagi ocene izvajanja sporazumov iz Minska gospodarske sankcije, ki so usmerjene v nekatere sektorje ruskega gospodarstva, podaljšal do 31. julija 2019;

| T. | ker Rusija s svojim delovanjem krši mednarodno pravo in mednarodne zaveze ter dobre sosedske odnose; |
| --- | --- |

T.

ker Rusija s svojim delovanjem krši mednarodno pravo in mednarodne zaveze ter dobre sosedske odnose;

| U. | ker sta v strateških dokumentih Ruske federacije EU in NATO prikazana kot glavna nasprotnika Rusije; |
| --- | --- |

U.

ker sta v strateških dokumentih Ruske federacije EU in NATO prikazana kot glavna nasprotnika Rusije;

Izzivi in skupni interesi

| 1. | poudarja, da gre pri nezakoniti zasedbi in priključitvi Krima, ki je ukrajinska regija, neposredni in posredni vpletenosti Rusije v oborožene konflikte v vzhodnem delu Ukrajine ter pri nenehnem ruskem kršenju ozemeljske celovitosti Gruzije in Moldavije za namerno kršenje mednarodnega prava, demokratičnih načel in temeljnih vrednot; ostro obsoja kršitve človekovih pravic, ki jih na zasedenih ozemljih izvajajo ruski predstavniki; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da EU ne more načrtovati postopne normalizacije odnosov, dokler Rusija ne bo v celoti izvedla sporazumov iz Minska in ponovno vzpostavila ozemeljske celovitosti Ukrajine; v zvezi s tem poziva EU, naj celovito in kritično ponovno oceni svoje odnose z Rusko federacijo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da v sedanjih okoliščinah Rusije ni mogoče več šteti za „strateško partnerico“; meni, da se načela iz člena 2 sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ne spoštujejo več in da bi bilo zato treba ponovno preučiti smiselnost tega sporazuma; meni, da bi moral vsak okvir za odnose med EU in Rusijo temeljiti na polnem spoštovanju mednarodnega prava, helsinških načel OVSE, demokratičnih načel, človekovih pravic in pravne države ter omogočati dialog o obvladovanju svetovnih izzivov, krepitvi globalnega upravljanja in zagotavljanju izvrševanja mednarodnih pravil, zlasti z namenom zagotavljanja evropske ureditve miru, pa tudi varnosti v sosedstvu EU in na zahodnem Balkanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da bi bilo izvajanje sporazumov iz Minska dokaz pripravljenosti Rusije za prispevanje k reševanju konflikta v vzhodni Ukrajini in njene sposobnosti, da zagotovi varnost v Evropi; poudarja, da bi se morala nujno nadaljevati posvetovanja v sklopu procesa normandijske četverice, vključno z večjo vlogo EU; ponavlja svojo podporo suverenosti in ozemeljski celovitosti Ukrajine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da je pomembno umiriti sedanjo napetost in v posvetovanju z Rusijo zmanjšati tveganje za nesporazume, napačne razlage in napačno razumevanje; vendar priznava, da mora biti EU odločna, kar zadeva njena pričakovanja glede Rusije; poudarja pomen sodelovanja med EU in Rusijo v ureditvi, ki temelji na mednarodnih predpisih, in pomen pozitivnega sodelovanja v mednarodnih in večstranskih organizacijah, katerih članica je Rusija, zlasti v okviru OVSE, v zvezi s spornimi vprašanji in krizami; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odločno obsoja vpletenost Rusije v zadevo Skripal ter v kampanje dezinformiranja in kibernetske napade, ki jih izvajajo ruske obveščevalne službe in so usmerjeni v destabilizacijo javnih in zasebnih komunikacijskih infrastruktur ter zaostrovanje napetosti v EU in njenih državah članicah; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je zelo zaskrbljen zaradi povezav med rusko vlado ter skrajno desnimi in populističnimi nacionalističnimi strankami in vladami v EU, ki ogrožajo temeljne vrednote Unije, ki so zapisane v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in izražene v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s spoštovanjem demokracije, enakosti, pravne države in človekovih pravic; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poleg tega obžaluje prizadevanja Rusije za destabilizacijo držav kandidatk za članstvo v EU, zlasti na primer s podporo, ki jo Moskva zagotavlja organizacijam in političnim silam, ki nasprotujejo Prespanskem sporazumu, s katerim naj bi se končal dolgoletni spor o imenu med Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in Grčijo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da so ruski državni akterji posegli v referendumsko kampanjo o brexitu z javnimi in prikritimi sredstvi, vključno s socialnimi mediji in potencialno nezakonito finančno podporo, kar trenutno preiskujejo organi Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je, če se želimo izogniti nadaljnji napetosti, pomembno povečati vzajemno preglednost pri dejavnostih vojske in mejne straže; močno obsoja rusko kršenje zračnega prostora držav članic EU; poziva k jasnemu kodeksu ravnanja v zvezi z zračnim prostorom, ki ga uporabljajo vojaška in civilna letala; v zvezi s tem močno obsoja ruske večkratne kršitve teritorialnih voda in zračnega prostora držav v regiji Baltskega morja; obsoja Rusko federacijo zaradi njene odgovornosti za sestrelitev letala na letu MH17 nad vzhodno Ukrajino leta 2014, kot je dokazala skupina mednarodnih preiskovalcev, in poziva, naj se odgovorne privede pred sodišče; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje znatno poslabšanje razmer na področju človekovih pravic ter splošno razširjene in neupravičene omejitve pravic do svobode izražanja, združevanja in mirnega zbiranja v Rusiji ter izraža veliko zaskrbljenost zaradi nenehnega zatiranja, nadlegovanja in preganjanja zagovornikov človekovih pravic, protestnih aktivistov in drugih kritikov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je zelo zaskrbljen, ker Rusija tako očitno kaže svojo vojaško moč, izraža grožnje drugim državam in z resničnimi dejanji izraža voljo in pripravljenost za uporabo vojaške sile proti drugim državam, vključno z naprednim jedrskim orožjem, kot je leta 2018 večkrat ponovil predsednik Putin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obsoja stalno vladno zatiranje drugačnih mnenj in svobode medijev ter represijo nad aktivisti, političnimi nasprotniki in tistimi, ki javno izrazijo nestrinjanje z vlado; |
| --- | --- |

13.

| 14. | izraža zaskrbljenost zaradi poročil o samovoljnih pridržanjih in mučenju moških, ki naj bi bili geji, v Čečeniji, in obsoja izjave čečenske vlade o zanikanju obstoja homoseksualcev v njihovi državi in spodbujanju nasilja nad osebami LGBTI; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je pri svetovnih izzivih, kot so podnebne spremembe, okolje, energijska varnost, digitalizacija skupaj z algoritemskim odločanjem in umetno inteligenco, zunanjepolitična in varnostna vprašanja, neširjenje orožja za množično uničevanje, boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu ter spremembe v občutljivem arktičnem okolju, potrebno selektivno sodelovanje z Rusijo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izraža zaskrbljenost zaradi potencialno več sto milijard evrov, ki jih vsako leto prek EU operejo ruska podjetja in posamezniki, ki želijo legitimirati prihodke od korupcije, in poziva k preiskavi teh kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da se pranje denarja in organizirane kriminalne finančne dejavnosti Rusije uporabljajo za subverzivne politične namene ter pomenijo grožnjo evropski varnosti in stabilnosti; meni, da je obseg tega pranja denarja takšen, da predstavlja del sovražnih dejavnosti, ki so namenjene spodkopavanju, dezinformiranju in destabilizaciji, hkrati pa podpira kriminalne dejavnosti in korupcijo; ugotavlja, da ruske dejavnosti pranja denarja v EU pomenijo grožnjo suverenosti in pravni državi vseh držav članic, v katerih Rusija te dejavnosti izvaja; poudarja, da je to grožnja evropski varnosti in stabilnosti ter velik izziv za skupno zunanjo in varnostno politiko Evropske unije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obsoja dejavnosti pranja denarja, nezakonite finančne dejavnosti in druge načine gospodarske vojne, ki jih izvaja Rusija; poziva pristojne finančne organe v EU, naj za preprečevanje ruskih dejavnosti pranja denarja okrepijo tako medsebojno sodelovanje kot sodelovanje z ustreznimi obveščevalnimi in varnostnimi službami; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je stališče EU glede sankcij zoper Rusijo odločno, dosledno in usklajeno ter bodo te sankcije podaljšane, dokler se bodo nadaljevale ruske kršitve mednarodnega prava, vseeno pa EU potrebuje dodatno usklajevanje in doslednost pri svojem pristopu do Rusije na področju zunanje in varnostne politike; v zvezi s tem poziva države članice, naj opustijo programe zlatih vizumov/potnih listov, ki koristijo ruskim oligarhom, ki pogosto podpirajo Kremelj, in lahko ogrozijo učinkovitost mednarodnih sankcij; ponovno poziva k sprejetju evropskega „zakona Magnicki“ (splošni sistem sankcij EU za kršenje človekovih pravic) in poziva Svet, naj brez nepotrebnega odlašanja nadaljuje delo na tem področju; poziva države članice, naj na evropski ravni polno sodelujejo glede svoje politike do Rusije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da restriktivni ciljni ukrepi v zvezi z vzhodno Ukrajino in zasedenim Krimom niso usmerjeni proti ruskemu prebivalstvu, temveč nekaterim posameznikom in podjetjem, povezanim z ruskim vodstvom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | v zvezi s tem poudarja, da sta doslednost notranjih in zunanjih politik EU ter boljše usklajevanje slednjih bistvena za bolj dosledno, učinkovito in uspešno zunanjo in varnostno politiko EU, tudi do Rusije, poudarja, da to velja zlasti na področjih politik, kot so evropska obrambna unija, evropska energetska unija, kibernetska obramba in strateška komunikacijska orodja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obsoja kršitev ozemeljske celovitosti sosednjih držav, do katere je prišlo tudi pri nezakoniti ugrabitvi državljanov teh držav, da bi jim bilo mogoče soditi pred ruskim sodiščem; nadalje obsoja rusko zlorabo Interpola z objavo razpisov ukrepov za iskane osebe – t. i. rdečih opozoril – za preganjanje političnih nasprotnikov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | obsoja dejanja Rusije v Azovskem morju, saj predstavljajo kršitev mednarodnega pomorskega prava in mednarodnih obveznosti Rusije, ter izgradnjo mostu čez ožino Kerč in polaganje podvodnih kablov do nezakonito priključenega Krimskega polotoka brez soglasja Ukrajine; ostaja zelo zaskrbljen zaradi ruske militarizacije Azovskega morja, črnomorske regije in območja Kaliningrada, pa tudi zaradi ponavljajočih se kršitev teritorialnih voda evropskih držav v Baltskem morju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponavlja, da odločno podpira suverenost in ozemeljsko celovitost Gruzije; zahteva, da Ruska federacija konča zasedbo gruzijskih ozemelj Abhazije in Chinvalske regije/Južne Osetije ter v celoti spoštuje suverenost in ozemeljsko celovitost Gruzije; poudarja, da mora Ruska federacija brezpogojno izpolniti vse določbe sporazuma o premirju z dne 12. avgusta 2008, zlasti zavezo o umiku vseh vojaških sil z ozemlja Gruzije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da rusko nespoštovanje mednarodnih norm – v tem primeru nespoštovanje svobode morij in dvostranskih sporazumov ter nezakonita priključitev Krima – pomeni grožnjo za ruske sosede v vseh delih Evrope, ne le v črnomorski regiji, temveč tudi na območju Baltskega morja in v Sredozemlju; poudarja, da je v zvezi z vsemi temi vidiki pomembno razviti odločno politiko do Rusije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da sta predsedniške volitve 18. marca 2018 opazovali mednarodna misija za opazovanje volitev v okviru ODIHR in parlamentarna skupščina OVSE; ugotavlja, da je v končnem poročilu misije za opazovanje volitev ODIHR navedeno, da so volitve potekale v preveč nadzorovanem pravnem in političnem okolju, ki so ga zaznamovali stalen pritisk na kritične glasove, omejitve temeljnih svoboščin zbiranja, združevanja in izražanja ter omejitve pri registraciji kandidatov in posledično pomanjkanje prave konkurence; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je zaskrbljen zaradi stalne ruske podpore avtoritarnim režimom in državam, kot so Severna Koreja, Iran, Venezuela, Sirija, Kuba, Nikaragva in druge, ter zaradi njene stalne prakse blokiranja mednarodnih ukrepov z uporabo veta v Varnostnem svetu OZN; |
| --- | --- |

27.

Področja v skupnem interesu

| 28. | poudarja podporo petim načelom, v skladu s katerimi se vodi politika EU do Rusije, in poziva k podrobnejši opredelitvi načela selektivnega sodelovanja; priporoča, da se pozornost posveti vprašanjem v zvezi z regijo MENA ter severno in arktično regijo, terorizmom, nasilnim ekstremizmom, neširjenjem orožja, nadzorom nad orožjem, strateško stabilnostjo v kibernetskem prostoru, migracijami in podnebnimi spremembami, vključno s skupnimi prizadevanji za zaščito skupnega celovitega načrta ukrepanja (JCPOA) z Iranom, ki ga je potrdil Varnostni svet OZN, in končanjem vojne v Siriji; poudarja, da se morajo posvetovanja med EU in Rusijo v zvezi s kibernetskim terorizmom in organiziranim kriminalom sicer nadaljevati, a ruske sistematične hibridne grožnje zahtevajo odločne odvračilne ukrepe; v zvezi s tem poziva k dialogu o povezljivosti med EU, Rusijo, Kitajsko in osrednjo Azijo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je EU trenutno največja trgovinska partnerica Rusije in da bo svoj položaj ključne gospodarske partnerice ohranila še kar nekaj časa, vseeno pa plinovod Severni tok 2 povečuje odvisnost EU od ruske dobave plina, ogroža notranji trg EU ter ni v skladu niti z energetsko politiko EU niti z njenimi strateškimi interesi, zato ga je treba ustaviti; poudarja, da se EU še naprej zavzema za dokončanje evropske energetske unije in diverzifikacijo svojih energetskih virov; poudarja, da se noben nov projekt ne bi smel izvajati brez predhodne pravne ocene skladnosti z zakonodajo EU in dogovorjenimi političnimi prednostnimi nalogami; obžaluje politiko Rusije, da svoje energetske vire uporablja kot politično orodje za uveljavljanje, ohranjanje in povečevanje političnega vpliva in pritiska nad območjem, za katero meni, da lahko upravičeno vpliva nanj, in nad končnimi potrošniki; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da programi čezmejnega sodelovanja med EU in Rusijo ter konstruktivno sodelovanje v partnerstvih severne dimenzije in v Barentsovi evroarktični regiji prinašajo oprijemljive rezultate za prebivalce mejnih območij na obeh straneh ter podpirajo trajnostni razvoj teh območij; v zvezi s tem priporoča, da se še naprej spodbujajo vsa ta pozitivna področja konstruktivnega sodelovanja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja pomen medosebnih stikov, na primer prek izobraževanja in kulture; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter države članice, naj povečajo svoja prizadevanja pri iskanju rešitve za t. i. zamrznjene konflikte v vzhodnem sosedstvu, da bi zagotovili večjo varnost in stabilnost za vzhodne partnerice EU; |
| --- | --- |

32.

Priporočila

| 33. | poudarja, kako pomembna je nenehna politična in finančna podpora, namenjena medosebnim stikom na splošno ter zlasti aktivistom civilne družbe, zagovornikom človekovih pravic, blogerjem, neodvisnim medijem, preiskovalnim novinarjem, akademikom in javnim osebam, ki izrazijo svoje mnenje, ter nevladnim organizacijam; poziva Komisijo, naj načrtuje ambicioznejšo in dolgoročnejšo finančno in institucionalno pomoč ter pomoč za krepitev zmogljivosti za rusko civilno družbo iz obstoječih zunanjih finančnih instrumentov, in poziva države članice, naj dodatno prispevajo k tej pomoči; spodbuja države članice, naj dejavno izvajajo smernice EU v zvezi z zagovorniki človekovih pravic, tako da zagovornikom človekovih pravic, novinarjem in drugim aktivistom zagotavljajo učinkovito in pravočasno podporo in zaščito; predvsem spodbuja države članice, naj izdajajo dolgoročne vizume zagovornikom človekovih pravic, ki so izpostavljeni tveganju, in njihovim družinskim članom; podpira povečanje sredstev za usposabljanje novinarjev in izmenjave z evropskimi novinarji ter za instrumente, ki spodbujajo človekove pravice in demokracijo, kot sta evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) ter Evropska ustanova za demokracijo (EED); |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva k več medosebnim stikom s poudarkom na mladih, krepitvi dialoga in sodelovanju med strokovnjaki iz EU in Rusije, raziskovalci, civilnimi družbami in lokalnimi organi ter k okrepljeni izmenjavi študentov, udeležencev poklicnih usposabljanj in mladih, zlasti v okviru programa Erasmus+; v zvezi s tem podpira povečano financiranje novih programov Erasmus+ za obdobje 2021–2027; ugotavlja, da EU ruskim državljanom ponuja več priložnosti za akademsko mobilnost kot druge mednarodne partnerske države; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva k brezpogojni izpustitvi vseh zagovornikov človekovih pravic in drugih oseb, pridržanih zaradi mirnega uveljavljanja pravice do svobode izražanja, zbiranja in združevanja, vključno z direktorjem centra za človekove pravice Memorial v Republiki Čečeniji Ojubom Titijevim, ki se mu sodi na podlagi izmišljenih obtožb posedovanja drog; poziva ruske oblasti, naj zagotovijo popolno spoštovanje človekovih in zakonitih pravic teh oseb, vključno z dostopom do odvetnika in zdravstvene oskrbe, telesno celovitostjo in dostojanstvom ter varstvom pred sodnim nadlegovanjem, inkriminacijo in samovoljno aretacijo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ugotavlja, da so organizacije civilne družbe pogosto prešibke, da bi lahko znatno vplivale na boj proti korupciji v Rusiji, pri čemer se nevladne organizacije sistematično odvrača od dejavnega sodelovanja v kakršnih koli protikorupcijskih prizadevanjih ali spodbujanju javne integritete; poudarja, da je treba civilno družbo vključiti v neodvisno spremljanje uspešnosti protikorupcijskih politik; poziva Rusijo, naj pravilno izvaja mednarodne protikorupcijske standarde, ki jih določata na primer Konvencija OZN proti korupciji in Konvencija OECD o boju proti podkupovanju tujih javnih uslužbencev v mednarodnem poslovanju (konvencija o boju proti podkupovanju); |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da mora biti spodbujanje človekovih pravic in pravne države v središču sodelovanja EU z Rusijo; zato poziva EU in države članice, naj še naprej izpostavljajo vprašanja človekovih pravic v vseh stikih z ruskimi uradniki; spodbuja EU, naj stalno poziva Rusijo k razveljavitvi ali spremembi vseh zakonov in predpisov, ki niso združljivi z mednarodnimi standardi človekovih pravic, vključno z določbami, ki omejujejo pravico do svobode izražanja, zbiranja in združevanja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | izraža prepričanje, da je članstvo Rusije v Svetu Evrope pomemben element sedanjega stanja institucionalnih odnosov v Evropi; upa, da se lahko najde načine, ki bodo prepričali Rusijo, da ne bo opustila svojega članstva v Svetu Evrope; |
| --- | --- |

38.

| 39. | obsoja poskuse ruske vlade, da bi blokirala storitve sporočanja prek interneta in spletišča; poziva rusko vlado, naj ohranja temeljne pravice svobode izražanja in zasebnosti na spletu in zunaj njega; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva institucije EU in države članice, naj povečajo prizadevanja za krepitev odpornosti, zlasti na kibernetskem in medijskem področju, vključno z mehanizmi za odkrivanje in preprečevanje vmešavanja v volitve; poziva, naj se poveča odpornost proti kibernetskim napadom; izraža veliko zaskrbljenost, ker sta reakcija in odziv EU na rusko propagandno kampanjo in obsežne neposredne napade z dezinformacijami nezadostna in bi ju bilo treba dodatno okrepiti, zlasti pred prihodnjimi evropskimi volitvami maja 2019; v zvezi s tem poudarja, da je treba znatno povečati finančna sredstva EU in človeške vire za projektno skupino East Stratcom; poziva, naj se v vseh državah članicah podpreta evropska industrija kibernetske varnosti in delujoč digitalni notranji trg ter okrepijo raziskave; v zvezi s tem podpira, da East Stratcom spodbuja evropske vrednote v ruščini; pozdravlja sprejetje akcijskega načrta EU za preprečevanje dezinformacij ter poziva države članice in vse ustrezne akterje EU, naj izvajajo svoje ukrepe, zlasti pred prihajajočimi evropskimi volitvami maja 2019; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva EU, naj razmisli o oblikovanju zavezujočega pravnega okvira na ravni EU in mednarodni ravni za obravnavanje hibridnega vojskovanja, ki bi omogočil zanesljiv odziv Unije na kampanje, ki ogrožajo demokracijo ali pravno državo, vključno s ciljno usmerjenimi sankcijami proti tistim, ki so odgovorni za organizacijo in izvajanje teh kampanj; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da sta za smiseln dialog potrebni trdnejša enotnost med državami članicami in jasnejša komunikacija glede „rdečih črt“ na strani EU; zato poudarja, da bi morala biti EU, če bo Rusija nadaljevala s kršenjem mednarodnega prava, pripravljena sprejeti nadaljnje sankcije, vključno s ciljnimi sankcijami zoper posameznike, ter omejiti dostop do finančnih sredstev in tehnologije; vseeno poudarja, da ti ukrepi niso usmerjeni proti ruskemu prebivalstvu, temveč ciljnim posameznikom; poziva Svet, naj opravi poglobljeno analizo učinkovitosti in strogosti veljavnega sistema sankcij; pozdravlja odločitev Sveta, da naloži omejevalne ukrepe za evropska podjetja, vpletena v nezakonito izgradnjo mostu čez ožino Kerč; ponovno izraža zaskrbljenost zaradi vpletenosti teh podjetij, ki so s tem zavedno ali nezavedno spodkopale sistem sankcij EU; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj oceni in preveri izvajanje veljavnih omejevalnih ukrepov EU, države članice pa, naj si izmenjujejo informacije o vseh nacionalnih carinskih ali kazenskih preiskavah v primerih morebitnih kršitev; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva k uvedbi vseevropskega mehanizma, ki bo omogočal pregled financiranja političnih strank in posledični ukrepanje, da bi preprečili uporabo nekaterih strank in gibanj za destabilizacijo evropskega projekta od znotraj; |
| --- | --- |

43.

| 44. | obsoja povečanje obsega in števila ruskih vojaških urjenj, pri katerih ruske sile vadijo ofenzivne scenarije z uporabo jedrskega orožja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj brez odlašanja pripravita zakonodajni predlog „zakona Magnitski“ na ravni EU, ki bo omogočal prepoved izdajanja vizumov in ciljno usmerjene sankcije, na primer zaseg premoženja in deležev v nepremičninah na območju pravne pristojnosti EU, zoper posamezne državne uradnike ali osebe, ki opravljajo javno funkcijo, ki so odgovorni za korupcijo ali hude kršitve človekovih pravic; poudarja, da je treba takoj pripraviti seznam sankcij, da bi zagotovili učinkovito izvajanje evropskega „zakona Magnitski“; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva EU, naj preveri uporabo veljavnih omejevalnih ukrepov EU in izmenjavo informacij med državami članicami, da bi zagotovila, da sistem sankcij EU proti dejanjem Rusije ne bo ogrožen, temveč se bo uporabil sorazmerno z grožnjami, ki jih predstavlja Rusija; poudarja, da bi bila ublažitev sankcij nevarna, če Rusija ne bo z jasnimi ukrepi in ne le z besedami pokazala, da spoštuje meje v Evropi ter suverenost svojih sosed in drugih držav, pa tudi mednarodne norme in sporazume; ponavlja, da bo normalizacija odnosov mogoča šele, ko bo Rusija v celoti spoštovala pravila in se bo samoomejevala tako, da bo delovala na miroljuben način; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ponavlja, da Rusija nima pravice veta glede evroatlantskih prizadevanj evropskih držav; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj skrbno spremlja posledice ruskih protisankcij za gospodarske subjekte in po potrebi razmisli o izravnalnih ukrepih; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da je mogoče konflikt v vzhodni Ukrajini rešiti le po politični poti; spodbuja ukrepe za krepitev zaupanja v regiji Donbas; podpira mandat za napotitev mirovnih sil OZN v to vzhodnoukrajinsko regijo; ponovno poziva k imenovanju posebnega odposlanca EU za Krim in regijo Donbas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | obsoja samovoljni ukrep, da se politikom EU, med njimi sedanjim in nekdanjim poslancem Evropskega parlamenta, in uradnikom EU prepove dostop do ruskega ozemlja; poziva, naj se nemudoma in brezpogojno vzajemno odpravi prepoved vstopa; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Rusijo, naj takoj izpusti politične zapornike, vključno s tujimi državljani, in novinarje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Rusijo, naj tesno sodeluje pri mednarodni preiskavi sestrelitve letala na letu MH17, ki bi utegnila pomeniti vojni zločin; obsoja vse poskuse pomilostitve odgovornih ali odločitve v zvezi s tem, pa tudi zavlačevanje pri kazenskem pregonu, saj je treba storilce privesti pred sodišče; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva rusko vlado, naj ne blokira resolucij Varnostnega sveta OZN o razmerah v Siriji, v katerih so obravnavani nasilje nad civilisti, vključno z uporabo kemičnega orožja, hude kršitve ženevskih konvencij in kršitve univerzalnih človekovih pravic; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podpira hitro vzpostavitev evropske energetske unije, ki bi v prihodnje zajemala tudi vzhodne partnerje; poudarja vlogo, ki jo lahko v tem smislu ima ambiciozna politika energetske učinkovitosti in izkoriščanja obnovljivih virov energije; odločno obsoja pritiskanje Rusije na Belorusijo, naj se odpove svoji neodvisnosti; poudarja, da bi morala EU neodvisno od napredka strategije EU za Rusijo okrepiti svojo zavezanost in podporo svojim vzhodnim partnericam ter podpreti reforme za krepitev varnosti in stabilnosti, demokratičnega upravljanja in pravne države; |
| --- | --- |

54.

| 55. | podpira povečanje sredstev za Evropsko ustanovo za demokracijo, izmenjavo novic v ruskem jeziku ter za druge instrumente, namenjene napredovanju demokracije in človekovih pravic v Rusiji in drugje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva ruske organe, naj obsodijo komunizem in sovjetski režim ter naj kaznujejo storilce kaznivih dejanj, storjenih med njegovo vladavino; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  UL C 407, 4.11.2016, str. 35.

(2)  Protokol o izidu posvetovanj tristranske kontaktne skupine, podpisan 5. septembra 2014, in sveženj ukrepov za izvajanje sporazumov iz Minska, sprejet 12. februarja 2015.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0266.

(4)  UL C 35, 31.1.2018, str. 38.

(5)  UL C 408, 30.11.2017, str. 43.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0259.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0435.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/16

---

P8_TA(2019)0158

Gradnja zmogljivosti EU za preprečevanje konfliktov in mediacijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o gradnji zmogljivosti EU za preprečevanje konfliktov in mediacijo (2018/2159(INI))

(2021/C 23/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic ter drugih pogodb in dokumentov OZN o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic ter drugih pogodb in dokumentov OZN o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju načel in namenov Ustanovne listine OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel in namenov Ustanovne listine OZN,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Helsinške sklepne listine Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi iz leta 1975 in vseh njenih načel kot enega temeljnih dokumentov za evropsko in širšo regionalno varnostno ureditev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Helsinške sklepne listine Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi iz leta 1975 in vseh njenih načel kot enega temeljnih dokumentov za evropsko in širšo regionalno varnostno ureditev,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju ciljev OZN glede trajnostnega razvoja in agende za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev OZN glede trajnostnega razvoja in agende za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN o preprečevanju konfliktov in mediaciji, o ženskah, miru in varnosti ter mladih, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN o preprečevanju konfliktov in mediaciji, o ženskah, miru in varnosti ter mladih, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju koncepta krepitve zmogljivosti EU za mediacijo in dialog, ki ga je Svet sprejel 10. novembra 2009 (15779/09), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju koncepta krepitve zmogljivosti EU za mediacijo in dialog, ki ga je Svet sprejel 10. novembra 2009 (15779/09),

| — | ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki jo je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federica Mogherini, ter prvega poročila o njenem izvajanju z naslovom From Shared Vision to Common Action: Implementing the EU Global Strategy (Od skupne vizije do enotnega ukrepanja: izvajanje globalne strategije EU), objavljenega 18. junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki jo je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federica Mogherini, ter prvega poročila o njenem izvajanju z naslovom From Shared Vision to Common Action: Implementing the EU Global Strategy (Od skupne vizije do enotnega ukrepanja: izvajanje globalne strategije EU), objavljenega 18. junija 2017,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017 (1),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 5. julija 2018 o 73. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 5. julija 2018 o 73. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 2017/2306 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 230/2014 o vzpostavitvi instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 2017/2306 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 230/2014 o vzpostavitvi instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru (3),

| — | ob upoštevanju predloga visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Svetu, s podporo Komisije, z dne 13. junija 2018 za sklep Sveta o vzpostavitvi evropskega mirovnega instrumenta (HR(2018) 94), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Svetu, s podporo Komisije, z dne 13. junija 2018 za sklep Sveta o vzpostavitvi evropskega mirovnega instrumenta (HR(2018) 94),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0075/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0075/2019),

| A. | ker je spodbujanje mednarodnega miru in varnosti del poslanstva EU, kar je bilo priznano z Nobelovo nagrado za mir za leto 2012 in je osrednji element Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

A.

ker je spodbujanje mednarodnega miru in varnosti del poslanstva EU, kar je bilo priznano z Nobelovo nagrado za mir za leto 2012 in je osrednji element Lizbonske pogodbe;

| B. | ker je EU obvezana izvajati agendo za ženske, mir in varnost v skladu z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 1325 in njenimi poznejšimi posodobitvami ter agendo za mlade, mir in varnost v skladu z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 2250 in njenimi poznejšimi posodobitvami; |
| --- | --- |

B.

ker je EU obvezana izvajati agendo za ženske, mir in varnost v skladu z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 1325 in njenimi poznejšimi posodobitvami ter agendo za mlade, mir in varnost v skladu z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 2250 in njenimi poznejšimi posodobitvami;

| C. | ker je EU ena največjih donatoric v podporo preprečevanju konfliktov in graditvi miru prek uporabe svojih instrumentov za zunanjo pomoč; |
| --- | --- |

C.

ker je EU ena največjih donatoric v podporo preprečevanju konfliktov in graditvi miru prek uporabe svojih instrumentov za zunanjo pomoč;

| D. | ker bi morala EU – kot ključna donatorica mednarodnih organizacij, glavna donatorica pomoči in največja trgovinska partnerica na svetu – prevzeti vodilno vlogo pri graditvi svetovnega miru, preprečevanju konfliktov in krepitvi mednarodne varnosti; ker bi bilo treba preprečevanje konfliktov in mediacijo oblikovati kot del celovitega pristopa, ki združuje varnost, diplomacijo in razvoj; |
| --- | --- |

D.

ker bi morala EU – kot ključna donatorica mednarodnih organizacij, glavna donatorica pomoči in največja trgovinska partnerica na svetu – prevzeti vodilno vlogo pri graditvi svetovnega miru, preprečevanju konfliktov in krepitvi mednarodne varnosti; ker bi bilo treba preprečevanje konfliktov in mediacijo oblikovati kot del celovitega pristopa, ki združuje varnost, diplomacijo in razvoj;

| E. | ker je potrebno sodelovanje z regionalnimi organizacijami, kot je Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi in njena Helsinška sklepna listina iz leta 1975, v kateri so določena načela neuporabe sile, ozemeljske celovitosti držav, enakih pravic in samoodločbe narodov, te organizacije pa imajo ključno vlogo pri preprečevanju konfliktov in mediaciji; |
| --- | --- |

E.

ker je potrebno sodelovanje z regionalnimi organizacijami, kot je Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi in njena Helsinška sklepna listina iz leta 1975, v kateri so določena načela neuporabe sile, ozemeljske celovitosti držav, enakih pravic in samoodločbe narodov, te organizacije pa imajo ključno vlogo pri preprečevanju konfliktov in mediaciji;

| F. | ker je preprečevanje nasilnih konfliktov bistvenega pomena za reševanje varnostnih izzivov, s katerimi se soočata Evropa in njeno sosedstvo ter za politični in družbeni napredek; ker je prav tako bistveni element učinkovitega multilateralizma in sredstvo za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 16 o miroljubnih in odprtih družbah, dostopu do pravnega varstva za vse ter učinkovitih, odgovornih in odprtih ustanovah na vseh ravneh; |
| --- | --- |

F.

ker je preprečevanje nasilnih konfliktov bistvenega pomena za reševanje varnostnih izzivov, s katerimi se soočata Evropa in njeno sosedstvo ter za politični in družbeni napredek; ker je prav tako bistveni element učinkovitega multilateralizma in sredstvo za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 16 o miroljubnih in odprtih družbah, dostopu do pravnega varstva za vse ter učinkovitih, odgovornih in odprtih ustanovah na vseh ravneh;

| G. | ker je nadaljnja podpora EU civilnim in vojaškim akterjem v tretjih državah pomemben dejavnik pri preprečevanju ponavljajočih se nasilnih konfliktov; ker sta trajnosten in trajen mir in varnost neločljivo povezana s trajnostnim razvojem; |
| --- | --- |

G.

ker je nadaljnja podpora EU civilnim in vojaškim akterjem v tretjih državah pomemben dejavnik pri preprečevanju ponavljajočih se nasilnih konfliktov; ker sta trajnosten in trajen mir in varnost neločljivo povezana s trajnostnim razvojem;

| H. | ker bi morala preprečevanje konfliktov in mediacija zagotoviti ohranitev stabilnosti in razvoj v državah in na geografskih območjih, položaj katerih predstavlja neposredno varnostno vprašanje za Unijo; |
| --- | --- |

H.

ker bi morala preprečevanje konfliktov in mediacija zagotoviti ohranitev stabilnosti in razvoj v državah in na geografskih območjih, položaj katerih predstavlja neposredno varnostno vprašanje za Unijo;

| I. | ker je preprečevanje strateška naloga, katere namen je zagotoviti učinkovito ukrepanje pred krizami; ker je mediacija drugo orodje diplomacije, ki se lahko uporablja za preprečevanje, obvladovanje ali reševanje sporov; |
| --- | --- |

I.

ker je preprečevanje strateška naloga, katere namen je zagotoviti učinkovito ukrepanje pred krizami; ker je mediacija drugo orodje diplomacije, ki se lahko uporablja za preprečevanje, obvladovanje ali reševanje sporov;

| J. | ker sta notranja in zunanja varnost vse bolj neločljivo povezani, in ker je zaradi kompleksne narave globalnih izzivov potreben obsežen in celovit pristop EU k zunanjim konfliktom in krizam; |
| --- | --- |

J.

ker sta notranja in zunanja varnost vse bolj neločljivo povezani, in ker je zaradi kompleksne narave globalnih izzivov potreben obsežen in celovit pristop EU k zunanjim konfliktom in krizam;

| K. | ker je na medinstitucionalni ravni potreben odločnejši pristop, da se zagotovi, da bo EU svoje zmogljivosti lahko razvila in uresničila v polnem potencialu; |
| --- | --- |

K.

ker je na medinstitucionalni ravni potreben odločnejši pristop, da se zagotovi, da bo EU svoje zmogljivosti lahko razvila in uresničila v polnem potencialu;

| L. | ker so globalna strategija EU, njene politične izjave in institucionalni razvoj dobrodošli znaki tega, da je podpredsednica/visoka predstavnica zavezana namenjanju prednosti preprečevanju konfliktov in mediaciji; |
| --- | --- |

L.

ker so globalna strategija EU, njene politične izjave in institucionalni razvoj dobrodošli znaki tega, da je podpredsednica/visoka predstavnica zavezana namenjanju prednosti preprečevanju konfliktov in mediaciji;

| M. | ker instrumenti za zunanje financiranje pomembno prispevajo k preprečevanju konfliktov in h graditvi miru; |
| --- | --- |

M.

ker instrumenti za zunanje financiranje pomembno prispevajo k preprečevanju konfliktov in h graditvi miru;

| N. | ker je tranzicijska pravičnost pomemben niz pravosodnih in nepravosodnih mehanizmov, ki se osredotočajo na odgovornost za minule kršitve, pa tudi na vzpostavitev trajnostne, pravične in mirne prihodnosti; |
| --- | --- |

N.

ker je tranzicijska pravičnost pomemben niz pravosodnih in nepravosodnih mehanizmov, ki se osredotočajo na odgovornost za minule kršitve, pa tudi na vzpostavitev trajnostne, pravične in mirne prihodnosti;

| O. | ker je Parlament prevzel pomembno vlogo v parlamentarni diplomaciji, tudi pri postopkih mediacije in procesih dialoga, pri čemer se je opiral na svojo ponotranjeno kulturo dialoga in iskanja konsenza; |
| --- | --- |

O.

ker je Parlament prevzel pomembno vlogo v parlamentarni diplomaciji, tudi pri postopkih mediacije in procesih dialoga, pri čemer se je opiral na svojo ponotranjeno kulturo dialoga in iskanja konsenza;

| P. | ker nasilni konflikti in vojna nesorazmerno vplivajo na civiliste, zlasti ženske in otroke ter pomenijo večje tveganje za ženske kot za moške v smislu ekonomskega in spolnega izkoriščanja, prisilnega dela, razseljevanja in pridržanja ter spolnega nasilja, kot je posilstvo, ki se uporablja kot vojna taktika; ker je aktivno sodelovanje žensk in mladih pomembno za preprečevanje konfliktov, graditev miru ter preprečevanje vseh oblik nasilja, vključno s spolnim nasiljem in nasiljem na podlagi spola; |
| --- | --- |

P.

ker nasilni konflikti in vojna nesorazmerno vplivajo na civiliste, zlasti ženske in otroke ter pomenijo večje tveganje za ženske kot za moške v smislu ekonomskega in spolnega izkoriščanja, prisilnega dela, razseljevanja in pridržanja ter spolnega nasilja, kot je posilstvo, ki se uporablja kot vojna taktika; ker je aktivno sodelovanje žensk in mladih pomembno za preprečevanje konfliktov, graditev miru ter preprečevanje vseh oblik nasilja, vključno s spolnim nasiljem in nasiljem na podlagi spola;

| Q. | ker je pri spodbujanju in omogočanju krepitve zmogljivosti in zaupanja v mediacijo, dialog in spravo nujno treba vključiti in podpirati aktivno in smiselno sodelovanje civilne družbe in lokalnih akterjev, tako civilnih kot vojaških, tudi žensk, manjšin, domorodnih ljudstev in mladih; |
| --- | --- |

Q.

ker je pri spodbujanju in omogočanju krepitve zmogljivosti in zaupanja v mediacijo, dialog in spravo nujno treba vključiti in podpirati aktivno in smiselno sodelovanje civilne družbe in lokalnih akterjev, tako civilnih kot vojaških, tudi žensk, manjšin, domorodnih ljudstev in mladih;

| R. | ker se za prizadevanja za preprečevanje konfliktov, vzpostavljanje in ohranjanje miru pogosto nameni premalo finančnih sredstev, kljub političnim zavezam na ravni EU, ki imajo posledično vpliv na zmogljivosti za spodbujanje ukrepov na teh področjih; |
| --- | --- |

R.

ker se za prizadevanja za preprečevanje konfliktov, vzpostavljanje in ohranjanje miru pogosto nameni premalo finančnih sredstev, kljub političnim zavezam na ravni EU, ki imajo posledično vpliv na zmogljivosti za spodbujanje ukrepov na teh področjih;

| 1. | spodbuja Unijo, naj dodatno prednost nameni preprečevanju konfliktov in mediaciji v okviru obstoječih dogovorjenih pogajalskih oblik in načel ali v podporo tem oblikam in načelom; poudarja, da na svetovni ravni ta pristop prinaša visoko dodano vrednost EU s političnega, družbenega in gospodarskega vidika in vidika človekove varnosti; opozarja, da ukrepi za preprečevanje konfliktov in mediacijo prispevajo k uveljavljanju prisotnosti in verodostojnosti Unije na mednarodnem prizorišču; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava vlogo civilnih in vojaških misij skupne varnostne in obrambne politike (SVOP) pri ohranjanju miru, preprečevanju konfliktov in krepitvi mednarodne varnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, predsednika Komisije in predsednika Evropskega parlamenta, naj na področju preprečevanja konfliktov in mediacije določijo skupne, dolgoročne prednostne naloge, ki bi morale postati del rednega strateškega načrtovanja programov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva k dolgoročni graditvi miru, s katero bi obravnavali temeljne vzroke za konflikte; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva, naj se izboljša sedanja struktura za podporo prednostnih nalog EU, kot je navedeno spodaj; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva k pristopu, ki bo občutljiv za konflikte in osredotočen na ljudi ter pri katerem bodo ljudje v ospredju delovanja EU, da bi dosegli pozitivne in trajne rezultate na terenu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in službe Komisije, ki se ukvarjajo z zunanjim delovanjem, naj Parlamentu predložijo letno poročilo o napredku, doseženem pri izvajanju političnih zavez EU v zvezi s preprečevanjem konfliktov in mediacijo; |
| --- | --- |

7.

Krepitev institucionalnih zmogljivosti EU za preprečevanje konfliktov in mediacijo

| 8. | podpira bolj usklajeno in celovito odzivanje EU na zunanje konflikte in krize, meni, da doslednejši in bolj celosten pristop EU k zunanjim konfliktom in krizam pomeni dodano vrednost zunanjega delovanja Unije ter da je treba čim hitreje uporabiti vsa sredstva, da se razjasnijo odzivi EU v vseh fazah konflikta in zagotovi, da bo ta celostni pristop bolj operativen in učinkovitejši; s tem v zvezi opozarja na predpise in načela mednarodnega prava ter Ustanovne listine OZN in izraža podporo obstoječim pogajalskim okvirom, pristopom in načelom; ponavlja, da je treba vsak konflikt obravnavati posebej; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da bi morala ta krepitev zmogljivosti državam članicam omogočati, da opredelijo prednostna geografska območja za preprečevanje konfliktov in mediacijo, ter olajšati dvostransko sodelovanje med evropskimi državami; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva, naj se – pod pristojnostjo podpredsednice/visoke predstavnice – ustanovi svetovalni odbor EU na visoki ravni za preprečevanje konfliktov in mediacijo, katerega namen bi bil ustanoviti celovito skupino izkušenih višjih političnih posrednikov in strokovnjakov za preprečevanje konfliktov, ki bo upoštevala različnost spolov, da bi lahko bilo v kratkem času dano na voljo politično in tehnično strokovno znanje; meni, da je potrebna tudi skupina strokovnjakov za področje sprave in tranzicijske pravičnosti; poziva k sistematičnemu spodbujanju vzpostavitve mehanizmov za spravo in odgovornost na vseh pokonfliktnih območjih, da bi v prihodnje zagotovili odgovornost za pretekle zločine, njihovo preprečevanje in odvračanje od njih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva, naj se imenuje poseben odposlanec EU za mir, ki bo predsedoval svetovalnemu odboru EU na visoki ravni, da bi spodbujal skladnost in usklajevanje med institucijami, tudi pri njihovem sodelovanju s civilno družbo, da bi izboljšali izmenjavo informacij ter zagotovili večje in zgodnejše ukrepanje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva, naj se vzpostavijo nadaljnji medinstitucionalni mehanizmi, kot so delovne skupine za specifične razmere, ko je potrebno preprečevanje konfliktov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva, naj se ustanovi posebna delovna skupina Sveta za preprečevanje konfliktov in mediacijo, s čimer bi poudarili, da je EU močno zavezana miru in stabilnosti v svojih sosednjih regijah; |
| --- | --- |

13.

Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD)

| 14. | pozdravlja, da je bila ustanovljena posebna enota ESZD za instrumente za preprečevanje konfliktov, izgradnjo miru in mediacijo ter da so bila razvita orodja, kot sta sistem zgodnjega opozarjanja in pregled perspektiv; poziva k naložbam za nadaljnji razvoj tovrstnih orodij; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva, naj se ustrezno znanje bolj sistematično zbira, upravlja in razširja, in sicer v formatih, ki bodo dostopni, praktični in operativno relevantni za osebje v vseh institucijah EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva k nadaljnjemu razvoju zmogljivosti notranjega osebja, mediatorjev in drugih strokovnjakov ter tretjih oseb za analizo konfliktov glede na spol, zgodnje opozarjanje, sprave ter preprečevanje konfliktov, in sicer v sodelovanju z ESZD in ob vključevanju organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

16.

Evropska komisija

| 17. | opozarja je treba pri odpravljanju temeljnih vzrokov za konflikte in pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja vse bolj treba preprečevati konflikte, pri čemer je poseben poudarek na demokraciji in človekovih pravicah, pravni državi, reformi sodstva ter podpori za programe civilne družbe; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je treba pri vseh posredovanjih EU na območjih, kjer vlada nasilje in ki so prizadeta zaradi konfliktov, upoštevati konflikte in vidik spola; poziva k takojšnjim ukrepom za vključitev teh vidikov v vse ustrezne politike, strategije, ukrepe in operacije, pri čemer mora biti večji poudarek na tem, da se ne povzroči škoda, hkrati pa je treba čim bolj povečati prispevek EU k uresničevanju dolgoročnih ciljev v zvezi s preprečevanjem konfliktov in izgradnjo miru; |
| --- | --- |

18.

Evropski parlament

| 19. | poudarja vlogo skupine za podporo demokraciji in usklajevanje volitev ter njenih vodilnih poslancev Evropskega parlamenta kot operativnega organa za usklajevanje pobud za mediacijo in dialog ter pozdravlja nove pobude, kot so dialog Jeana Monneta za mir in demokracijo (ki poteka v zgodovinski hiši Jeana Monneta v Bazochesu v Franciji), dejavnosti v zvezi z nasiljem, povezanim z volitvami, medstrankarski dialog in doseganje soglasja, pa tudi program za mlade politične voditelje, in priporoča, da se te pobude nadgradijo kot ključni instrumenti Evropskega parlamenta na področju mediacije, olajševanja in dialoga; pozdravlja odločitev skupine za podporo demokraciji in usklajevanje volitev, da bo skupaj z makedonsko vlado gradila na uspehu dialoga Jeana Monneta, tako da bo metodologijo tega dialoga razširila na vse države Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja partnerstvo z ukrajinskim parlamentom v obliki dialogov Jeana Monneta, katerega cilj je doseči soglasje med političnimi skupinami in strankami v ukrajinskem parlamentu ter, kar je najpomembneje, politično kulturo preoblikovati v sodoben evropski parlamentarni pristop, ki bo temeljil na demokratičnem dialogu in doseganju soglasja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja sklepe petega dialoga Jeana Monneta, ki je potekal od 11. do 13. oktobra 2018 in v okviru katerega so bili sprejeti ukrepi za podporo izvajanju pridružitvenega sporazuma; potrjuje, da je bil Evropski parlament zaprošen, da v sodelovanju s Komisijo spodbuja dialog s ključnimi deležniki iz ukrajinskega parlamenta in vlade o tem, kako povečati uspešnost ukrajinskega parlamenta pri izvajanju pridružitvenega sporazuma; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja novo tristransko pobudo predsednikov parlamentov Ukrajine, Moldavije in Gruzije, da bi ustanovili regionalno parlamentarno skupščino kot pomembno platformo za regionalni dialog o strateških vprašanjih, vključno z izvajanjem pridružitvenih sporazumov in odzivanjem na ključne varnostne izzive, kot so hibridno vojskovanje in dezinformacije; meni, da je podpora Parlamenta temu regionalnemu parlamentarnemu dialogu pomemben znak njegove zavezanosti tej regiji pri soočanju s skupnimi regionalnimi varnostnimi izzivi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | priznava njegovo vse večjo vlogo v procesih politične mediacije; v zvezi s tem opozarja na skupno pobudo komisarja za evropsko sosedsko politiko in širitvena pogajanja ter treh mediatorjev Evropskega parlamenta Eduarda Kukana, Iva Vajgla in Knuta Fleckensteina, da bi vodje strank v nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji podprli pri premagovanju politične krize s sprejetjem dogovora iz Pržina iz leta 2015; potrjuje, da je Evropski parlament pripravljen graditi na tem primeru tesnega medinstitucionalnega sodelovanja s Komisijo in ESZD, tako da bo okrepil svoja prizadevanja za okrepitev političnega dialoga in sprave na celotnem Zahodnem Balkanu in v širšem sosedstvu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva, naj se program za mlade politične voditelje v okviru agende za mlade, mir in varnost v skladu z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 2250 nadgradi ter nadaljuje odlično sodelovanje z regionalno pobudo visoke predstavnice/podpredsednice za Sredozemlje v okviru programa Mladi glasovi Sredozemlja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da dialog mladih na visoki ravni z naslovom „Bridging the gap“ (Premoščanje razlik) zagotavlja prostor za dialog med predstavniki mladih in mladimi poslanci z Zahodnega Balkana, ki je pomemben za podporo kulture medstrankarskega dialoga in sprave, poleg tega pa dopolnjuje zagotavljanje evropske perspektive držav v tej regiji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | priporoča, da se nadgradijo obstoječi parlamentarni programi usposabljanja in mentorstva, ki so na voljo poslancem Evropskega parlamenta, zlasti tistim, ki so imenovani za mediatorje ali glavne opazovalce, pa tudi programi usposabljanja za poslance, politične stranke in osebje iz tretjih držav, vključno s programi v zvezi z vidiki, povezanimi s spolom in mladimi, tudi v usklajevanju s strukturami držav članic, ki so razvile strokovno znanje na tem področju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da bi se lahko zmogljivosti Parlamenta okrepile z imenovanjem podpredsednika, pristojnega za usklajevanje mediacije in spodbujanje dejavnosti dialoga, ki bi deloval v tesnem sodelovanju s skupino za podporo demokraciji in usklajevanje volitev; poziva, naj se ustanovi skupina, ki bo vključevala sedanje in nekdanje poslance Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja vlogo nagrade Saharova, ki jo podeljuje Evropski parlament, pri ozaveščanju o konfliktih po svetu; poziva, naj se nagradni fond v naslednjem parlamentarnem obdobju poveča; |
| --- | --- |

28.

| 29. | priznava, da mora Parlament, da bi podprl splošna prizadevanja EU, institucionalizirati svoje postopke v zvezi z mediacijo; poziva, naj se – tudi prek delovanja parlamentarnih delegacij – okrepi parlamentarna diplomacija in poveča število izmenjav; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja dolgotrajno tesno sodelovanje med Parlamentom in Uradom OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) na področju volitev ter podpore demokraciji in poziva, naj se to sodelovanje razširi na področje mediacije in dialoga; |
| --- | --- |

30.

Ženske, mir in varnost – krepitev zmogljivosti EU na področju enakosti spolov za preprečevanje konfliktov in mediacijo

| 31. | poziva EU, naj pri izvajanju resolucij varnostnega sveta OZN o ženskah, miru in varnosti prevzame vodilno vlogo, ter poziva, naj se načela, ki jih resolucije vsebujejo, vključijo v vseh fazah dejavnosti EU za preprečevanje konfliktov in mediacijo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva k uresničevanju popolne enakosti spolov ter k posebnim prizadevanjem za zagotovitev sodelovanja žensk, deklet in mladih ter k zaščiti njihovih pravic v celotnem ciklu konfliktov, od preprečevanja konfliktov do pokonfliktne obnove, v okviru dejavnosti EU za preprečevanje konfliktov in mediacijo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva, naj se pri vseh dejavnostih sodelovanja, usposabljanja in posredovanja upošteva različnost spolov; pozdravlja pobude EU v zvezi s tem in njen aktivni prispevek k naslednjemu akcijskemu načrtu za enakost spolov ter novemu strateškemu pristopu EU k ženskam, miru in varnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva, naj se v vse faze preprečevanja konfliktov, procesa mediacije in izgradnje miru vključi strokovno znanje o spolu, tudi o nasilju na podlagi spola in spolnemu nasilju, povezanemu s konflikti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EU, naj pri izvajanju resolucij varnostnega sveta OZN o mladih, miru in varnosti prevzame vodilno vlogo, ter poziva, naj se načela, ki jih resolucije vsebujejo, vključijo v vseh fazah dejavnosti EU za preprečevanje konfliktov in mdiacijo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva, naj se pri sodelovanju, usposabljanju in posredovanju vedno upoštevajo in vključijo potrebe in želje mladih žensk in moških, pri čemer je treba upoštevati, da nasilni konflikti na različne načine vplivajo na njihovo življenje in prihodnost ter da lahko mladi pomembno prispevajo k preprečevanju in reševanju nasilnih konfliktov; |
| --- | --- |

36.

Krepitev vloge in zmogljivosti organizacij civilne družbe pri pristopu EU k preprečevanju konfliktov in mediaciji

| 37. | meni, da je treba upoštevati vlogo, ki jo imajo organizacije civilne družbe v okviru splošnega pristopa EU in njenih prednostnih nalog v zvezi z razvijanjem zmogljivosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, kako pomembni so ukrepi za krepitev zaupanja in medosebni stiki pri preprečevanju in reševanju konfliktov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva, naj pri oblikovanju in izvajanju programov in politik EU o miru, varnosti in mediaciji potekajo posvetovanja z organizacijami civilne družbe, zlasti s tistimi, ki so specializirane za pravice žensk in človekove pravice manjšin; |
| --- | --- |

39.

Finančni in proračunski viri, ki jih ima EU na voljo za preprečevanje konfliktov in mediacijo

| 40. | meni, da je treba zaradi vse večjih izzivov več sredstev nameniti za preprečevanje konfliktov in zagotavljati posebno osebje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je treba v sklopu naslednjega večletnega finančnega okvira (2021–2027) zagotoviti zadostna in namenska finančna sredstva za ukrepe EU za preprečevanje konfliktov in mediacijo; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj Parlamentu posreduje najnovejše informacije o proračunski vrstici ESZD, namenjeni analizi konfliktov in občutljivosti za konflikte, zgodnjemu opozarjanju, podpori mediacije in prihodnjim prednostnim nalogam na tem področju; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsednikoma Komisije in Sveta, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, ESZD, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, Komisiji, OVSE, generalnemu sekretarju OZN ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  UL C 356, 4.10.2018, str. 130.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0312.

(3)  UL L 335, 15.12.2017, str. 6.

---

Sreda, 13. marec 2019

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/23

---

P8_TA(2019)0186

Evropa, ki varuje: čist zrak za vse

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o Evropi, ki varuje: čist zrak za vse (2018/2792(RSP))

(2021/C 23/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij nekaterih onesnaževal zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij nekaterih onesnaževal zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (2),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/844 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (3) in zahtev o doseganju zdravega okolja v zaprtih prostorih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/844 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (3) in zahtev o doseganju zdravega okolja v zaprtih prostorih,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 4. aprila 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o meritvah emisij v avtomobilskem sektorju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 4. aprila 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o meritvah emisij v avtomobilskem sektorju (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2017 o ukrepanju EU za trajnost (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2017 o ukrepanju EU za trajnost (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2017 o evropski strategiji za mobilnost z nizkimi emisijami (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2017 o evropski strategiji za mobilnost z nizkimi emisijami (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. decembra 2015 o trajnostni mobilnosti v mestih (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. decembra 2015 o trajnostni mobilnosti v mestih (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o izvajanju sedmega okoljskega akcijskega programa (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o izvajanju sedmega okoljskega akcijskega programa (8),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje za leto 2017 z naslovom Air quality in Europe (Kakovost zraka v Evropi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje za leto 2017 z naslovom Air quality in Europe (Kakovost zraka v Evropi),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča z naslovom Onesnaženost zraka – naše zdravje še vedno ni dovolj zaščiteno (9), ki je bilo objavljeno 11. septembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča z naslovom Onesnaženost zraka – naše zdravje še vedno ni dovolj zaščiteno (9), ki je bilo objavljeno 11. septembra 2018,

| — | ob upoštevanju globalne podatkovne zbirke Svetovne zdravstvene organizacije o kakovosti zunanjega zraka za leto 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne podatkovne zbirke Svetovne zdravstvene organizacije o kakovosti zunanjega zraka za leto 2018,

| — | ob upoštevanju smernic Svetovne zdravstvene organizacije o kakovosti zraka v zaprtih prostorih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Svetovne zdravstvene organizacije o kakovosti zraka v zaprtih prostorih,

| — | ob upoštevanju svoje študije, objavljene septembra 2018, z naslovom Air Quality an urban traffic in the EU: best practices, and possible solutions (10) (Kakovost zraka in promet v mestih v EU: dobra praksa in možne rešitve), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje študije, objavljene septembra 2018, z naslovom Air Quality an urban traffic in the EU: best practices, and possible solutions (10) (Kakovost zraka in promet v mestih v EU: dobra praksa in možne rešitve),

| — | ob upoštevanju sodbe Splošnega sodišča Evropske unije z dne 13. decembra 2018 v zadevah T-339/16 (Ville de Paris proti Komisija), T-352/16 (Ville de Bruxelles proti Komisija) in T-391/16 (Ayuntamiento de Madrid proti Komisija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Splošnega sodišča Evropske unije z dne 13. decembra 2018 v zadevah T-339/16 (Ville de Paris proti Komisija), T-352/16 (Ville de Bruxelles proti Komisija) in T-391/16 (Ayuntamiento de Madrid proti Komisija),

| — | ob upoštevanju informativnega dokumenta Evropskega računskega sodišča z dne 7. februarja 2019 o odzivu EU na škandal Dieselgate (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega dokumenta Evropskega računskega sodišča z dne 7. februarja 2019 o odzivu EU na škandal Dieselgate (11),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o Evropi, ki varuje: čist zrak za vse (O-000138/2018 – B8-0009/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o Evropi, ki varuje: čist zrak za vse (O-000138/2018 – B8-0009/2019),

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker so zakonske omejitve emisij v EU še zmeraj višje od vrednosti, ki jih priporoča Svetovna zdravstvena organizacija, in ker se v EU vsako leto poroča o približno 400 000 prezgodnjih smrtih, ki jih je mogoče pripisati onesnaženju zraka; ker je 98 % prebivalcev v mestih EU izpostavljenih ravnem ozona, ki so višje od smernic Svetovne zdravstvene organizacije; |
| --- | --- |

A.

ker so zakonske omejitve emisij v EU še zmeraj višje od vrednosti, ki jih priporoča Svetovna zdravstvena organizacija, in ker se v EU vsako leto poroča o približno 400 000 prezgodnjih smrtih, ki jih je mogoče pripisati onesnaženju zraka; ker je 98 % prebivalcev v mestih EU izpostavljenih ravnem ozona, ki so višje od smernic Svetovne zdravstvene organizacije;

| B. | ker se kakovost zraka v Evropi zadnja desetletja počasi, a vztrajno izboljšuje, poglavitni dejavnik pri tem pa je evropska zakonodaja; |
| --- | --- |

B.

ker se kakovost zraka v Evropi zadnja desetletja počasi, a vztrajno izboljšuje, poglavitni dejavnik pri tem pa je evropska zakonodaja;

| C. | ker najnovejše ocene Evropske agencije za okolje v zvezi z zdravstvenimi posledicami, ki jih je mogoče pripisati izpostavljenosti onesnaženju zraka, kažejo, da je bilo leta 2014 v EU-28 okoli 399 000 prezgodnjih smrti zaradi dolgotrajne izpostavljenosti visoki koncentraciji finih delcev (PM2,5) v zraku; ker se ocenjuje, da je izpostavljenost visoki koncentraciji dušikovega dioksida (NO2) in ozona (O3) leta 2014 v EU povzročila približno 75 000 oziroma 13 600 prezgodnjih smrti; |
| --- | --- |

C.

ker najnovejše ocene Evropske agencije za okolje v zvezi z zdravstvenimi posledicami, ki jih je mogoče pripisati izpostavljenosti onesnaženju zraka, kažejo, da je bilo leta 2014 v EU-28 okoli 399 000 prezgodnjih smrti zaradi dolgotrajne izpostavljenosti visoki koncentraciji finih delcev (PM2,5) v zraku; ker se ocenjuje, da je izpostavljenost visoki koncentraciji dušikovega dioksida (NO2) in ozona (O3) leta 2014 v EU povzročila približno 75 000 oziroma 13 600 prezgodnjih smrti;

| D. | ker slaba kakovost zraka močno vpliva na zdravje in ker so še posebej izpostavljeni nosečnice, otroci in starejši; |
| --- | --- |

D.

ker slaba kakovost zraka močno vpliva na zdravje in ker so še posebej izpostavljeni nosečnice, otroci in starejši;

| E. | ker je približno 90 % Evropejcev, ki živijo v mestih, izpostavljenih takim ravnem onesnaženja zraka, ki veljajo za škodljive za zdravje ljudi; |
| --- | --- |

E.

ker je približno 90 % Evropejcev, ki živijo v mestih, izpostavljenih takim ravnem onesnaženja zraka, ki veljajo za škodljive za zdravje ljudi;

| F. | ker v cestnem prometu v EU nastane približno 40 % emisij dušikovih oksidov (NOx), okrog 80 % vseh teh emisij v prometu pa prihaja iz vozil na dizelski pogon; ker je zaradi emisij iz dizelskih osebnih vozil, ki presegajo omejitve EU glede onesnaževanja pri vožnji, v letu 2015 prezgodaj umrlo 6800 Evropejcev; |
| --- | --- |

F.

ker v cestnem prometu v EU nastane približno 40 % emisij dušikovih oksidov (NOx), okrog 80 % vseh teh emisij v prometu pa prihaja iz vozil na dizelski pogon; ker je zaradi emisij iz dizelskih osebnih vozil, ki presegajo omejitve EU glede onesnaževanja pri vožnji, v letu 2015 prezgodaj umrlo 6800 Evropejcev;

| G. | ker so gospodarske posledice vplivov slabe kakovosti zraka na zdravje ocenjene na izgubo BDP EU v višini 3 do 9 %; |
| --- | --- |

G.

ker so gospodarske posledice vplivov slabe kakovosti zraka na zdravje ocenjene na izgubo BDP EU v višini 3 do 9 %;

| H. | ker je še posebej zaskrbljujoče, da ne zmoremo izvajati zakonodaje o kakovosti zraka na mestnih območjih, to pa ovira tudi uresničevanje prednostnega cilja 3 v sklopu sedmega okoljskega akcijskega načrta, da je treba državljane Unije varovati pred okoljskimi pritiski ter tveganji za zdravje in dobro počutje; |
| --- | --- |

H.

ker je še posebej zaskrbljujoče, da ne zmoremo izvajati zakonodaje o kakovosti zraka na mestnih območjih, to pa ovira tudi uresničevanje prednostnega cilja 3 v sklopu sedmega okoljskega akcijskega načrta, da je treba državljane Unije varovati pred okoljskimi pritiski ter tveganji za zdravje in dobro počutje;

| I. | ker sedanji prehranski in kmetijski sistemi ustvarjajo čezmerne emisije amoniaka, dušikovega oksida in metana; ker 94 % emisij amoniaka in 40 % emisij metana prihaja iz kmetijskih dejavnosti; ker intenzivna živinoreja na svetovni ravni ustvari več emisij toplogrednih plinov kot promet in prevoz; |
| --- | --- |

I.

ker sedanji prehranski in kmetijski sistemi ustvarjajo čezmerne emisije amoniaka, dušikovega oksida in metana; ker 94 % emisij amoniaka in 40 % emisij metana prihaja iz kmetijskih dejavnosti; ker intenzivna živinoreja na svetovni ravni ustvari več emisij toplogrednih plinov kot promet in prevoz;

| J. | ker postaja slaba kakovost zraka čedalje večji izziv v okviru trajnostnega razvoja in ker je za uresničitev ciljev OZN glede trajnostnega razvoja za leto 2030 v Evropi in drugod odločilno, da rešimo problem onesnaženega zraka; |
| --- | --- |

J.

ker postaja slaba kakovost zraka čedalje večji izziv v okviru trajnostnega razvoja in ker je za uresničitev ciljev OZN glede trajnostnega razvoja za leto 2030 v Evropi in drugod odločilno, da rešimo problem onesnaženega zraka;

| K. | ker je Svetovna zdravstvena organizacija leta 2000 sprejela vrsto načel o pravici do zdravega zraka v zaprtih prostorih, ki določajo, da ima po načelih človekovih pravic vsakdo pravico, da v zaprtih prostorih diha zdrav zrak; |
| --- | --- |

K.

ker je Svetovna zdravstvena organizacija leta 2000 sprejela vrsto načel o pravici do zdravega zraka v zaprtih prostorih, ki določajo, da ima po načelih človekovih pravic vsakdo pravico, da v zaprtih prostorih diha zdrav zrak;

| L. | ker bi si morala Unija na svetovni ravni prizadevati za spodbujanje ukrepov za zmanjšanje onesnaževanja zraka; |
| --- | --- |

L.

ker bi si morala Unija na svetovni ravni prizadevati za spodbujanje ukrepov za zmanjšanje onesnaževanja zraka;

| M. | ker je črni ogljik kot proizvod nepopolnega izgorevanja organskega ogljika iz prometa, fosilnih goriv, sežiganja biomase in iz industrije eden od sestavnih delov drobnih delcev in vpliva na globalno segrevanje; |
| --- | --- |

M.

ker je črni ogljik kot proizvod nepopolnega izgorevanja organskega ogljika iz prometa, fosilnih goriv, sežiganja biomase in iz industrije eden od sestavnih delov drobnih delcev in vpliva na globalno segrevanje;

Splošna opažanja

| 1. | ugotavlja, da je bilo v letu 2018 šest držav članic obravnavanih na Sodišču Evropske unije, ker niso izpolnile standardov EU za kakovost zraka; opozarja tudi, da je trenutno v obravnavi 29 primerov kršitve zaradi neizpolnjevanja omejitev glede onesnaženosti zraka v 20 državah članicah in da v tem trenutku približno dve tretjini držav članic ne spoštuje mejnih vrednosti za delce (PM10) in NO2, petina pa jih presega ciljno vrednost za fine delce (PM2,5); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj nemudoma ukrepa v zvezi s finimi delci (PM2,5) in naj predlaga, da bi v zakonodajo EU o kakovosti zraka uvedli strožje vrednosti za skladnost, kot jih priporoča Svetovna zdravstvena organizacija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo in pregledajo politike za kakovost samo na podlagi trdnih, najsodobnejših, neodvisnih in strokovno pregledanih znanstvenih dokazov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice, naj
  na vseh ravneh in v vseh sektorjih
  dajo prednost izvajanju usklajenih ukrepov in politik za izboljšanje kakovosti zraka v mestih in na mestnih območjih, da bi uresničili
  cilje EU glede kakovosti
  zraka in upoštevali vpliv onesnaževal na podnebje in ekosisteme; želi opozoriti, da onesnaženost zraka in z njo povezane bolezni in smrti ustvarjajo znatne socialne in zdravstvene stroške ter so ogromno breme za javni proračun po vsej Uniji; poziva države članice, naj zagotovijo, da ukrepi za izboljšanje kakovosti zraka na mestnih območjih ne bodo negativno vplivali na kakovost zraka v okolici, na primer na primestnih območjih in v bližnjih aglomeracijah; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno poudarja, da ima onesnaževanje zraka lokalno, regionalno, nacionalno in čezmejno razsežnost in je zato potrebno ukrepanje na vseh ravneh upravljanja; zato poziva, naj se pristop upravljanja okrepi na več ravneh, tako da bodo vsi akterji prevzeli odgovornost za ukrepe, ki jih je na njihovi ravni mogoče in jih je tudi treba sprejeti; meni tudi, da bi morala Komisija pri oblikovanju politike bolj združevati moči z vsemi vsi ustreznimi generalnimi direktorati; obžaluje, da je za vprašanja onesnaževanja zraka pristojen njen generalni direktorat za okolje, a njegove cilje pogosto spodkopavajo politike in interesi drugih oddelkov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva pristojne organe držav članic, naj celovito pristopijo k vprašanju onesnaževanja notranjega in zunanjega zraka ter upoštevajo različna področja, ki so povezana s tem, na primer kmetijstvo in sisteme proizvodnje hrane, ohranjanje narave, podnebne spremembe, energetsko učinkovitost ter mobilnost in urbanistično načrtovanje, in naj dajo prednost pristopom za zmanjševanje onesnaževanja, ki bodo posredno koristili tudi drugim področjem; poziva pristojne organe, naj zasnujejo akcijske načrte za čist zrak, ki bodo zajemali verodostojne ukrepe in obravnavali vse vire onesnaževanja zraka ter vse gospodarske sektorje; poziva mesta in pristojne organe, naj začnejo na vseh ravneh pripravljati konvencijo o čistem zraku za vse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podpira nadaljevanje tako imenovanih „dialogov o čistem zraku“ med Komisijo in državami članicami, v katerih bi morali s celostnim pristopom obravnavati vse vrzeli v izvajanju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba za območja in aglomeracije, kjer ravni onesnaževal vztrajno presegajo veljavne mejne vrednosti na ravni EU in je zato kakovost zraka slaba, sprejeti načrte za kakovost zraka, ki bi morali biti zasnovani tako, da bi bilo obdobje preseganja „čim krajše“, kot zahteva Direktiva 2008/50/ES in kot jasno potrjuje tudi sodna praksa Sodišča (12), (13); |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je treba k onesnaženosti zraka v evropskih mestih pristopiti celostno, pri tem pa upoštevati različne vire onesnaževanja zraka; poziva Komisijo, naj ambiciozno dopolni direktivo o kakovosti zunanjega zraka, tako da bo ustrezala najnovejši mejni vrednosti Svetovne zdravstvene organizacije in ciljnim mejnim vrednostim za delce, žveplov dioskid (SO2) in ozon (O3), ter določi kratkoročno vrednost za fine delce (PM2,5), naj pripravi učinkovite ukrepe, ki bodo državam članicam pomagale k skladnosti z Direktivo 2008/50/ES, naj v okviru postopkov za ugotavljanje kršitev prednostno oceni ukrepe, ki so jih za izboljšanje kakovosti zraka sprejele države članice, in naj okrepi prizadevanja za preverjanje skladnosti na ravni držav članic, tudi glede standardov preskusnega postopka za emisije pri dejanski vožnji v okviru Uredbe Komisije 2017/1151 o homologaciji vozil (14); |
| --- | --- |

9.

| 10. | obžaluje, da je bil v skladu s členom 5 Direktive 2016/2284 uveden mehanizem prilagodljivosti; poudarja, da je v letu 2018 enajst držav članic zahtevalo, naj se njihovi cilji glede zgornje meje emisij prilagodijo; poziva Komisijo, naj omeji uporabo možnosti za prilagajanje evidence emisij zgolj na toliko, kot je nujno potrebno, in naj preuči, ali so države članice pred zahtevano prilagoditvijo evidence emisij sprejele ukrepe, s katerimi bi nadomestile morebitne nepredvidene emisije v posameznem sektorju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da merila za postavitev vzorčevalnih mest za merjenje onesnaževal v skladu z Direktivo 2008/50/ES dajejo državam članicam nekaj manevrskega prostora, s tem pa nastaja tveganje, da ne bo dosežen cilj reprezentativnosti; poziva Komisijo, naj analizira, kako to vpliva na primerljivost vzorcev in kakšne neposredne posledice ima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj v svojih politikah in programih sodelovanja s tretjimi državami na zunanjih mejah upošteva čezmejni vidik onesnaževanja zraka, ki izvira iz teh držav, in dejstvo, da lahko politike in programi sodelovanja s temi državami pripomorejo k boljši kakovosti zraka, pri tem pa naj svoje programe pomoči v prvi vrsti osredotoči na odpravljanje vzrokov tega onesnaževanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije slaba kakovost zraka vpliva tudi na družbene in okoljske dejavnike zdravja, kot sta pitna voda in zadostna preskrba s hrano; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja na povezavo med onesnaženostjo zraka in neenakostjo, saj so bolj ranljivi segmenti družbe praviloma bolj izpostavljeni onesnaženosti; poziva države članice, naj si prizadevajo preprečiti kopičenje okoljske, socialno-demografske in ekonomske prikrajšanosti, tudi z ukrepi za omejevanje onesnaževanja na posebej izpostavljenih točkah, kot so zdravstvene, izobraževalne in socialne ustanove ter mestna središča; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je zaskrbljen zaradi čedalje številčnejših znanstvenih dokazov o vplivu onesnaženosti zraka zaradi prometa na kognitivni razvoj in uspešnost otrok, kakor tudi v drugih skupinah prebivalstva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja, da sta za ohranitev ustrezne ravni varstva okolja po vsej EU poglavitnega pomena enotna uporaba in dopolnjevanje najboljših razpoložljivih tehnologij za omejevanje izpustov onesnaževal v zrak; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je na enotnem trgu pomembno zagotoviti visoko in enovito raven varstva potrošnikov in jih obvarovati pred morebitnimi prihodnjimi emisijskimi škandali, ter poziva sozakonodajalca, naj na podlagi dokumenta Komisije o novem dogovoru za potrošnike iz aprila 2018 zasnujeta kolektivne postopke pravnega varstva; |
| --- | --- |

17.

Promet

| 18. | opozarja, da zmanjšanje onesnaženosti zraka in hkrati tudi emisij CO2 prometnega sektorja na mestnih območjih pomeni dvojni izziv, da so brezemisijski in nizkoemisijski avtomobili, kombinirana vozila in avtobusi bistvenega pomena za čisto, energetsko učinkovito in cenovno dostopno mobilnost za vse državljane in da je izjemno pomembno pospešiti razvoj množičnega trga za ta vozila ter povečati njihovo ponudbo v Uniji, saj bomo tako znižali cene, to pa bo koristilo potrošnikom, operaterjem voznih parkov, organom, ki se ukvarjajo z javnimi naročili, in vsej evropski družbi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je ključno spodbuditi trg z električnimi vozili in državam članicam dati usmerjevalna priporočila, da bi jih spodbudile k izvajanju fiskalnih spodbud za brezemisijska in nizkoemisijska vozila; poudarja, da sta razpoložljivost in dostopnost infrastrukture za polnjenje, tudi v zasebnih in javnih stavbah v skladu z direktivo o energetski učinkovitosti stavb (15), ter konkurenčnost električnih vozil bistvenega pomena za večjo naklonjenost potrošnikov tem vozilom; poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da bo električna energija za električna vozila prišla iz trajnostnih virov; v zvezi s tem poziva k oblikovanju dolgoročne evropske pobude za naslednjo generacijo akumulatorjev; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja na sporočene pozitivne rezultate različnih ukrepov, ki so se izvajali v državah članicah za omejitev vstopa osebnih avtomobilov v mestna središča in vlaganje v javni prevoz ter omogočanje dostopa do drugih prevoznih sredstev, na primer koles; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je spodbujanje aktivnih načinov prevoza, kot je kolesarjenje, ter pešačenja ključno za izboljšanje kakovosti zraka, saj se s tem zmanjša velika odvisnost od osebnih motornih vozil v mestih in na mestnih območjih; meni, da jih je zato treba podpreti z obsežno, visokokakovostno infrastrukturo, ki jo bo dopolnjeval zanesljiv javni prevoz na mestni in regionalni ravni, ter spodbuditi tudi s prostorskim načrtovanjem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da so vsakodnevno prevožene poti na splošno zelo kratke, zato je nadvse pomembno zagotoviti infrastrukturo s poudarkom na „mehki mobilnosti“ (kolesarjenje, hoja ...), ki bi državljanom ponujala alternativo cestnemu prometu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | želi opozoriti, da je za zmanjšanje onesnaževanja zraka ključno, da se spodbujajo nizkoemisijski in brezemisijski tovornjaki ter njihovo trženje in uporaba; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponovno poudarja, kako pomembni so dolgoročni načrti za trajnostno mobilnost v mestih, in spodbuja države članice, naj jih zasnujejo tako, da bodo dajali prednost brez- in nizkoemisijskim načinom prevoza, da bi se zmanjšalo onesnaževanje zraka, emisije toplogrednih plinov in poraba energije; podpira uvedbo prometnih con in intermodalnih platform, kjer bo imel javni prevoz prednost; poudarja, da so potrebne jasne in zlahka dostopne informacije o mestnih in regionalnih programih, ki urejajo dostop za vozila, ter poziva Komisijo, naj podpre razvoj ustreznega evropskega digitalnega informacijskega orodja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj okrepi na več ravneh potekajoče sodelovanje z državami članicami in evropskimi mesti v okviru agende EU za mesta, da bi dokončala svoj akcijski načrt za mobilnost v mestih za leto 2018 (16), v katerem bi morale biti jasno opredeljene rešitve za zmanjšanje onesnaženosti zraka na ravni občin, ter naj še naprej podpira Opazovalno skupino za mobilnost v mestih (ELTIS) (17), ki zagotavlja koristne informacije o možnostih za financiranje, o študijah primerov in dobrih praksah o tem, kako izboljšati kakovost zraka z boljšimi rešitvami za mobilnost v mestih; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podpira intenzivnejšo uporabo digitalnih tehnologij pri uresničevanju načela „onesnaževalec plača“, kot so e-cestnine in e-vozovnice na podlagi okoljske učinkovitosti vozil; meni, da bi bilo treba v harmoniziranem sistemu cestninjenja upoštevati emisije toplogrednih plinov in onesnaževal, kar zadeva okoljsko učinkovitost, da bi dali jasen in uravnotežen signal za razvoj novih vozil; poudarja, da morajo biti ta pravila jasna in pregledna za uporabnike cest; poudarja, da povezana mobilnost in avtomatizirane prometne rešitve pozitivno vplivajo na okolje in varnost v mestih, saj denimo omogočajo optimiziranje prometnih tokov in zmanjšanje prometa vozil, ki iščejo parkirni prostor; poziva Komisijo in države članice, naj mesta podprejo pri sprejemanju potrebne tehnologije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da so ključni element za razogljičenje cestnega prometa in izboljšanje kakovosti zraka po vsej Evropi zelena javna naročila, pri katerih javni organi za lastni vozni park ali za (pol)javne programe souporabe avtomobilov kupujejo nizko- ali brezemisijska vozila; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja zaveze več evropskih mest za ureditev voznih parkov javnega prometa z določitvijo zahtev glede javnega naročanja električnih avtobusov, in poziva, naj se jih še več zgleduje po nekaterih evropskih mestih, članih (18) mreže mest C40, ki so podpisala deklaracijo za ulice brez fosilnih goriv (19), v kateri so se dogovorila (so soglašala), da bodo od leta 2025 nabavljala samo električne avtobuse, do leta 2030 pa oblikovala velika brezemisijska mestna območja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da so glavni vzrok za zamudo pri izboljševanju kakovosti zraka v mestih in na mestnih območjih odstopanja med uradnimi homologacijskimi podatki o emisijah in dejanskimi emisijami dušikovih oksidov (NOx) iz vozil standarda Euro 3 do 6, kar resno spodkopava lokalne programe in ukrepe za omejevanje vozil, ki najbolj onesnažujejo okolje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da obstaja tehnologija, ki omogoča doseganje standardov Euro 6 za dušikove okside (NOx) za dizelska vozila, tudi pri dejanski vožnji, ne da bi to negativen vplivalo na emisije CO2; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice in proizvajalce avtomobilov, naj usklajujejo obvezno naknadno strojno opremljanje neskladnih dizelskih vozil, vključno s strojno opremo za selektivno katalitsko redukcijo, s katero bi zmanjšali emisije dušikovega dioksida (NO2) in očistili aktualni dizelski vozni park, zato da ne bi bilo treba prepovedovati dizelskih vozil; meni, da bi morali stroške tega naknadnega opremljanja nositi proizvajalci; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj še naprej zmanjšuje emisije dušikovih oksidov (NOx) v voznem parku EU, in sicer tako, da vsako leto in v skladu s tehničnim razvojem pregleda faktor skladnosti, določen v svežnju o preskusu emisij pri dejanski vožnji, da bi ga čim prej, najpozneje pa do leta 2021, spravili na vrednost 1; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj uporabi pooblastila iz Direktive 2014/45/EU o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnih vozil (20), da bodo morale vse države članice pri rednih tehničnih pregledih preveriti tudi skladnost avtomobilov z emisijskimi standardi za dušikove okside (NOx) v prometu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo, naj predlaga standard za avtomobile z motorji nad Euro 6, ki bo nevtralen z vidika goriva, tehnologije in uporabe ter ki bo skladen vsaj s standardi Kalifornije/ZDA (Tier 3 in LEV III) glede dušikovih oksidov (NOx) ter zahtevami glede skladnosti in trajnostnosti v prometu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za izboljšanje delovanja prenosnih sistemov za merjenje emisij v smislu večje natančnosti in manjše tolerance; meni, da bi morala tehnologija prenosnega sistema za merjenje emisij na področju trdih delcev upoštevati delce, manjše od 23 nanometrov, ki so najbolj nevarni za javno zdravje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | odločno obsoja poskuse na ljudeh in opicah, ki jih je dala leta 2014 in 2015 izdelati Evropska raziskovalna skupina za okolje in zdravje v prometnem sektorju (EUGT) in katerimi so želeli dokazati, da izpušni plini iz dizelskih motorjev novih vozil niso nevarni za zdravje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | prosi Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se tovrstni poskusi, ki so z etičnega vidika v vseh pogledih vredni obsojanja in neupravičeni, na ozemlju Unije ne bodo več ponovili; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj razmisli o uvedbi standardov za boj proti emisijam iz vozil, ki ne prihajajo iz izpuha; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj obravnava emisije iz gradbenih strojev tudi zunaj uredbe o necestni mobilni mehanizaciji (21) z oceno učinka o potencialu brezemisijskih gradbenih strojev za zmanjšanje ravni onesnaženja zraka in obremenitve s hrupom ter naj to oceno morda vključi v prihodnje revizije ustrezne zakonodaje EU; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da lahko območja za nadzor emisij pomagajo izboljšati kakovost zraka v obalnih mestih in mestih z visoko stopnjo žvepla in dušikovih oksidov zaradi onesnaževanja z ladij; zato spodbuja države članice, ki se spoprijemajo s tem pojavom, naj se v okviru Mednarodne pomorske organizacije zavzamejo za spodbujanje uvedbe teh območij v vodah EU, in poziva Komisijo, naj podpre vsa prizadevanja v tej smeri; |
| --- | --- |

40.

Kmetijstvo

| 41. | priznava, da sedanji prehranski in kmetijski sistemi povzročajo čezmerne emisije amoniaka (NH3), didušikovega oksida (N2O) in metana (CH4) ter da 94 % emisij amoniaka in 40 % emisij metana prihaja iz kmetijskih dejavnosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da je kmetijstvo največji vir primarnih emisij drobnih delcev (PM10) v EU, kot je poudarila Evropska agencija za okolje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opozarja na ugotovitve Evropske agencije za okolje, ki je leta 2017 navedla, da emisije amoniaka iz kmetijstva prispevajo k obdobjem visokih koncentracij drobnih delcev (PM), s čimer se vsa Evropa spopada vsako pomlad, in ugotavlja, da emisije amoniaka povzročajo negativne kratkoročne in dolgoročne vplive na zdravje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da gre v mestnih območjih emisijam amoniaka pripisati približno 50 % zdravstvenih posledic onesnaženosti zraka, saj je amoniak pomembna predstopnja drobnih delcev; poziva Komisijo in države članice, naj izkoristijo reforme skupne kmetijske politike EU kot priložnost za boj proti onesnaževanju zraka, ki ga povzroča kmetijski sektor; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da obstajajo tehnični ukrepi za omejitev emisij amoniaka, ki pa jih zaenkrat uporablja le malo držav članic; želi spomniti, da ti ukrepi zajemajo: upravljanje dušika ob upoštevanju vsega dušikovega cikla, strategije za krmljenje živine, s katerimi se pri govedu, prašičih in perutnini zmanjša izločanje dušika, nizkoemisijsko uporabo gnoja in gnojil na zemljiščih, nizkoemisijske sisteme za skladiščenje gnoja, nizkoemisijsko predelavo gnoja in sisteme kompostiranja, nizkoemisijske sisteme za uhlevitev živali in nizkoemisijske pristope za uporabo mineralnih gnojil; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva sozakonodajalca, naj v prihodnjo skupno kmetijsko politiko vključita ukrepe, ki bodo kmetovalcem omogočili, da zmanjšajo skupne emisije onesnaževal zraka v kmetijskem sektorju v korist vseh državljanov Unije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da je vse več znanstvenih dokazov o škodljivih vplivih intenzivne živinoreje na zdravje in okolje, tako v Evropi kot drugod; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da so emisije metana v kmetijstvu pomembna predstopnja prizemnega ozona, ki škodljivo vpliva na zdravje ljudi, 98 % prebivalcev v mestih EU pa je izpostavljenih ravnem ozona, ki so višje od smernic Svetovne zdravstvene organizacije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da zakonodaja EU o onesnaženosti zraka ne ureja emisij metana, ki prav tako niso del podnebne politike EU; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da obstajajo različne stroškovno učinkovite možnosti za reševanje vprašanja emisij metana, ki ne vplivajo na porabo mesa in mleka; meni, da bi bilo pri gospodarjenju z gnojem mogoče zmanjšati emisije s sprejetjem preprostih in stroškovno učinkovitih ukrepov, ki zajemajo vse od tehnik skladiščenja do tehnik nanašanja gnoja; nadalje meni, da bi se s spremembo strategij krmljenja (npr. z dodajanjem stročnic, kot sta lucerna in lan) bistveno zmanjšale emisije metana iz črevesja; opozarja, da so snovi, ki ostanejo po anaerobni presnovi, pri kateri organske odpadke razgradijo mikroorganizmi in jih spremenijo v bioplin, bogate s hranili in se lahko uporabijo kot naravno gnojilo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da so stroški nadzora nad onesnaženjem zraka v Evropi bistveno nižji v kmetijskem sektorju kot v drugih sektorjih, kjer se že izvaja strožji nadzor nad emisijami; |
| --- | --- |

51.

| 52. | meni, da bi moralo biti prihodnje financiranje skupne kmetijske politike povezano z obveznimi ukrepi za zmanjševanje onesnaženosti zraka; |
| --- | --- |

52.

Energija

| 53. | opozarja, da sektor proizvodnje in distribucije energije v 33 državah članicah Evropske agencije za okolje povzroča več kot polovico emisij žveplovih oksidov (SOx) in eno petino emisij dušikovih oksidov (NOx); |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da termoelektrarne na premog in lignit k veliko prispevajo k emisijam živega srebra v EU in da 62 % emisij živega srebra iz industrije EU povzročajo termoelektrarne na premog; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opozarja, da je živo srebro nevaren nevrotoksin, ki škodi živčnemu sistemu tudi pri razmeroma nizki izpostavljenosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pozdravlja zaveze vsaj desetih držav članic EU o postopnem opuščanju uporabe premoga; poziva druge države članice EU, naj najpozneje do leta 2030 postopno opustijo premog kot vir energije; |
| --- | --- |

56.

| 57. | priznava pomembno vlogo daljinskega ogrevanja pri zmanjševanju emisij in poudarja, da je dobro razvita infrastruktura daljinskega ogrevanja eden osrednjih dejavnikov za omejitev onesnaževanja zraka; spodbuja države članice, ki še nimajo daljinskega ogrevanja, naj preučijo koristi takega sistema; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbudijo uporabo učinkovitih rešitev za ogrevanje gospodinjstev, ki temeljijo na obnovljivih virih energije, da bi prispevale k omejevanju izpusta onesnaževal zraka iz gospodinjstev v Uniji; |
| --- | --- |

58.

Onesnaženost zraka v zaprtih prostorih

| 59. | poudarja, da ljudje preživijo skoraj 90 % časa v zaprtih prostorih, kjer je zrak lahko bistveno bolj onesnažen kot zunaj; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opozarja, da slaba kakovost zraka v zaprtih prostorih v svetovnem merilu povzroči 10 % nenalezljivih bolezni, slaba kakovost zraka v pisarnah pa je povezana tudi z manjšo storilnostjo; poziva Komisijo, naj opredeli usklajene standarde za preskušanje, po katerih bi merili emisije v zaprtih prostorih; |
| --- | --- |

60.

| 61. | meni, da bi morala za vse nove in obnovljene stavbe v Uniji veljati obveznost pridobitve potrdila o kakovosti zraka v notranjih prostorih, pri tem pa bi bilo treba upoštevati veljavne kazalnike zmogljivosti in preizkusne metode, temelječe na standardu EN 16798-1, pa tudi smernice Svetovne zdravstvene organizacije v zvezi s kakovostjo zraka v zaprtih prostorih; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo in izvajajo ukrepe za boj proti onesnaževanju zraka pri viru ob upoštevanju razlik med viri onesnaževanja zraka v zaprtih prostorih in onesnaževanja zunanjega zraka; |
| --- | --- |

62.

Znanstvene ugotovitve, spremljanje in raziskave v zvezi z onesnaževanjem zraka

| 63. | se zaveda, kako kompleksna in negotova je znanost o onesnaževanju zraka, zato spodbuja, naj se pri spremljanju kakovosti zraka in ocenjevanju politik uporabljajo različne oblike znanja, vključno z ljubiteljsko znanostjo (22); poudarja pomen ozaveščanja in obveščanja javnosti z vključevanjem državljanov v reševanje vprašanj o kakovosti zraka; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisijo in države članice, naj na ravni EU podpirajo raziskave, razvoj in certificiranje pametnih večsenzornih sistemov za spremljanje kakovosti zraka v zaprtih prostorih in na prostem; poudarja, da so lahko pametni sistemi za spremljanje kakovosti zraka dobro orodje ljubiteljske znanosti in da lahko resnično pomagajo ljudem, ki trpijo za astmo in srčno-žilnimi obolenji; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno, verodostojno, natančno in stalno merjenje in spremljanje kakovosti zraka; poudarja, kako pomembna je lokacija postaj, ki se uporabljajo v glavnih mestnih aglomeracijah, v katerih so težave s kakovostjo zraka, saj velja, da neustrezna lokacija ne omogoča ustreznega spremljanja tveganj za javno zdravje; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva države članice, naj ustanovijo neodvisne odbore za kakovost zraka, ki bi opravljali analize na področju kakovosti zraka in ocenjevali ustreznost sprejetih ukrepov; meni, da bi bilo treba na lokalni ravni opravljati mesečne analize in jih objavljati; |
| --- | --- |

66.

| 67. | meni, da je treba natančneje raziskati posledice drobnih delcev za zdravje, vključno z delci PM1 in ultrafinimi delci; |
| --- | --- |

67.

Finančni pomisleki

| 68. | poziva države članice, naj v skladu z načelom enakih pogojev odpravijo vse davčne spodbude, preferenčne obravnave ali proračunske prerazporeditve, ki bi neposredno ali posredno spodbujale prevozna sredstva z visokimi emisijami; |
| --- | --- |

68.

| 69. | želi spomniti na načelo uporabe prihodkov pri zaračunavanju cestnin in poziva, naj se del prihodkov od uporabe cestne infrastrukture po potrebi nameni ukrepom za izboljševanje kakovosti zraka v mestih; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opozarja, da je treba zagotoviti podporo regijam, na katere negativno vpliva energetsko preoblikovanje, zlasti rudarskim regijam, saj gre v tem primeru večinoma za revna območja, ki imajo pogosto visoke ravni škodljivih snovi v zraku; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva k postopnemu opuščanju subvencij za fosilna goriva; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva države članice, naj povečajo sredstva za raziskave na področju vpliva kakovosti zraka na javno zdravje, družbo in gospodarstvo, vključno z oceno s tem povezanih zunanjih dejavnikov, ter za raziskave o celovitejših strategijah merjenja, s katerimi bi bilo mogoče ob upoštevanju časovnega in prostorskega gibanja posameznika zajeti njegovo izpostavljenost onesnaženosti zraka; poziva Komisijo in države članice, naj mestom in občinam zagotovijo dovolj sredstev za boj proti onesnaženosti zraka; |
| --- | --- |

72.

o

o o

| 73. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

73.

---

(1)  UL L 344, 17.12.2016, str. 1.

(2)  UL L 152, 11.6.2008, str. 1.

(3)  UL L 156, 19.6.2018, str. 75.

(4)  UL C 298, 23.8.2018, str. 140.

(5)  UL C 334, 19.9.2018, str. 151.

(6)  UL C 369, 11.10.2018, str. 114.

(7)  UL C 399, 24.11.2017, str. 10.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0100.

(9)  Posebno poročilo Računskega sodišča št. 23/2018, https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR18_23/SR_AIR_QUALITY_SL.pdf.

(10)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/604988/IPOL_STU(2018)604988_EN.pdf

(11)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/BRP_Vehicle_emissions/ BRP_Vehicle_emissions_SL.pdf

(12)  Sodba Sodišča z dne 5. aprila 2017 v zadevi Komisija proti Bolgarija, C-488/15, ECLI:EU:C:2017:267.

(13)  Sodba Sodišča z dne 22. februarja 2018 v zadevi Komisija proti Poljska, C-336/16, ECLI:EU:C:2018:94.

(14)  Uredba Komisije (EU) 2017/1151 z dne 1. junija 2017 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, UL L 175, 7.7.2017, str. 1.

(15)  Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).

(16)  https://ec.europa.eu/futurium/en/system/files/ged/pum_draft_action_plan.pdf

(17)  http://www.eltis.org

(18)  Pariz, London, Barcelona, Heidelberg, Milano, Rim, Rotterdam, Varšava, Birmingham, Oxford in Manchester (od 8. oktobra 2018).

(19)  https://c40-production-images.s3.amazonaws.com/other_uploads/images/1579_3_FFFS_declaration_FINAL.original.pdf?1535129747

(20)  UL L 127, 29.4.2014, str. 51.

(21)  Uredba (EU) 2016/1628 Evropskega parlamenta in sveta z dne 14. septembra 2016 o zahtevah v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij plinastih in trdnih onesnaževal in homologacijo za motorje z notranjim izgorevanjem za necestno mobilno mehanizacijo (UL L 252, 16.9.2016, str. 53).

(22)  http://ec.europa.eu/environment/integration/research/newsalert/ multimedia/citizen_science_en.htm

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/33

---

P8_TA(2019)0195

Mejne vrednosti ostankov za več snovi, vključno s klotianidinom

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku uredbe Komisije o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za klotianidin, cikloksidim, epoksikonazol, flonikamid, haloksifop, mandestrobin, mepikvat, Metschnikowia fructicola sev NRRL Y-27328 in proheksadion v ali na nekaterih proizvodih (D059754/02 – 2019/2520(RPS))

(2021/C 23/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (1),

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za klotianidin, cikloksidim, epoksikonazol, flonikamid, haloksifop, mandestrobin, mepikvat, Metschnikowia fructicola sev NRRL Y-27328 in proheksadion v ali na nekaterih proizvodih (D059754/02, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za klotianidin, cikloksidim, epoksikonazol, flonikamid, haloksifop, mandestrobin, mepikvat, Metschnikowia fructicola sev NRRL Y-27328 in proheksadion v ali na nekaterih proizvodih (D059754/02,

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS ter zlasti člena 5(1) in člena 14(1)(a) Uredbe (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS ter zlasti člena 5(1) in člena 14(1)(a) Uredbe (2),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 25. novembra 2014 o pregledu veljavnih mejnih vrednosti ostankov za klotianidin in tiametoksam v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005, ki je bilo objavljeno 4. decembra 2014 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 25. novembra 2014 o pregledu veljavnih mejnih vrednosti ostankov za klotianidin in tiametoksam v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005, ki je bilo objavljeno 4. decembra 2014 (3),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja EFSA z dne 30. avgusta 2018 o spremembi veljavnih mejnih vrednosti ostankov za klotianidin v krompirju, ki je bilo objavljeno 20. septembra 2018 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja EFSA z dne 30. avgusta 2018 o spremembi veljavnih mejnih vrednosti ostankov za klotianidin v krompirju, ki je bilo objavljeno 20. septembra 2018 (4),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je 27. novembra 2018 izdal Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je 27. novembra 2018 izdal Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo,

| — | ob upoštevanju člena 5a(3)(b) in 5a(5) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5a(3)(b) in 5a(5) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(2), (3) in (4)(c) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(2), (3) in (4)(c) Poslovnika,

| A. | ker je klotianidin neonikotinoidni insekticid in glavni metabolit drugega neonikotinoida, tiametoksama, s katerim se zatira cela vrsta žuželk, vključno z opraševalci; |
| --- | --- |

A.

ker je klotianidin neonikotinoidni insekticid in glavni metabolit drugega neonikotinoida, tiametoksama, s katerim se zatira cela vrsta žuželk, vključno z opraševalci;

| B. | ker je agencija EFSA 21. septembra 2017 sprejela mnenje o toksičnosti neonikotinoidov; |
| --- | --- |

B.

ker je agencija EFSA 21. septembra 2017 sprejela mnenje o toksičnosti neonikotinoidov;

| C. | ker je ta agencija 28. februarja 2018 objavila posodobljeno oceno tveganja za tri neonikotinoide (klotianidin, imidakloprid in tiametoksam), s katero je potrdila, da večina vrst uporabe neonikotinoidnih pesticidov pomeni tveganje za divje in medonosne čebele (6); |
| --- | --- |

C.

ker je ta agencija 28. februarja 2018 objavila posodobljeno oceno tveganja za tri neonikotinoide (klotianidin, imidakloprid in tiametoksam), s katero je potrdila, da večina vrst uporabe neonikotinoidnih pesticidov pomeni tveganje za divje in medonosne čebele (6);

| D. | ker je klotianidin eden od treh neonikotinoidov, ki so v Uniji prepovedani; |
| --- | --- |

D.

ker je klotianidin eden od treh neonikotinoidov, ki so v Uniji prepovedani;

| E. | ker naj bi na podlagi številnih študij klotianidin vplival na jetrno in ledvično presnovo in imel imunotoksične učinke na sesalce (7); |
| --- | --- |

E.

ker naj bi na podlagi številnih študij klotianidin vplival na jetrno in ledvično presnovo in imel imunotoksične učinke na sesalce (7);

| F. | ker člen 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa previdnostno načelo kot eno temeljnih načel Unije; |
| --- | --- |

F.

ker člen 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa previdnostno načelo kot eno temeljnih načel Unije;

| G. | ker člen 168(1) PDEU določa, da se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi; |
| --- | --- |

G.

ker člen 168(1) PDEU določa, da se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi;

| H. | ker je cilj Direktive 2009/128/ES doseči trajnostno rabo pesticidov v Uniji, in sicer z zmanjševanjem tveganj in učinka njihove rabe na zdravje ljudi in okolja ter s spodbujanjem uporabe integriranega varstva rastlin in alternativnih pristopov ali tehnik, kot so nekemične alternative pesticidom; |
| --- | --- |

H.

ker je cilj Direktive 2009/128/ES doseči trajnostno rabo pesticidov v Uniji, in sicer z zmanjševanjem tveganj in učinka njihove rabe na zdravje ljudi in okolja ter s spodbujanjem uporabe integriranega varstva rastlin in alternativnih pristopov ali tehnik, kot so nekemične alternative pesticidom;

| I. | ker se Komisija v osnutku uredbe sklicuje na trditve v vlogah za uvozne tolerance za klotianidin, ki se v Združenih državah uporablja na krompirju, in sicer da so za preprečevanje trgovinskih ovir pri uvozu kmetijskih rastlin potrebne višje mejne vrednosti ostankov; |
| --- | --- |

I.

ker se Komisija v osnutku uredbe sklicuje na trditve v vlogah za uvozne tolerance za klotianidin, ki se v Združenih državah uporablja na krompirju, in sicer da so za preprečevanje trgovinskih ovir pri uvozu kmetijskih rastlin potrebne višje mejne vrednosti ostankov;

| J. | ker predlog Komisije o zvišanju mejnih vrednosti ostankov za klotianidin zbuja pomisleke, če upoštevamo previdnostno načelo, saj ni dovolj podatkov in je precej negotovosti glede tega, kako ta snov vpliva na javno zdravje, mlade sesalce in okolje; |
| --- | --- |

J.

ker predlog Komisije o zvišanju mejnih vrednosti ostankov za klotianidin zbuja pomisleke, če upoštevamo previdnostno načelo, saj ni dovolj podatkov in je precej negotovosti glede tega, kako ta snov vpliva na javno zdravje, mlade sesalce in okolje;

| K. | ker Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) v zvezi z zahtevki za zvišanje mejnih vrednosti ostankov navedla, da morajo države članice na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/784 (8) najpozneje do 19. septembra 2018 spremeniti ali preklicati veljavne registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki kot aktivno snov vsebujejo klotianidin; ker te omejitve pogojev za odobritev klotianidina niso relevantne, saj se vloga o mejnih vrednostih ostankov nanaša na uvožene kmetijske rastline; |
| --- | --- |

K.

ker Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) v zvezi z zahtevki za zvišanje mejnih vrednosti ostankov navedla, da morajo države članice na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/784 (8) najpozneje do 19. septembra 2018 spremeniti ali preklicati veljavne registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki kot aktivno snov vsebujejo klotianidin; ker te omejitve pogojev za odobritev klotianidina niso relevantne, saj se vloga o mejnih vrednostih ostankov nanaša na uvožene kmetijske rastline;

| L. | ker je agencija EFSA v mnenju z dne 30. avgusta 2018 navedla, da je družba Bayer CropScience AG pri pristojnem organu Nemčije (ocenjujoča država članica) v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 396/2005 vložila zahtevek za določitev uvozne tolerance za aktivno snov klotianidin na krompirju, uvoženem iz Kanade, in da je ocenjujoča država članica v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 396/2005 pripravila ocenjevalno poročilo in ga 26. aprila 2018 poslala Evropski komisiji in agenciji. Ocenjujoča država članica je v poročilu predlagala, da se uvozna toleranca za to snov na krompirju iz Kanade določi na 0,3 mg/kg; |
| --- | --- |

L.

ker je agencija EFSA v mnenju z dne 30. avgusta 2018 navedla, da je družba Bayer CropScience AG pri pristojnem organu Nemčije (ocenjujoča država članica) v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 396/2005 vložila zahtevek za določitev uvozne tolerance za aktivno snov klotianidin na krompirju, uvoženem iz Kanade, in da je ocenjujoča država članica v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 396/2005 pripravila ocenjevalno poročilo in ga 26. aprila 2018 poslala Evropski komisiji in agenciji. Ocenjujoča država članica je v poročilu predlagala, da se uvozna toleranca za to snov na krompirju iz Kanade določi na 0,3 mg/kg;

| M. | ker je agencija EFSA v mnenju z dne 30. avgusta 2018 zvišanje mejnih vrednosti ostankov klotianidina utemeljevala le na podlagi potrebe po skladnosti s kanadskimi normativnimi vrednostmi, ni pa analizirala kumulativnega vpliva neonikotinoidov in njihove uporabe na okolje; |
| --- | --- |

M.

ker je agencija EFSA v mnenju z dne 30. avgusta 2018 zvišanje mejnih vrednosti ostankov klotianidina utemeljevala le na podlagi potrebe po skladnosti s kanadskimi normativnimi vrednostmi, ni pa analizirala kumulativnega vpliva neonikotinoidov in njihove uporabe na okolje;

| N. | ker je agencija EFSA svoje ugotovitve utemeljevala le teoretično, zlasti kar zadeva oceno največjega dnevnega vnosa v zvezi s kratkoročnim tveganjem; ker teoretična narava nekaterih vidikov njene analize vzbuja dvome o tem, ali se lahko zanese na empirična dejstva in ali posledično rezultati, ki jih predloži, odražajo dejansko stanje; |
| --- | --- |

N.

ker je agencija EFSA svoje ugotovitve utemeljevala le teoretično, zlasti kar zadeva oceno največjega dnevnega vnosa v zvezi s kratkoročnim tveganjem; ker teoretična narava nekaterih vidikov njene analize vzbuja dvome o tem, ali se lahko zanese na empirična dejstva in ali posledično rezultati, ki jih predloži, odražajo dejansko stanje;

| O. | ker je agencija EFSA sklenila, da zvišanje mejnih vrednosti ostankov klotianidina verjetno ne predstavlja tveganja za zdravje potrošnikov; ker kljub temu ta ugotovitev vključuje določeno stopnjo verjetnosti in zato dopušča nekaj dvoma glede dejanske varnosti novih mejnih vrednosti ostankov; |
| --- | --- |

O.

ker je agencija EFSA sklenila, da zvišanje mejnih vrednosti ostankov klotianidina verjetno ne predstavlja tveganja za zdravje potrošnikov; ker kljub temu ta ugotovitev vključuje določeno stopnjo verjetnosti in zato dopušča nekaj dvoma glede dejanske varnosti novih mejnih vrednosti ostankov;

| 1. | nasprotuje sprejetju osnutka uredbe Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek uredbe Komisije presega izvedbena pooblastila, predvidena v Uredbi (ES) št. 396/2005; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da osnutek uredbe Komisije ni v skladu s ciljem in vsebino Uredbe (ES) št. 396/2005; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da bi se na podlagi osnutka uredbe veljavne mejne vrednosti ostankov klotianidina zvišale z 0,03 mg/kg na 0,3 mg/kg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | predlaga, da mejna vrednost ostankov za to snov ostane 0,03 mg/kg; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da odločitve o registraciji klotianidina ni mogoče upravičiti, saj ni dovolj dokazov, da se bodo preprečila nesprejemljiva tveganja za živali, varnost hrane in opraševalce; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da dejstvo, da si nemška družba, ki odda vlogo, za ocenjujočo državo članico izbere Nemčijo, katere pristojni organ to vlogo ocenjuje (čeprav je bil postopek skladen z veljavno Direktivo 2009/128/ES o pesticidih), potrjuje pomisleke o postopku ocenjevanja pesticidov, ki so jih izrazili številni deležniki, kot je navedeno v uvodnih izjavah AJ in AK resolucije Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o postopku Unije za registracijo pesticidov (9); |
| --- | --- |

7.

| 8. | želi spomniti, da so zaradi uporabe klotianidina kot pesticida prizadeti opraševalci po celem svetu (10); |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da agencija EFSA v svojem mnenju ni upoštevala kumulativnega tveganja za zdravje ljudi in čebel; meni, da bi bilo treba pri ocenjevanju mejnih vrednosti ostankov upoštevati učinke na opraševalce in okolje; poziva države članice in agencijo EFSA, naj pri ocenjevanju vlog za zgornje vrednosti ostankov večjo pozornost namenijo zdravju ljudi in opraševalcev; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek uredbe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj na podlagi PDEU poda nov predlog, v katerem bo upoštevala previdnostno načelo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  UL L 309, 24.11.2009, str. 71.

(2)  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

(3)  DOI: 10.2903/j.efsa.2014.3918, EFSA Journal 2014; 12(12):3918.

(4)  DOI: 10.2903/j.efsa.2018.5413, EFSA Journal 2018; 16(9):5413.

(5)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(6)  DOI: 10.2903/sp.efsa.2018.EN-1378.

(7)  Bal R. in drugi, „Effects of clothianidin exposure on sperm quality, testicular apoptosis and fatty acid composition in developing male rats“, Cell Biol Toxicol, Vol. 28, št. 3, 2012, str. 187–200; Tokumoto J. in drugi, „Effects of exposure to clothianidin on the reproductive system of male quails“, J. Vet. Med. Sci., Vol. 75, št. 6, 2013, str. 755–760; Wang Y. in drugi, „Metabolism distribution and effect of thiamethoxam after oral exposure in Mongolian racerunner (Eremias argus)“, J. Agric. Food Chem., Vol. 66, št. 28, 2018, str. 7376–7383; Wang X. in drugi, „Mechanism of neonicotinoid toxicity: Impact on oxidative stress and metabolism“, Annu. Rev. Pharmacol. Toxicol., Vol. 58, št. 1, 2018, str. 471–507.

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/784 z dne 29. maja 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede pogojev za odobritev aktivne snovi klotianidin (UL L 132, 30.5.2018, str. 35).

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0023.

(10)  El Hassani, A. K., Dacher, M., Gary, V., Lambin, M., Gauthier, M. and Armengaud, C., „Effets sublétaux de l’Acétamipride et du Thiamethoxam sur le comportement de l’abeille (Apis mellifera)“, 23. maj 2014, https://www.researchgate.net/publication/255636607_Effets_subletaux_de_l%27Acetamipride_et_du_Thiamethoxam_sur_le_comportement_de_l%27abeille_Apis_mellifera

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/36

---

P8_TA(2019)0196

Gensko spremenjena koruza 4114 (DP-ØØ4114-3)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 4114 (DP-ØØ4114-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D060242/03 – 2019/2551(RSP))

(2021/C 23/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 4114 (DP-ØØ4114-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D060242/03, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 4114 (DP-ØØ4114-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D060242/03,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) ter zlasti člena 7(3) in člena 19(3) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) ter zlasti člena 7(3) in člena 19(3) Uredbe,

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 14. januarja 2019 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 14. januarja 2019 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 19. aprila 2018 in je bilo objavljeno 24. maja 2018 ter dopolnjeno 5. julija 2018 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 19. aprila 2018 in je bilo objavljeno 24. maja 2018 ter dopolnjeno 5. julija 2018 (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, kjer je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, kjer je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika,

| A. | ker je družba Pioneer Overseas Corporation 27. novembra 2014 v imenu družbe Pioneer Hi-Bred International Inc. s sedežem v ZDA nacionalnemu pristojnemu organu Nizozemske predložila vlogo v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 4114, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (v nadaljnjem besedilu: vloga) in ker je vloga zajemala tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 4114 ali so iz nje sestavljeni, za uporabo v druge namene, ne le za živila in krmo z izjemo gojenja; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Pioneer Overseas Corporation 27. novembra 2014 v imenu družbe Pioneer Hi-Bred International Inc. s sedežem v ZDA nacionalnemu pristojnemu organu Nizozemske predložila vlogo v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 4114, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (v nadaljnjem besedilu: vloga) in ker je vloga zajemala tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 4114 ali so iz nje sestavljeni, za uporabo v druge namene, ne le za živila in krmo z izjemo gojenja;

| B. | ker je v zvezi s to vlogo Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) 19. aprila 2018 sprejela pozitivno mnenje; |
| --- | --- |

B.

ker je v zvezi s to vlogo Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) 19. aprila 2018 sprejela pozitivno mnenje;

| C. | ker je bila gensko spremenjena koruza 4114 razvita, da se izrazijo tri insekticidne beljakovine (Cry1F, Cry34Ab1 in Cry35Ab1) za zaščito pred nekaterimi škodljivimi metulji in hrošči ter beljakovina PAT, ki povzroča odpornost proti aktivni herbicidni sestavini amonijev glufosinat; |
| --- | --- |

C.

ker je bila gensko spremenjena koruza 4114 razvita, da se izrazijo tri insekticidne beljakovine (Cry1F, Cry34Ab1 in Cry35Ab1) za zaščito pred nekaterimi škodljivimi metulji in hrošči ter beljakovina PAT, ki povzroča odpornost proti aktivni herbicidni sestavini amonijev glufosinat;

Ostanki in sestavine komplementarnih herbicidov

| D. | ker se pri gojenju rastlin, odpornih proti herbicidom, običajno uporabljajo komplementarni herbicidi, v tem primeru glufosinat, zato je mogoče pričakovati, da bodo te rastline izpostavljene večjim in večkratnim odmerkom herbicidov, kar ne bo povzročilo le več ostankov v pridelku in s tem v uvoženih proizvodih, temveč lahko vpliva na sestavo gensko spremenjene rastline in njene agronomske značilnosti; |
| --- | --- |

D.

ker se pri gojenju rastlin, odpornih proti herbicidom, običajno uporabljajo komplementarni herbicidi, v tem primeru glufosinat, zato je mogoče pričakovati, da bodo te rastline izpostavljene večjim in večkratnim odmerkom herbicidov, kar ne bo povzročilo le več ostankov v pridelku in s tem v uvoženih proizvodih, temveč lahko vpliva na sestavo gensko spremenjene rastline in njene agronomske značilnosti;

| E. | ker uporaba glufosinata od 1. avgusta 2018 v Uniji ni več dovoljena, saj je bil razvrščen kot strupen za razmnoževanje in zato zanj veljajo merila za izločitev, določena v Uredbi (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (5); |
| --- | --- |

E.

ker uporaba glufosinata od 1. avgusta 2018 v Uniji ni več dovoljena, saj je bil razvrščen kot strupen za razmnoževanje in zato zanj veljajo merila za izločitev, določena v Uredbi (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (5);

| F. | ker so informacije o vrednostih ostankov herbicidov in njihovih metabolitov ključnega pomena za temeljito oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom; ker naj ostanki škropljenja s herbicidi ne bi sodili na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme (odbor EFSA za GSO); ker niso bili ocenjeni učinki škropljenja gensko spremenjene koruze s herbicidi; |
| --- | --- |

F.

ker so informacije o vrednostih ostankov herbicidov in njihovih metabolitov ključnega pomena za temeljito oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom; ker naj ostanki škropljenja s herbicidi ne bi sodili na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme (odbor EFSA za GSO); ker niso bili ocenjeni učinki škropljenja gensko spremenjene koruze s herbicidi;

| G. | ker v okviru usklajenega večletnega nadzornega programa Unije za leta 2019, 2020 in 2021 države članice niso dolžne meriti ostankov glufosinata na uvoženi koruzi, da bi zagotovile skladnost z mejnimi vrednostmi ostankov (6); ker ni mogoče zagotoviti, da bodo ostanki glufosinata na gensko spremenjeni koruzi 4114 v skladu z mejnimi vrednostmi ostankov Unije; |
| --- | --- |

G.

ker v okviru usklajenega večletnega nadzornega programa Unije za leta 2019, 2020 in 2021 države članice niso dolžne meriti ostankov glufosinata na uvoženi koruzi, da bi zagotovile skladnost z mejnimi vrednostmi ostankov (6); ker ni mogoče zagotoviti, da bodo ostanki glufosinata na gensko spremenjeni koruzi 4114 v skladu z mejnimi vrednostmi ostankov Unije;

Toksini Bt

| H. | ker gensko spremenjena koruza 4114 izraža tri toksine Bt (beljakovine Cry1F, Cry34Ab1 in Cry35Ab1), ki zagotavljajo zaščito pred nekaterimi škodljivimi vrstami metuljev in hroščev; |
| --- | --- |

H.

ker gensko spremenjena koruza 4114 izraža tri toksine Bt (beljakovine Cry1F, Cry34Ab1 in Cry35Ab1), ki zagotavljajo zaščito pred nekaterimi škodljivimi vrstami metuljev in hroščev;

| I. | ker je bilo za beljakovine Cry1 ugotovljeno, da imajo adjuvantne lastnosti, kar pomeni, da lahko okrepijo alergene lastnosti drugih živil, vendar agencija EFSA tega ni analizirala; ker je to problematično, saj se lahko toksini Bt pomešajo z alergeni v živilih in krmi, na primer v soji; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo za beljakovine Cry1 ugotovljeno, da imajo adjuvantne lastnosti, kar pomeni, da lahko okrepijo alergene lastnosti drugih živil, vendar agencija EFSA tega ni analizirala; ker je to problematično, saj se lahko toksini Bt pomešajo z alergeni v živilih in krmi, na primer v soji;

| J. | ker je bilo v znanstveni študiji iz leta 2017 o morebitnih učinkih toksinov Bt in ostankov škropljenja s komplementarnimi herbicidi na zdravje ugotovljeno, da je treba ostankom herbicidov in njihovi interakciji s toksini Bt posvetiti posebno pozornost (7); ker agencija EFSA tega ni raziskala; |
| --- | --- |

J.

ker je bilo v znanstveni študiji iz leta 2017 o morebitnih učinkih toksinov Bt in ostankov škropljenja s komplementarnimi herbicidi na zdravje ugotovljeno, da je treba ostankom herbicidov in njihovi interakciji s toksini Bt posvetiti posebno pozornost (7); ker agencija EFSA tega ni raziskala;

Pomanjkanje demokratične legitimnosti

| K. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 14. januarja 2019, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

K.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 14. januarja 2019, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

| L. | ker je Komisija v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovedo uporabo gensko spremenjenih živil in krme, in v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala dejstvo, da je od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejemala odločbe o odobritvi, ki niso bile podprte z mnenjem odbora držav članic, in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, ki naj bi bila kvečjemu izjema v postopku kot celoti, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (8); |
| --- | --- |

L.

ker je Komisija v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovedo uporabo gensko spremenjenih živil in krme, in v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala dejstvo, da je od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejemala odločbe o odobritvi, ki niso bile podprte z mnenjem odbora držav članic, in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, ki naj bi bila kvečjemu izjema v postopku kot celoti, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (8);

| M. | ker je Parlament 28. oktobra 2015 v prvi obravnavi (9) zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega; |
| --- | --- |

M.

ker je Parlament 28. oktobra 2015 v prvi obravnavi (9) zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (10), in sicer dati podlago za zagotavljanje visoke ravni varovanja življenja in zdravja ljudi, zdravja in dobrobiti živali ter okoljskih interesov in interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjeno hrano in krmo, ob hkratnem zagotavljanju nemotenega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj ne odobri uvoza gensko spremenjenih rastlin, namenjenih za živila ali krmo, ki so odporne proti herbicidu, ki ni odobren za uporabo v Uniji, v tem primeru glufosinat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, ne odobri brez popolne ocene ostankov škropljenja s komplementarnimi herbicidi, metaboliti in njihovimi komercialnimi pripravki, ki se uporabljajo v državah gojenja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj oceno tveganja uporabe komplementarnih herbicidov in njihovih ostankov v celoti vključi v oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, ne glede na to, ali je gensko spremenjena rastlina namenjena gojenju v Uniji ali se v Unijo uvaža za živila in krmo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znova poudarja, da je odločen doseči napredek v zvezi s predlogom Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011; poziva Svet, naj nujno nadaljuje svoje delo v zvezi s tem predlogom Komisije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj prekine izvajanje vseh izvedbenih sklepov glede vlog za odobritev gensko spremenjenih organizmov, dokler postopek za pridobitev dovoljenja ne bo spremenjen tako, da se odpravijo pomanjkljivosti v sedanjem postopku, ki se je izkazal za neustreznega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj umakne predloge za odobritev gensko spremenjenih organizmov, če stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali ne bo izdal mnenja, bodisi za gojenje ali za uporabo v živilih in krmi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Znanstveno mnenje o oceni gensko spremenjene koruze 4114 za uporabo v živilih in krmi v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-NL-2014-123), Strokovno glasilo EFSA 2018, 16(5):5280, str. 25 https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5280

(4)

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 482, 23.12.2016, str. 110). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 482, 23.12.2016, str. 110).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (UL C 399, 24.11.2017, str. 71). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (UL C 399, 24.11.2017, str. 71).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 19). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 19).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 17). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 17).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 15). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 15).

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 86, 6.3.2018, str. 108). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 86, 6.3.2018, str. 108).

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (UL C 86, 6.3.2018, str. 111). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (UL C 86, 6.3.2018, str. 111).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 76). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 76).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 80). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 80).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 70). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 70).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 73). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 73).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (UL C 215, 19.6.2018, str. 83). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (UL C 215, 19.6.2018, str. 83).

| — | Resolucija z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 298, 23.8.2018, str. 34). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 298, 23.8.2018, str. 34).

| — | Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 307, 30.8.2018, str. 71). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 307, 30.8.2018, str. 71).

| — | Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 307, 30.8.2018, str. 67). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 307, 30.8.2018, str. 67).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-68416-4, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 337, 20.9.2018, str. 54). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-68416-4, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 337, 20.9.2018, str. 54).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 55). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 55).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 60). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 60).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 122). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 122).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 127). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 127).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) in MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 133). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) in MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 133).

| — | Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122 (DAS-59122-7), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122 (DAS-59122-7), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0051).

| — | Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh transformacij MON 87427, MON 89034 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Sklepa 2010/420/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh transformacij MON 87427, MON 89034 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Sklepa 2010/420/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0052).

| — | Resolucija z dne 3. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjene sladkorne pese H7-1 (KM-ØØØH71-4), v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjene sladkorne pese H7-1 (KM-ØØØH71-4), v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0197).

| — | Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo GA21 (MON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo GA21 (MON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0221).

| — | Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, 59122, MON 810 in NK603, ter o razveljavitvi sklepov 2009/815/ES, 2010/428/EU in 2010/432/EU v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, 59122, MON 810 in NK603, ter o razveljavitvi sklepov 2009/815/ES, 2010/428/EU in 2010/432/EU v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0222).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0416).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Sklepa 2011/366/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Sklepa 2011/366/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0417).

| — | Resolucija z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o spremembi Izvedbenega sklepa Komisije 2013/327/EU v zvezi z obnovitvijo odobritve dajanja na trg živil, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico Ms8, Rf3 in Ms8 × Rf3 ali so iz nje sestavljena, ali živil in krme, proizvedenih iz teh gensko spremenjenih organizmov, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o spremembi Izvedbenega sklepa Komisije 2013/327/EU v zvezi z obnovitvijo odobritve dajanja na trg živil, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico Ms8, Rf3 in Ms8 × Rf3 ali so iz nje sestavljena, ali živil in krme, proizvedenih iz teh gensko spremenjenih organizmov, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0057).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0058). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0058).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87403 (MON-874Ø3-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0059). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87403 (MON-874Ø3-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0059).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0060). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0060).

(5)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/555 z dne 9. aprila 2018 (UL L 92, 10.4.2018, str. 6).

(7)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5236067/

(8)  Gl. na primer uvodni govor na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta, vključen v politične smernice za naslednjo Evropsko komisijo (Strasbourg, 15. julij 2014), ali govor o stanju v Uniji iz leta 2016 (Strasbourg, 14. september 2016).

(9)  UL C 355, 20.10.2017, str. 165.

(10)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/42

---

P8_TA(2019)0197

Gensko spremenjena koruza (MON-87411-9)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87411 (MON-87411-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D060243/03 – 2019/2552(RSP))

(2021/C 23/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87411 (MON-87411-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D060243/03, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87411 (MON-87411-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D060243/03,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) ter zlasti člena 7(3) in člena 19(3) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) ter zlasti člena 7(3) in člena 19(3) Uredbe,

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 14. januarja 2019 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 14. januarja 2019 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 31. maja 2018 in je bilo objavljeno 28. junija 2018 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 31. maja 2018 in je bilo objavljeno 28. junija 2018 (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, kjer je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, kjer je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika,

| A. | ker je družba Monsanto Europe NV 5. februarja 2015 v imenu družbe Monsanto iz ZDA nacionalnemu pristojnemu organu Nizozemske predložila vlogo v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (v nadaljnjem besedilu: vloga) in ker je vloga zajemala tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87411 ali so iz nje sestavljeni, za uporabo v druge namene, ne le za živila in krmo kot druga koruza z izjemo gojenja; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Monsanto Europe NV 5. februarja 2015 v imenu družbe Monsanto iz ZDA nacionalnemu pristojnemu organu Nizozemske predložila vlogo v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (v nadaljnjem besedilu: vloga) in ker je vloga zajemala tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87411 ali so iz nje sestavljeni, za uporabo v druge namene, ne le za živila in krmo kot druga koruza z izjemo gojenja;

| B. | ker je v zvezi s to vlogo Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) 31. maja 2018 sprejela pozitivno mnenje; |
| --- | --- |

B.

ker je v zvezi s to vlogo Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) 31. maja 2018 sprejela pozitivno mnenje;

| C. | ker je bila gensko spremenjena koruza MON 87411 razvita, da se razvijeta odpornost proti koruznemu hrošču z izražanjem spremenjene variante gena Bt Cry3Bb1 in kasete DvSnf7 dsRNA ter odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glifosat; |
| --- | --- |

C.

ker je bila gensko spremenjena koruza MON 87411 razvita, da se razvijeta odpornost proti koruznemu hrošču z izražanjem spremenjene variante gena Bt Cry3Bb1 in kasete DvSnf7 dsRNA ter odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glifosat;

| D. | ker so zaradi odpornosti koruznega hrošča na beljakovine Bt in tudi Cry3Bb1 na nekaterih pridelovalnih območjih ZDA gensko spremenjeno koruzo MON 87411 spremenili tako, da proizvaja tudi insekticidno dvovijačno RNA (dsRNA); |
| --- | --- |

D.

ker so zaradi odpornosti koruznega hrošča na beljakovine Bt in tudi Cry3Bb1 na nekaterih pridelovalnih območjih ZDA gensko spremenjeno koruzo MON 87411 spremenili tako, da proizvaja tudi insekticidno dvovijačno RNA (dsRNA);

| E. | ker je želeni učinek dsRNA ta, da jo prevzame črevesje ciljnega organizma, v tem primeru ličinke koruznega hrošča, kjer ovira gensko regulacijo nujnih bioloških procesov in s tem ubije koruznega hrošča; |
| --- | --- |

E.

ker je želeni učinek dsRNA ta, da jo prevzame črevesje ciljnega organizma, v tem primeru ličinke koruznega hrošča, kjer ovira gensko regulacijo nujnih bioloških procesov in s tem ubije koruznega hrošča;

| F. | ker Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 503/2013 (5) določa, da je treba pri uporabi utiševalnih pristopov z interferenčno RNA na gensko spremenjenih rastlinah uporabiti bioinformacijsko analizo, da se opredelijo morebitni „neciljni“ geni; ker je treba v tem primeru za temeljito analizo primerjati strukturo dsRNA z genomskimi regijami v organizmih, ki bi lahko prišle v stik z molekulami in tudi neciljnimi organizmi; |
| --- | --- |

F.

ker Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 503/2013 (5) določa, da je treba pri uporabi utiševalnih pristopov z interferenčno RNA na gensko spremenjenih rastlinah uporabiti bioinformacijsko analizo, da se opredelijo morebitni „neciljni“ geni; ker je treba v tem primeru za temeljito analizo primerjati strukturo dsRNA z genomskimi regijami v organizmih, ki bi lahko prišle v stik z molekulami in tudi neciljnimi organizmi;

| G. | ker pa je EFSA svojo obravnavo in oceno tveganja omejila na morebitne neciljne učinke pri rastlinah in ni raziskala učinkov na ljudi in živali ter njihov črevesni mikrobiom, ki je tej koruzi izpostavljen prek prehranske in krmne verige; ker je neodvisni inštitut v svoji oceni mnenja EFSA to opisal kot odličen primer strategije „ne išči in ne boš našel“, kar pa ni v skladu z veljavno zakonodajo (6); |
| --- | --- |

G.

ker pa je EFSA svojo obravnavo in oceno tveganja omejila na morebitne neciljne učinke pri rastlinah in ni raziskala učinkov na ljudi in živali ter njihov črevesni mikrobiom, ki je tej koruzi izpostavljen prek prehranske in krmne verige; ker je neodvisni inštitut v svoji oceni mnenja EFSA to opisal kot odličen primer strategije „ne išči in ne boš našel“, kar pa ni v skladu z veljavno zakonodajo (6);

| H. | ker se v oceni med drugim ugotavlja, da zato ocena tveganja agencije EFSA o molekularnih lastnostih ni prepričljiva in ne zadošča, da bi dokazali varnost hrane in krme; |
| --- | --- |

H.

ker se v oceni med drugim ugotavlja, da zato ocena tveganja agencije EFSA o molekularnih lastnostih ni prepričljiva in ne zadošča, da bi dokazali varnost hrane in krme;

| I. | ker 90-dnevna študija toksičnosti, ki jo je predložil vlagatelj, kaže statistično pomembno počasnejše pridobivanje teže pri podganah, hranjenih z gensko spremenjeno koruzo MON 87411; ker je EFSA to ugotovitev sicer zavrgla, saj je niso podpirali s prehrano povezani klinični znaki in histopatološke spremembe v prebavnem traktu v okviru preskusa, vendar pa je verjetno, da lahko dsRNA, proizvedena v gensko spremenjeni koruzi MON 87411, neposredno reagira s črevesnim mikrobiomom, ne da bi jo črevesje neposredno prevzelo, s tem pa bi lahko pojasnili ugotovitve iz študij o krmljenju živali, kjer so se pokazale razlike v teži brez patoloških učinkov; ker bi morala agencija EFSA to dodatno raziskati; |
| --- | --- |

I.

ker 90-dnevna študija toksičnosti, ki jo je predložil vlagatelj, kaže statistično pomembno počasnejše pridobivanje teže pri podganah, hranjenih z gensko spremenjeno koruzo MON 87411; ker je EFSA to ugotovitev sicer zavrgla, saj je niso podpirali s prehrano povezani klinični znaki in histopatološke spremembe v prebavnem traktu v okviru preskusa, vendar pa je verjetno, da lahko dsRNA, proizvedena v gensko spremenjeni koruzi MON 87411, neposredno reagira s črevesnim mikrobiomom, ne da bi jo črevesje neposredno prevzelo, s tem pa bi lahko pojasnili ugotovitve iz študij o krmljenju živali, kjer so se pokazale razlike v teži brez patoloških učinkov; ker bi morala agencija EFSA to dodatno raziskati;

Pomanjkanje ocen in nadzora za komplementarne herbicide in njihove ostanke

| J. | ker se pri gojenju rastlin, odpornih proti herbicidom, običajno uporabljajo komplementarni herbicidi, v tem primeru glifosat, zato je mogoče pričakovati, da bodo te rastline izpostavljene večjim in večkratnim odmerkom herbicidov, kar ne bo povzročilo le več ostankov v pridelku in s tem v uvoženih proizvodih, temveč lahko vpliva na sestavo gensko spremenjene rastline in njene agronomske značilnosti; |
| --- | --- |

J.

ker se pri gojenju rastlin, odpornih proti herbicidom, običajno uporabljajo komplementarni herbicidi, v tem primeru glifosat, zato je mogoče pričakovati, da bodo te rastline izpostavljene večjim in večkratnim odmerkom herbicidov, kar ne bo povzročilo le več ostankov v pridelku in s tem v uvoženih proizvodih, temveč lahko vpliva na sestavo gensko spremenjene rastline in njene agronomske značilnosti;

| K. | ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije pa je marca 2017 sklenila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ne bi bila utemeljena; ker je prav nasprotno Mednarodna agencija za raziskave raka, ki deluje pod okriljem Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki so verjetno rakotvorne za ljudi; |
| --- | --- |

K.

ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije pa je marca 2017 sklenila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ne bi bila utemeljena; ker je prav nasprotno Mednarodna agencija za raziskave raka, ki deluje pod okriljem Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki so verjetno rakotvorne za ljudi;

| L. | ker po mnenju odbora EFSA za fitofarmacevtska sredstva in njihove ostanke v splošnem ni mogoče sklepati o varnosti ostankov škropljenja gensko spremenjenih rastlin s pripravki glifosata (7); ker so dodatki in njihove mešanice, uporabljeni v komercialnih pripravkih glifosata za škropljenje, lahko bolj toksični kot sama aktivna snov (8); |
| --- | --- |

L.

ker po mnenju odbora EFSA za fitofarmacevtska sredstva in njihove ostanke v splošnem ni mogoče sklepati o varnosti ostankov škropljenja gensko spremenjenih rastlin s pripravki glifosata (7); ker so dodatki in njihove mešanice, uporabljeni v komercialnih pripravkih glifosata za škropljenje, lahko bolj toksični kot sama aktivna snov (8);

| M. | ker je Unija dodatek glifosatu, imenovan polietoksilirani lojni amin (POEA), že umaknila s trga zaradi pomislekov o njegovi toksičnosti; ker so problematični dodatki in mešanice morda še vedno dovoljeni v državah, kjer se goji gensko spremenjena koruza (trenutno v Argentini, Braziliji, Kanadi in ZDA); |
| --- | --- |

M.

ker je Unija dodatek glifosatu, imenovan polietoksilirani lojni amin (POEA), že umaknila s trga zaradi pomislekov o njegovi toksičnosti; ker so problematični dodatki in mešanice morda še vedno dovoljeni v državah, kjer se goji gensko spremenjena koruza (trenutno v Argentini, Braziliji, Kanadi in ZDA);

| N. | ker so informacije o vrednostih ostankov herbicidov in njihovih metabolitov ključnega pomena za temeljito oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom; ker naj ostanki škropljenja s herbicidi ne bi sodili na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme; ker učinki škropljenja gensko spremenjene koruze MON 87411 s herbicidi niso bili ocenjeni; |
| --- | --- |

N.

ker so informacije o vrednostih ostankov herbicidov in njihovih metabolitov ključnega pomena za temeljito oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom; ker naj ostanki škropljenja s herbicidi ne bi sodili na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme; ker učinki škropljenja gensko spremenjene koruze MON 87411 s herbicidi niso bili ocenjeni;

| O. | ker v okviru usklajenega večletnega nadzornega programa Unije za leta 2019, 2020 in 2021 države članice niso dolžne meriti ostankov glifosata na uvoženi koruzi, da bi preverile skladnost z mejnimi vrednostmi ostankov (9); ker ni mogoče zagotoviti, da bodo ostanki glifosata na gensko spremenjeni koruzi MON 87411 v skladu z mejnimi vrednostmi ostankov Unije; |
| --- | --- |

O.

ker v okviru usklajenega večletnega nadzornega programa Unije za leta 2019, 2020 in 2021 države članice niso dolžne meriti ostankov glifosata na uvoženi koruzi, da bi preverile skladnost z mejnimi vrednostmi ostankov (9); ker ni mogoče zagotoviti, da bodo ostanki glifosata na gensko spremenjeni koruzi MON 87411 v skladu z mejnimi vrednostmi ostankov Unije;

Pomanjkanje demokratične legitimnosti

| P. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 14. januarja 2019, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

P.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 14. januarja 2019, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

| Q. | ker je Komisija v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovedo uporabo gensko spremenjenih živil in krme, in v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala dejstvo, da je od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejemala odločbe o odobritvi, ki niso bile podprte z mnenjem odbora držav članic, in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, ki naj bi bila kvečjemu izjema v postopku kot celoti, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (10); |
| --- | --- |

Q.

ker je Komisija v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovedo uporabo gensko spremenjenih živil in krme, in v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala dejstvo, da je od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejemala odločbe o odobritvi, ki niso bile podprte z mnenjem odbora držav članic, in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, ki naj bi bila kvečjemu izjema v postopku kot celoti, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (10);

| R. | ker je Parlament v prvi obravnavi (11)28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega; |
| --- | --- |

R.

ker je Parlament v prvi obravnavi (11)28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (12), in sicer dati podlago za zagotavljanje visoke ravni varovanja življenja in zdravja ljudi, zdravja in dobrobiti živali ter okoljskih interesov in interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjeno hrano in krmo, ob hkratnem zagotavljanju nemotenega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, ne odobri brez popolne ocene ostankov škropljenja s komplementarnimi herbicidi, metaboliti in komercialnimi pripravki, ki se uporabljajo v državah gojenja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj oceno tveganja uporabe komplementarnih herbicidov in njihovih ostankov v celoti vključi v oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, ne glede na to, ali je gensko spremenjena rastlina namenjena gojenju v Uniji ali se v Unijo uvaža za uporabo v živilih in krmi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova poudarja, da je odločen doseči napredek v zvezi s predlogom Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011; poziva Svet, naj nujno nadaljuje delo v zvezi s predlogom Komisije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj prekine izvajanje vseh izvedbenih sklepov glede vlog za odobritev gensko spremenjenih organizmov, dokler postopek za pridobitev dovoljenja ne bo spremenjen tako, da se odpravijo pomanjkljivosti v sedanjem postopku, ki se je izkazal za neustreznega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj umakne predloge za odobritev gensko spremenjenih organizmov, če stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali ne bo izdal mnenja, bodisi za gojenje ali za uporabo v živilih in krmi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Znanstveno mnenje o oceni gensko spremenjene koruze MON 87411 za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-NL-2015-124), Strokovno glasilo EFSA 2018, 16(6):5310, str. 29, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5310

(4)

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 482, 23.12.2016, str. 110). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 482, 23.12.2016, str. 110).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (UL C 399, 24.11.2017, str. 71). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (UL C 399, 24.11.2017, str. 71).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 19). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 19).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 17). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 17).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 15). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 15).

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 86, 6.3.2018, str. 108). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 86, 6.3.2018, str. 108).

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (UL C 86, 6.3.2018, str. 111). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (UL C 86, 6.3.2018, str. 111).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 76). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 76).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 80). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 80).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 70). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 70).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 73). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 73).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (UL C 215, 19.6.2018, str. 83). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (UL C 215, 19.6.2018, str. 83).

| — | Resolucija z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 298, 23.8.2018, str. 34). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 298, 23.8.2018, str. 34).

| — | Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 307, 30.8.2018, str. 71). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 307, 30.8.2018, str. 71).

| — | Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 307, 30.8.2018, str. 67). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 307, 30.8.2018, str. 67).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-68416-4, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 337, 20.9.2018, str. 54). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-68416-4, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 337, 20.9.2018, str. 54).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 55). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 55).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 60). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 60).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 122). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 122).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 127). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 127).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) in MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 133). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) in MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 133).

| — | Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122 (DAS-59122-7), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122 (DAS-59122-7), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0051).

| — | Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh transformacij MON 87427, MON 89034 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Sklepa 2010/420/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh transformacij MON 87427, MON 89034 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Sklepa 2010/420/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0052).

| — | Resolucija z dne 3. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjene sladkorne pese H7-1 (KM-ØØØH71-4), v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjene sladkorne pese H7-1 (KM-ØØØH71-4), v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0197).

| — | Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo GA21 (MON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo GA21 (MON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0221).

| — | Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, 59122, MON 810 in NK603, ter o razveljavitvi sklepov 2009/815/ES, 2010/428/EU in 2010/432/EU v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, 59122, MON 810 in NK603, ter o razveljavitvi sklepov 2009/815/ES, 2010/428/EU in 2010/432/EU v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0222).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0416).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Sklepa 2011/366/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Sklepa 2011/366/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0417).

| — | Resolucija z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o spremembi Izvedbenega sklepa Komisije 2013/327/EU v zvezi z obnovitvijo odobritve dajanja na trg živil, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico Ms8, Rf3 in Ms8 × Rf3 ali so iz nje sestavljena, ali živil in krme, proizvedenih iz teh gensko spremenjenih organizmov, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o spremembi Izvedbenega sklepa Komisije 2013/327/EU v zvezi z obnovitvijo odobritve dajanja na trg živil, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico Ms8, Rf3 in Ms8 × Rf3 ali so iz nje sestavljena, ali živil in krme, proizvedenih iz teh gensko spremenjenih organizmov, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0057).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0058). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0058).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87403 (MON-874Ø3-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0059). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87403 (MON-874Ø3-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0059).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0060). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0060).

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 503/2013 z dne 3. aprila 2013 o vlogah za odobritev gensko spremenjenih živil in krme v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in o spremembi uredb Komisije (ES) št. 641/2004 in (ES) št. 1981/2006 (UL L 157, 8.6.2013, str. 1).

(6)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_ Maize%20Mon87411.pdf

(7)  Sklep agencije EFSA o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo glifosat. Strokovno glasilo EFSA 2015; 13(11):4302, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(8)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(9)  UL L 92, 10.4.2018, str. 6.

(10)  Gl. na primer uvodni govor na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta, vključen v politične smernice za naslednjo Evropsko komisijo (Strasbourg, 15. julij 2014), ali govor o stanju v Uniji iz leta 2016 (Strasbourg, 14. september 2016).

(11)  UL C 355, 20.10.2017, str. 165.

(12)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/48

---

P8_TA(2019)0198

Gensko spremenjena koruza Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 in podkombinacije Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 in MIR162 × 1507

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 in podkombinacije Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 in MIR162 × 1507, so iz njih sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D060244/03 – 2019/2553(RSP))

(2021/C 23/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 in podkombinacije Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 in MIR162 × 1507, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D060244/03, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 in podkombinacije Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 in MIR162 × 1507, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D060244/03,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) ter zlasti člena 7(3) in člena 19(3) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) ter zlasti člena 7(3) in člena 19(3) Uredbe,

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 14. januarja 2019 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 14. januarja 2019 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 31. maja 2018 in ki je bilo objavljeno 11. julija 2018 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 31. maja 2018 in ki je bilo objavljeno 11. julija 2018 (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika,

| A. | ker je 10. avgusta 2010 družba Syngenta Crop prek svoje podružnice Syngenta Crop Protection NV/SA pri nacionalnem pristojnemu organu Nemčije predložila vlogo v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (v nadaljnjem besedilu: vloga) in ker je vloga zajemala tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 ali so iz nje sestavljeni, za uporabo v druge namene, ne le za živila in krmo, z izjemo gojenja; |
| --- | --- |

A.

ker je 10. avgusta 2010 družba Syngenta Crop prek svoje podružnice Syngenta Crop Protection NV/SA pri nacionalnem pristojnemu organu Nemčije predložila vlogo v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (v nadaljnjem besedilu: vloga) in ker je vloga zajemala tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 ali so iz nje sestavljeni, za uporabo v druge namene, ne le za živila in krmo, z izjemo gojenja;

| B. | ker je bilo področje uporabe, ki je ob predložitvi vloge vključevalo vse podkombinacije gensko spremenjene koruze Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21, kasneje omejeno na tri podkombinacije Bt11 x MIR162 x 1507, MIR162 x 1507 x GA21 in MIR162 x 1507 neodvisno od njihovega izvora za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo; |
| --- | --- |

B.

ker je bilo področje uporabe, ki je ob predložitvi vloge vključevalo vse podkombinacije gensko spremenjene koruze Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21, kasneje omejeno na tri podkombinacije Bt11 x MIR162 x 1507, MIR162 x 1507 x GA21 in MIR162 x 1507 neodvisno od njihovega izvora za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo;

| C. | ker je bila koruza s štirimi transformacijami Bt11 x MIR162 x 1507 x GA21 proizvedena s konvencionalnim križanjem, da bi združili štiri posamezne transformacije koruze in bi se med drugim izrazili dve različni beljakovini Cry (imenovani tudi beljakovini Bt) za zaščito pred različnimi škodljivci iz rodu Lepidoptera in izražanje beljakovin za odpornost proti glifosatu in glufosinatu; |
| --- | --- |

C.

ker je bila koruza s štirimi transformacijami Bt11 x MIR162 x 1507 x GA21 proizvedena s konvencionalnim križanjem, da bi združili štiri posamezne transformacije koruze in bi se med drugim izrazili dve različni beljakovini Cry (imenovani tudi beljakovini Bt) za zaščito pred različnimi škodljivci iz rodu Lepidoptera in izražanje beljakovin za odpornost proti glifosatu in glufosinatu;

| D. | ker je v zvezi s to vlogo Evropska agencija za varnost hrane sprejela pozitivno mnenje; ker je član odbora EFSA za gensko spremenjene organizme (odbor EFSA za GSO) izrazil manjšinsko mnenje; |
| --- | --- |

D.

ker je v zvezi s to vlogo Evropska agencija za varnost hrane sprejela pozitivno mnenje; ker je član odbora EFSA za gensko spremenjene organizme (odbor EFSA za GSO) izrazil manjšinsko mnenje;

Pomanjkanje podatkov o treh podkombinacijah

| E. | ker vlagatelj ni predložil podatkov o nobeni od treh podkombinacij niti ni utemeljil, zakaj po njegovem mnenju niso potrebni za oceno tveganja; ker EFSA ni zaprosila za podatke o treh podkombinacijah; ker ni znano, ali so bile te podkombinacije sploh že ustvarjene; |
| --- | --- |

E.

ker vlagatelj ni predložil podatkov o nobeni od treh podkombinacij niti ni utemeljil, zakaj po njegovem mnenju niso potrebni za oceno tveganja; ker EFSA ni zaprosila za podatke o treh podkombinacijah; ker ni znano, ali so bile te podkombinacije sploh že ustvarjene;

Manjšinsko mnenje EFSA

| F. | ker je v manjšinskem mnenju člana odbora EFSA za GSO navedeno, da ni sprejemljivo, da imajo „ocene“ gensko spremenjenih poljščin (torej treh podkombinacij), za katere podatki niso bili predloženi, enako težo in so enako zanesljive kot ocene gensko spremenjenih poljščin, za katere so bili podatki predloženi in ocenjeni; |
| --- | --- |

F.

ker je v manjšinskem mnenju člana odbora EFSA za GSO navedeno, da ni sprejemljivo, da imajo „ocene“ gensko spremenjenih poljščin (torej treh podkombinacij), za katere podatki niso bili predloženi, enako težo in so enako zanesljive kot ocene gensko spremenjenih poljščin, za katere so bili podatki predloženi in ocenjeni;

| G. | ker po navedbah v manjšinskem mnenju študije ugotavljajo tudi stranske učinke, ki lahko vplivajo na imunski sistem po določenih pogojih izpostavljenosti beljakovinam Bt, ter da imajo lahko nekatere beljakovine Bt adjuvantne lastnosti, kar pomeni, da lahko okrepijo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik; |
| --- | --- |

G.

ker po navedbah v manjšinskem mnenju študije ugotavljajo tudi stranske učinke, ki lahko vplivajo na imunski sistem po določenih pogojih izpostavljenosti beljakovinam Bt, ter da imajo lahko nekatere beljakovine Bt adjuvantne lastnosti, kar pomeni, da lahko okrepijo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik;

| H. | ker glede na navedbe v manjšinskem mnenju niso bili ugotovljeni neželeni učinki pri uporabi z izraženimi beljakovinami Bt, vendar jih v toksikoloških študijah, ki jih EFSA trenutno priporoča in uporablja za oceno varnosti gensko spremenjenih rastlin, ni mogoče ugotoviti, saj te študije ne vključujejo ustreznih testov za ta namen (5); |
| --- | --- |

H.

ker glede na navedbe v manjšinskem mnenju niso bili ugotovljeni neželeni učinki pri uporabi z izraženimi beljakovinami Bt, vendar jih v toksikoloških študijah, ki jih EFSA trenutno priporoča in uporablja za oceno varnosti gensko spremenjenih rastlin, ni mogoče ugotoviti, saj te študije ne vključujejo ustreznih testov za ta namen (5);

| I. | ker je v manjšinskem mnenju tudi navedeno, da zaradi pomanjkanja podatkov o treh podkombinacijah ni mogoče izključiti tveganja za povečano izražanje novoizraženih beljakovin Bt in morebitnega kumulativnega učinka njihove kombinacije na imunski sistem (kar na primer povzroči adjuvantno dejavnost) ter da ni mogoče pojasniti vloge gensko spremenjenih organizmov za povečanje tveganja za alergije niti popolnoma zaščititi potencialno ogroženih potrošnikov; |
| --- | --- |

I.

ker je v manjšinskem mnenju tudi navedeno, da zaradi pomanjkanja podatkov o treh podkombinacijah ni mogoče izključiti tveganja za povečano izražanje novoizraženih beljakovin Bt in morebitnega kumulativnega učinka njihove kombinacije na imunski sistem (kar na primer povzroči adjuvantno dejavnost) ter da ni mogoče pojasniti vloge gensko spremenjenih organizmov za povečanje tveganja za alergije niti popolnoma zaščititi potencialno ogroženih potrošnikov;

Pomanjkanje ocen in nadzora za komplementarne herbicide in njihove ostanke

| J. | ker se pri gojenju rastlin, odpornih proti herbicidom, običajno uporabljajo komplementarni herbicidi, v tem primeru sta to glufosinat in glifosat, zato je mogoče pričakovati, da bodo te rastline izpostavljene večjim in večkratnim odmerkom herbicidov, kar ne bo povzročilo le več ostankov v pridelku in s tem v uvoženih proizvodih, temveč lahko vpliva na sestavo gensko spremenjene rastline in njene agronomske značilnosti; |
| --- | --- |

J.

ker se pri gojenju rastlin, odpornih proti herbicidom, običajno uporabljajo komplementarni herbicidi, v tem primeru sta to glufosinat in glifosat, zato je mogoče pričakovati, da bodo te rastline izpostavljene večjim in večkratnim odmerkom herbicidov, kar ne bo povzročilo le več ostankov v pridelku in s tem v uvoženih proizvodih, temveč lahko vpliva na sestavo gensko spremenjene rastline in njene agronomske značilnosti;

| K. | ker uporaba glufosinata v Uniji ni dovoljena, saj je bil razvrščen kot strupen za razmnoževanje in zato zanj veljajo merila za izločitev, določena v Uredbi (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6); |
| --- | --- |

K.

ker uporaba glufosinata v Uniji ni dovoljena, saj je bil razvrščen kot strupen za razmnoževanje in zato zanj veljajo merila za izločitev, določena v Uredbi (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6);

| L. | ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije pa je marca 2017 sklenila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ne bi bila utemeljena; ker je prav nasprotno Mednarodna agencija za raziskave raka, ki deluje pod okriljem Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki so verjetno rakotvorne za ljudi; |
| --- | --- |

L.

ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije pa je marca 2017 sklenila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ne bi bila utemeljena; ker je prav nasprotno Mednarodna agencija za raziskave raka, ki deluje pod okriljem Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki so verjetno rakotvorne za ljudi;

| M. | ker po mnenju odbora EFSA za fitofarmacevtska sredstva in njihove ostanke v splošnem ni mogoče sklepati o varnosti ostankov škropljenja gensko spremenjenih rastlin s pripravki glifosata (7); ker so dodatki in njihove mešanice, uporabljeni v komercialnih pripravkih glifosata za škropljenje, lahko bolj toksični kot sama aktivna snov (8) |
| --- | --- |

M.

ker po mnenju odbora EFSA za fitofarmacevtska sredstva in njihove ostanke v splošnem ni mogoče sklepati o varnosti ostankov škropljenja gensko spremenjenih rastlin s pripravki glifosata (7); ker so dodatki in njihove mešanice, uporabljeni v komercialnih pripravkih glifosata za škropljenje, lahko bolj toksični kot sama aktivna snov (8)

| N. | ker je Unija dodatek glifosatu, imenovan polietoksilirani lojni amin (POEA), že umaknila s trga zaradi pomislekov o njegovi toksičnosti; ker je možno, da so problematični dodatki in mešanice še vedno dovoljeni v državah, kjer se goji gensko spremenjena koruza (trenutno v Argentini, Kanadi in na Japonskem); |
| --- | --- |

N.

ker je Unija dodatek glifosatu, imenovan polietoksilirani lojni amin (POEA), že umaknila s trga zaradi pomislekov o njegovi toksičnosti; ker je možno, da so problematični dodatki in mešanice še vedno dovoljeni v državah, kjer se goji gensko spremenjena koruza (trenutno v Argentini, Kanadi in na Japonskem);

| O. | ker so informacije o vrednostih ostankov herbicidov in njihovih metabolitov ključnega pomena za temeljito oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom; ker se šteje, da ostanki škropljenja s herbicidi ne sodijo na področje pristojnosti Odbora EFSA za gensko spremenjene organizme; ker ostanki škropljenja gensko spremenjene koruze Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 ali treh podkombinacij s herbicidi niso bili ocenjeni; |
| --- | --- |

O.

ker so informacije o vrednostih ostankov herbicidov in njihovih metabolitov ključnega pomena za temeljito oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom; ker se šteje, da ostanki škropljenja s herbicidi ne sodijo na področje pristojnosti Odbora EFSA za gensko spremenjene organizme; ker ostanki škropljenja gensko spremenjene koruze Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 ali treh podkombinacij s herbicidi niso bili ocenjeni;

| P. | ker se lahko metaboliti komplementarnih herbicidov, ki se pojavljajo na rastlinah s transformacijami, razlikujejo od tistih na starševski rastlini, česar pa EFSA v svoji oceni ni upoštevala; |
| --- | --- |

P.

ker se lahko metaboliti komplementarnih herbicidov, ki se pojavljajo na rastlinah s transformacijami, razlikujejo od tistih na starševski rastlini, česar pa EFSA v svoji oceni ni upoštevala;

| Q. | ker bi morala po navedbah neodvisne študije (9) Evropska agencija za varnost hrane od vlagatelja zahtevati, da predloži podatke iz terenskih poskusov z največjim odmerkom herbicidov, ki ga rastline lahko prenesejo; ker bi bilo treba material teh rastlin oceniti glede na toksičnost za organe, reakcije imunskega sistema in toksičnost za razmnoževanje ter pri tem upoštevati kombinirane učinke z drugimi rastlinskimi spojinami in toksini Bt; |
| --- | --- |

Q.

ker bi morala po navedbah neodvisne študije (9) Evropska agencija za varnost hrane od vlagatelja zahtevati, da predloži podatke iz terenskih poskusov z največjim odmerkom herbicidov, ki ga rastline lahko prenesejo; ker bi bilo treba material teh rastlin oceniti glede na toksičnost za organe, reakcije imunskega sistema in toksičnost za razmnoževanje ter pri tem upoštevati kombinirane učinke z drugimi rastlinskimi spojinami in toksini Bt;

| R. | ker v okviru usklajenega večletnega nadzornega programa Unije za leta 2019, 2020 in 2021 države članice niso dolžne meriti ostankov glufosinata ali glifosata na uvoženi koruzi, da bi preverile skladnost z mejnimi vrednostmi ostankov (10); ker ni mogoče zagotoviti, da bodo ostanki glifosata in glufosinata na gensko spremenjeni koruzi Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 ali treh podkombinacijah v skladu z mejnimi vrednostmi ostankov Unije; |
| --- | --- |

R.

ker v okviru usklajenega večletnega nadzornega programa Unije za leta 2019, 2020 in 2021 države članice niso dolžne meriti ostankov glufosinata ali glifosata na uvoženi koruzi, da bi preverile skladnost z mejnimi vrednostmi ostankov (10); ker ni mogoče zagotoviti, da bodo ostanki glifosata in glufosinata na gensko spremenjeni koruzi Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 ali treh podkombinacijah v skladu z mejnimi vrednostmi ostankov Unije;

Pomanjkanje demokratične legitimnosti

| S. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 14. januarja 2019, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

S.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 14. januarja 2019, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

| T. | ker je Komisija v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovedo uporabo gensko spremenjenih živil in krme, in v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala dejstvo, da je od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejemala odločbe o odobritvi, ki niso bile podprte z mnenjem odbora držav članic, in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, ki naj bi bila kvečjemu izjema v postopku kot celoti, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (11); |
| --- | --- |

T.

ker je Komisija v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovedo uporabo gensko spremenjenih živil in krme, in v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala dejstvo, da je od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejemala odločbe o odobritvi, ki niso bile podprte z mnenjem odbora držav članic, in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, ki naj bi bila kvečjemu izjema v postopku kot celoti, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (11);

| U. | ker je Parlament v prvi obravnavi (12)28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega; |
| --- | --- |

U.

ker je Parlament v prvi obravnavi (12)28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (13), in sicer dati podlago za zagotavljanje visoke ravni varovanja življenja in zdravja ljudi, zdravja in dobrobiti živali ter okoljskih interesov in interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjeno hrano in krmo, ob hkratnem zagotavljanju nemotenega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj ne odobri uvoza gensko spremenjenih rastlin, namenjenih za živila ali krmo, ki so odporne proti herbicidu, ki ni registriran za uporabo v Uniji, v tem primeru glufosinat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, ne odobri brez popolne ocene ostankov škropljenja s komplementarnimi herbicidi, metaboliti in komercialnimi pripravki, ki se uporabljajo v državah gojenja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj oceno tveganja uporabe komplementarnih herbicidov in njihovih ostankov v celoti vključi v oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, ne glede na to, ali je gensko spremenjena rastlina namenjena gojenju v Uniji ali se v Unijo uvaža za uporabo v živilih in krmi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj ne odobri podkombinacij iz zložb transformacijskih dogodkov, razen če jih je temeljito ocenila Evropska agencija za varnost hrane na podlagi popolnih podatkov, ki jih je predložil vlagatelj; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Evropsko agencijo za varnost hrane, naj še naprej razvija in sistematično uporablja metode, ki omogočajo odkrivanje neželenih učinkov zložb transformacijskih dogodkov, ki so znani in pričakovani, na primer v zvezi z adjuvantnimi lastnostmi toksinov Bt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | znova poudarja, da je odločen doseči napredek v zvezi s predlogom Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011; poziva Svet, naj nujno nadaljuje delo v zvezi s predlogom Komisije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj prekine izvajanje vseh izvedbenih sklepov glede vlog za odobritev gensko spremenjenih organizmov, dokler se postopek odobritve ne spremeni in se ne odpravijo pomanjkljivosti sedanjega postopka, ki se je izkazal za neustreznega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj umakne predloge za odobritev gensko spremenjenih organizmov, če stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali ne izda mnenja, bodisi za gojenje ali za uporabo v živilih in krmi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Znanstveno mnenje o oceni gensko spremenjene koruze Bt11 x MIR162 x 1507 x GA21 in treh podkombinacij neodvisno od njihovega izvora za uporabo v živilih in krmi na podlagi Uredbe (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-DE-2010–86), Strokovno glasilo EFSA 2018; 16 (7): 5309 https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5309

(4)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 482, 23.12.2016, str. 110).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (UL C 399, 24.11.2017, str. 71). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (UL C 399, 24.11.2017, str. 71).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 19). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 19).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 17). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 17).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 15). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 15).

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 86, 6.3.2018, str. 108). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 86, 6.3.2018, str. 108).

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (UL C 86, 6.3.2018, str. 111). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (UL C 86, 6.3.2018, str. 111).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 76). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 76).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 80). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 80).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 70). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 70).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 73). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 73).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (UL C 215, 19.6.2018, str. 83). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (UL C 215, 19.6.2018, str. 83).

| — | Resolucija z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 298, 23.8.2018, str. 34). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 298, 23.8.2018, str. 34).

| — | Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 307, 30.8.2018, str. 71). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 307, 30.8.2018, str. 71).

| — | Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 307, 30.8.2018, str. 67). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 307, 30.8.2018, str. 67).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-68416-4, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 337, 20.9.2018, str. 54). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-68416-4, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 337, 20.9.2018, str. 54).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 55). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 55).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 60). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 60).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 122). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 122).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 127). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 127).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) in MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 133). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) in MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 133).

| — | Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122 (DAS-59122-7), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122 (DAS-59122-7), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0051).

| — | Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh transformacij MON 87427, MON 89034 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Sklepa 2010/420/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh transformacij MON 87427, MON 89034 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Sklepa 2010/420/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0052).

| — | Resolucija z dne 3. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjene sladkorne pese H7-1 (KM-ØØØH71-4), v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjene sladkorne pese H7-1 (KM-ØØØH71-4), v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0197).

| — | Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo GA21 (MON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo GA21 (MON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0221).

| — | Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, 59122, MON 810 in NK603, ter o razveljavitvi sklepov 2009/815/ES, 2010/428/EU in 2010/432/EU v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, 59122, MON 810 in NK603, ter o razveljavitvi sklepov 2009/815/ES, 2010/428/EU in 2010/432/EU v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0222).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0416).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Sklepa 2011/366/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Sklepa 2011/366/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0417).

| — | Resolucija z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o spremembi Izvedbenega sklepa Komisije 2013/327/EU v zvezi z obnovitvijo odobritve dajanja na trg živil, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico Ms8, Rf3 in Ms8 × Rf3 ali so iz nje sestavljena, ali živil in krme, proizvedenih iz teh gensko spremenjenih organizmov, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o spremembi Izvedbenega sklepa Komisije 2013/327/EU v zvezi z obnovitvijo odobritve dajanja na trg živil, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico Ms8, Rf3 in Ms8 × Rf3 ali so iz nje sestavljena, ali živil in krme, proizvedenih iz teh gensko spremenjenih organizmov, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0057).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0058). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0058).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87403 (MON-874Ø3-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0059). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87403 (MON-874Ø3-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0059).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0060). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0060).

(5)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309, str. 34.

(6)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(7)  Sklep agencije EFSA o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo glifosat. Strokovno glasilo EFSA 2015, 13 (11):4302 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(8)  ;

(9)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize %20Bt11xMIR162x1507xGA21_fin.pdf, str. 6.

(10)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/555 z dne 9. aprila 2018 (UL L 92, 10.4.2018, str. 6).

(11)  Gl. na primer uvodni govor na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta, vključen v politične smernice za naslednjo Evropsko komisijo (Strasbourg, 15. julij 2014), ali govor o stanju v Uniji iz leta 2016 (Strasbourg, 14. september 2016).

(12)  UL C 355, 20.10.2017, str. 165.

(13)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/54 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/54

---

P8_TA(2019)0199

Aktivne snovi, vključno s tiaklopridom

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o spremembi Izvedbene uredbe (EU) No 540/2011 v zvezi s podaljšanjem odobritve aktivnih snovi abamektin, Bacillus subtilis (Cohn 1872) sev QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralin, klodinafop, klopiralid, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diklorprop-P, epoksikonazol, fenpiroksimat, fluazinam, flutolanil, fosetil, Lecanicillium muscarium, mepanipirim, mepikvat, Metarhizium anisopliae var. Anisopliae, metkonazol, metrafenon, Phlebiopsis gigantea, pirimikarb, Pseudomonas chlororaphis sev: MA 342, pirimetanil, Pythium oligandrum, rimsulfuron, spinosad, Streptomyces K61, thiacloprid, tolklofos-metil, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triclopir, trineksapak, tritikonazol, Verticillium albo-atrum in ziram (D060042/02 – 2019/2541(RSP))

(2021/C 23/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (1),

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbene uredbe Komisije o spremembi Izvedbene uredbe (EU) No 540/2011 v zvezi s podaljšanjem odobritve aktivnih snovi abamektin, Bacillus subtilis (Cohn 1872) sev QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralin, klodinafop, klopiralid, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diklorprop-P, epoksikonazol, fenpiroksimat, fluazinam, flutolanil, fosetil, Lecanicillium muscarium, mepanipirim, mepikvat, Metarhizium anisopliae var. Anisopliae, metkonazol, metrafenon, Phlebiopsis gigantea, pirimikarb, Pseudomonas chlororaphis sev: MA 342, pirimetanil, Pythium oligandrum, rimsulfuron, spinosad, Streptomyces K61, thiacloprid, tolklofos-metil, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triclopir, trineksapak, tritikonazol, Verticillium albo-atrum in ziram (D060042/02, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbene uredbe Komisije o spremembi Izvedbene uredbe (EU) No 540/2011 v zvezi s podaljšanjem odobritve aktivnih snovi abamektin, Bacillus subtilis (Cohn 1872) sev QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralin, klodinafop, klopiralid, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diklorprop-P, epoksikonazol, fenpiroksimat, fluazinam, flutolanil, fosetil, Lecanicillium muscarium, mepanipirim, mepikvat, Metarhizium anisopliae var. Anisopliae, metkonazol, metrafenon, Phlebiopsis gigantea, pirimikarb, Pseudomonas chlororaphis sev: MA 342, pirimetanil, Pythium oligandrum, rimsulfuron, spinosad, Streptomyces K61, thiacloprid, tolklofos-metil, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triclopir, trineksapak, tritikonazol, Verticillium albo-atrum in ziram (D060042/02,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (2) ter zlasti prvega odstavka člena 17 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (2) ter zlasti prvega odstavka člena 17 Uredbe,

| — | ob upoštevanja poročila o oceni obnovitve iz oktobra 2017 za tiakloprid (3), pripravljenega na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1107/2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanja poročila o oceni obnovitve iz oktobra 2017 za tiakloprid (3), pripravljenega na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1107/2009,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (4),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika,

Uvod

| A. | ker je tiakloprid od 1. januarja 2005 odobren za uporabo kot insekticid; |
| --- | --- |

A.

ker je tiakloprid od 1. januarja 2005 odobren za uporabo kot insekticid;

| B. | ker postopek za podaljšanje njegove odobritve v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 844/2012 (5) teče že od leta 2015 in vključuje vložitev zahtevka za podaljšanje tri leta pred iztekom odobritve; ker veljavnost sedanje odobritve poteče 30. aprila 2019; |
| --- | --- |

B.

ker postopek za podaljšanje njegove odobritve v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 844/2012 (5) teče že od leta 2015 in vključuje vložitev zahtevka za podaljšanje tri leta pred iztekom odobritve; ker veljavnost sedanje odobritve poteče 30. aprila 2019;

| C. | ker je bila odobritev aktivne snovi tiakloprid že podaljšana z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/524 (6); |
| --- | --- |

C.

ker je bila odobritev aktivne snovi tiakloprid že podaljšana z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/524 (6);

| D. | ker Komisija ni pojasnila razlogov za drugo podaljšanje, navedla je le: „Ker se je ocenjevanje navedenih snovi [tudi tiakloprida] zavleklo iz razlogov, na katere vlagatelji ne morejo vplivati, se bo odobritev navedenih snovi verjetno iztekla, preden bo sprejeta odločitev o obnovitvi njihove odobritve.“; |
| --- | --- |

D.

ker Komisija ni pojasnila razlogov za drugo podaljšanje, navedla je le: „Ker se je ocenjevanje navedenih snovi [tudi tiakloprida] zavleklo iz razlogov, na katere vlagatelji ne morejo vplivati, se bo odobritev navedenih snovi verjetno iztekla, preden bo sprejeta odločitev o obnovitvi njihove odobritve.“;

| E. | ker je cilj Uredbe (ES) št. 1107/2009 zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in živali ter okolja ter hkrati ohraniti konkurenčnost kmetijstva Unije; ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti zaščiti ranljivih skupin prebivalstva, vključno z nosečnicami, dojenčki in otroki; |
| --- | --- |

E.

ker je cilj Uredbe (ES) št. 1107/2009 zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in živali ter okolja ter hkrati ohraniti konkurenčnost kmetijstva Unije; ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti zaščiti ranljivih skupin prebivalstva, vključno z nosečnicami, dojenčki in otroki;

| F. | ker bi bilo treba uporabljati previdnostno načelo in ker je v Uredbi (ES) št. 1107/2009 navedeno, da bi se smele snovi vključiti v fitofarmacevtska sredstva le takrat, kadar se dokaže, da nedvoumno koristijo rastlinski pridelavi, in se ne pričakuje, da bi imele kakršen koli nesprejemljiv vpliv na okolje; |
| --- | --- |

F.

ker bi bilo treba uporabljati previdnostno načelo in ker je v Uredbi (ES) št. 1107/2009 navedeno, da bi se smele snovi vključiti v fitofarmacevtska sredstva le takrat, kadar se dokaže, da nedvoumno koristijo rastlinski pridelavi, in se ne pričakuje, da bi imele kakršen koli nesprejemljiv vpliv na okolje;

| G. | ker je v Uredbi (ES) št. 1107/2009 navedeno, da bi bilo treba za pospešitev odobritve aktivnih snovi določiti stroge roke za različne stopnje postopka, kar se očitno ni zgodilo; |
| --- | --- |

G.

ker je v Uredbi (ES) št. 1107/2009 navedeno, da bi bilo treba za pospešitev odobritve aktivnih snovi določiti stroge roke za različne stopnje postopka, kar se očitno ni zgodilo;

| H. | ker je v Uredbi (ES) št. 1107/2009 tudi navedeno, da bi moralo biti obdobje odobritve aktivnih snovi zaradi varnosti časovno omejeno; ker bi moralo biti to obdobje sorazmerno z možnimi tveganji, povezanimi z uporabo teh snovi, na kar pa se očitno pozablja; |
| --- | --- |

H.

ker je v Uredbi (ES) št. 1107/2009 tudi navedeno, da bi moralo biti obdobje odobritve aktivnih snovi zaradi varnosti časovno omejeno; ker bi moralo biti to obdobje sorazmerno z možnimi tveganji, povezanimi z uporabo teh snovi, na kar pa se očitno pozablja;

| I. | ker je aktivna snov tiakloprid ciano-substituirani neonikotinoid, ki se splošno uporablja namesto klotianidina, imidakloprida in tiametoksama, katerih uporaba je v Uniji prepovedana, razen v rastlinjakih; |
| --- | --- |

I.

ker je aktivna snov tiakloprid ciano-substituirani neonikotinoid, ki se splošno uporablja namesto klotianidina, imidakloprida in tiametoksama, katerih uporaba je v Uniji prepovedana, razen v rastlinjakih;

| J. | ker se pripravki na osnovi tiakloprida v precej večji meri škropijo na polju kot snovi klotianidina, imidakloprida in tiametoksama, ki so se upoorabljale pred tem; |
| --- | --- |

J.

ker se pripravki na osnovi tiakloprida v precej večji meri škropijo na polju kot snovi klotianidina, imidakloprida in tiametoksama, ki so se upoorabljale pred tem;

| K. | ker se smejo pripravki tiakloprida uporabljati med cvetenjem, saj naj bi manj škodovali opraševalcem; |
| --- | --- |

K.

ker se smejo pripravki tiakloprida uporabljati med cvetenjem, saj naj bi manj škodovali opraševalcem;

Povzročanje endokrinh motenj

| L. | ker številne najnovejše študije kažejo, da tiakloprid povzroča endokrine motnje (7), da ima genotksične in citotoksične učinke (8), (9) ter vpliva na razvoj živčnega sistema, pa tudi da je nevrotoksičen (10) in imunotoksičen (11); |
| --- | --- |

L.

ker številne najnovejše študije kažejo, da tiakloprid povzroča endokrine motnje (7), da ima genotksične in citotoksične učinke (8), (9) ter vpliva na razvoj živčnega sistema, pa tudi da je nevrotoksičen (10) in imunotoksičen (11);

| M. | ker se tiakloprid v podatkovni zbirki EU o pesticidih (12) obravnava kot povzročitelj endokrinih motenj in kot kandidat za zamenjavo; |
| --- | --- |

M.

ker se tiakloprid v podatkovni zbirki EU o pesticidih (12) obravnava kot povzročitelj endokrinih motenj in kot kandidat za zamenjavo;

| N. | ker je Evropska agencija za kemikalije uvedla naslednjo razvrstitev in označitev za aktivno snov tiakloprid: domnevno rakotvoren za ljudi in domnevno strupen za razmnoževanje za ljudi; |
| --- | --- |

N.

ker je Evropska agencija za kemikalije uvedla naslednjo razvrstitev in označitev za aktivno snov tiakloprid: domnevno rakotvoren za ljudi in domnevno strupen za razmnoževanje za ljudi;

| O. | ker je Evropska agencija za varnost hrane v poročilu o oceni obnovitve iz oktobra 2017 za tiakloprid, ki ga je izdala za javno posvetovanje (13), objavila zaskrbljujoče in nepreklicne ugotovitve glede nevarnosti tiakloprida za zdravje ljudi; |
| --- | --- |

O.

ker je Evropska agencija za varnost hrane v poročilu o oceni obnovitve iz oktobra 2017 za tiakloprid, ki ga je izdala za javno posvetovanje (13), objavila zaskrbljujoče in nepreklicne ugotovitve glede nevarnosti tiakloprida za zdravje ljudi;

| P. | ker je komisar Vytenis Andriukaitis na seji Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane dne 16. junija 2016 pojasnil, da v primeru dvoma, kar zadeva merila za endokrine motilce, prevlada previdnostno načelo; |
| --- | --- |

P.

ker je komisar Vytenis Andriukaitis na seji Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane dne 16. junija 2016 pojasnil, da v primeru dvoma, kar zadeva merila za endokrine motilce, prevlada previdnostno načelo;

| Q. | ker je francoska agencija za okolje ANSES v poročilu o neonikotinoidih iz maja 2018 (14), (15), (16) podala negativno mnenje o aktivni snovi tiakloprid; |
| --- | --- |

Q.

ker je francoska agencija za okolje ANSES v poročilu o neonikotinoidih iz maja 2018 (14), (15), (16) podala negativno mnenje o aktivni snovi tiakloprid;

| R. | ker je uporaba tiakloprida v Franciji od septembra 2018 prepovedana, saj je ta snov domnevno kancerogena; |
| --- | --- |

R.

ker je uporaba tiakloprida v Franciji od septembra 2018 prepovedana, saj je ta snov domnevno kancerogena;

Ogrožanje biotske raznovrstnosti

| S. | ker je lahko tiakloprid, tako kot imidakloprid in tiametoksam (17), strupen za medonosne čebele; |
| --- | --- |

S.

ker je lahko tiakloprid, tako kot imidakloprid in tiametoksam (17), strupen za medonosne čebele;

| T. | ker lahko tiakloprid vpliva na učenje in spomin medonosnih čebel in s tem na vitalnost čebeljih družin (18); ker najnovejši znanstveni podatki (19) kažejo, da stalna izpostavljenost medonosnih čebel nizkim koncetracijam tiaklopida v okolju povzroča nezanemarljive subletalne učinke, kot so nenavadno vedenje čebel pri nabiranju medu ter motnje pri njihovi komunikaciji in navigaciji, torej se lahko vprašamo, ali je aktivna snov tiakloprid dejansko v skladu z Uredbo (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (20); |
| --- | --- |

T.

ker lahko tiakloprid vpliva na učenje in spomin medonosnih čebel in s tem na vitalnost čebeljih družin (18); ker najnovejši znanstveni podatki (19) kažejo, da stalna izpostavljenost medonosnih čebel nizkim koncetracijam tiaklopida v okolju povzroča nezanemarljive subletalne učinke, kot so nenavadno vedenje čebel pri nabiranju medu ter motnje pri njihovi komunikaciji in navigaciji, torej se lahko vprašamo, ali je aktivna snov tiakloprid dejansko v skladu z Uredbo (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (20);

| U. | ker najnoveše znanstvene publikacije (21) poleg že znanih stranskih učinkov neonikotinoidov na opraševalce dokazujejo, da aktivna snov tiakloprid vpliva na imunsko sposobnost medonosnih čebel, ki je že precej oslabljena; |
| --- | --- |

U.

ker najnoveše znanstvene publikacije (21) poleg že znanih stranskih učinkov neonikotinoidov na opraševalce dokazujejo, da aktivna snov tiakloprid vpliva na imunsko sposobnost medonosnih čebel, ki je že precej oslabljena;

| V. | ker je povečanje toksičnosti za opraševalce posledica učinka „koktajla“ (22) zaradi uporabe več pesticidov in insekticidov, vključno z tiaklopridom; |
| --- | --- |

V.

ker je povečanje toksičnosti za opraševalce posledica učinka „koktajla“ (22) zaradi uporabe več pesticidov in insekticidov, vključno z tiaklopridom;

| 1. | meni da osnutek izvedbene uredbe Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1107/2009; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da odločitve o registraciji tiakloprida ni mogoče upravičiti, saj ni dovolj dokazov, da se bodo preprečila nesprejemljiva tveganja za živali, varnost hrane in opraševalce; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da osnutek izvedbene uredbe Komisije ne temelji na dejstvu, da bi bila aktivna snov tiakloprid nujno potrebna v kmetijstvu v Uniji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da osnutek izvedbene uredbe Komisije ne upošteva previdnostnega načela; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da bi bilo primerno, da bi Komisija namesto tega predlagala posebni status medonosnih čebel, s katerim bi upoštevali dejstvo, da so opraševalci nenadomestljivi za trajnostno kmetijstvo in pridelavo poljščin, obenem pa tudi za druge prostoživeče in rejne živali, ter da bi predlagala, da bi glede na to spremenili, harmonizirali in bolj uskladili ustrezne predpise in zagotovili višjo raven zaščite medonosnih čebel in drugih opraševalcev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbene uredbe in odboru predloži nov osnutek, v katerem bo upoštevala kronične učinke tiakloprida na medonosne čebel, zdravje ljudi in živali ter okolje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva jo tudi, naj nemudoma prepove aktivne snovi iz skupine neonikotinoidov ali snovi s podobnim delovanjem, vključno s tiaklopridom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  UL L 309, 24.11.2009, str. 71.

(2)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

(3)  Poročilo o oceni obnovitve, pripravljeno na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1107/2009, Tiakloprid, zvezek 1, oktober 2017, https://www.efsa.europa.eu/en/consultations/call/180123

(4)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 844/2012 z dne 18. septembra 2012 o opredelitvi določb, potrebnih za izvedbo postopka podaljšanja odobritve aktivnih snovi, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 252, 19.9.2012, str. 26).

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/524 z dne 28. marca 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi Bacillus subtilis (Cohn 1872) sev QST 713, identičen kot sev AQ 713, klodinafop, klopiralid, ciprodinil, diklorprop-P, fosetil, mepanipirim, metkonazol, metrafenon, pirimikarb, Pseudomonas chlororaphis sev: MA 342, pirimetanil, kvinoksifen, rimsulfuron, spinosad, tiakloprid, tiametoksam, tiram, tolklofos-metil, triklopir, trineksapak, tritikonazol in ziram (UL L 88, 4.4.2018, str. 4).

(7)  Effects of commercial formulations of deltamethrin and/or thiacloprid on thyroid hormone levels in rat serum. Sekeroglu, V., 2014, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/22677783

(8)  In vitro investigation of the genotoxic and cytotoxic effects of thiacloprid in cultured human peripheral blood lymphocytes. Kocaman, A.Y., 2014, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/22730181

(9)  Investigation of the genotoxic and cytotoxic effects of widely used neonicotinoid insecticides in HepG2 and SH-SY5Y cells. Şenyildiz, M., 2018, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/29591886

(10)  A critical review of neonicotinoid insecticides for developmental neurotoxicity. Sheets, L.P., 2015, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC4732412/

(11)  Effects of thiacloprid, deltamethrin and their combination on oxidative stress in lymphoid organs, polymorphonuclear leukocytes and plasma of rats. Birsen Aydin, 2011, https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0048357511000617

(12)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=841

(13)  https://www.efsa.europa.eu/en/consultations/call/180123

(14)  Risques et bénéfices relatifs des alternatives aux produits phytopharmaceutiques comportant des néonicotinoïdes, Tome 1 – Rapport du groupe de travail Identification des alternatives aux usages autorisés des néonicotinoïdes. Rapport d’expertise collective, maj 2018, https://www.anses.fr/fr/system/files/PHYTO2016SA0057Ra-Tome1.pdf

(15)  Risques et bénéfices relatifs des alternatives aux produits phytopharmaceutiques comportant des néonicotinoïdes, zvezek 2 – Rapport sur les indicateurs de risque. Rapport d’expertise collective, maj 2018, https://www.anses.fr/fr/system/files/PHYTO2016SA0057Ra-Tome2.pdf

(16)  Risques et bénéfices relatifs des alternatives aux produits phytopharmaceutiques comportant des néonicotinoïdes, zvezek 3 – Rapport d’appui scientifique et technique sur l’impact agricole. Rapport d’expertise collective, maj 2018, https://www.anses.fr/fr/system/files/PHYTO2016SA0057Ra-Tome3.pdf

(17)  https://www.farmlandbirds.net/en/content/acetamiprid-and-thiacloprid-can-be-toxic-honey-bees-imidacloprid-and-thiamethoxam?page=1

(18)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/28819056

(19)  https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/acs.est.6b02658?journalCode=esthag

(20)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).

(21)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0022191016300014

(22)  Traynor, K.S., Pettis, J.S., Tarpy, D.R., Mullin, C.A., Frazier, J.L., Frazier, M., van Engeldsorp, D., „In-hive Pesticide Exposome: Assessing risks to migratory honey bees from in-hive pesticide contamination in the Eastern United States“, Scientific Reports 6, 15. september 2016, http://www.nature.com/articles/srep33207

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/58

---

P8_TA(2019)0200

Poročilo o Turčiji za leto 2018

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o poročilu Komisije o Turčiji za leto 2018 (2018/2150(INI))

(2021/C 23/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Turčiji, zlasti tistih z dne 24. novembra 2016 o odnosih med EU in Turčijo (1), z dne 27. oktobra 2016 o položaju novinarjev v Turčiji (2) in z dne 8. februarja 2018 o trenutnem stanju na področju človekovih pravic v Turčiji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Turčiji, zlasti tistih z dne 24. novembra 2016 o odnosih med EU in Turčijo (1), z dne 27. oktobra 2016 o položaju novinarjev v Turčiji (2) in z dne 8. februarja 2018 o trenutnem stanju na področju človekovih pravic v Turčiji (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. aprila 2018 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o širitveni politiki EU (COM(2018)0450), poročila o Turčiji za leto 2018 (SWD(2018)0153) ter spremenjenega okvirnega strateškega dokumenta za Turčijo (2014–2020), sprejetega avgusta 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. aprila 2018 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o širitveni politiki EU (COM(2018)0450), poročila o Turčiji za leto 2018 (SWD(2018)0153) ter spremenjenega okvirnega strateškega dokumenta za Turčijo (2014–2020), sprejetega avgusta 2018,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva z dne 13. decembra 2016 in sklepov Sveta z dne 26. junija 2018 ter prejšnjih ustreznih sklepov Sveta in Evropskega sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva z dne 13. decembra 2016 in sklepov Sveta z dne 26. junija 2018 ter prejšnjih ustreznih sklepov Sveta in Evropskega sveta,

| — | ob upoštevanju pogajalskega okvira za Turčijo z dne 3. oktobra 2005 in dejstva, da je, tako kot za vse druge države pristopnice, pristop Turčije k EU odvisen od popolnega izpolnjevanja københavnskih meril, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajalskega okvira za Turčijo z dne 3. oktobra 2005 in dejstva, da je, tako kot za vse druge države pristopnice, pristop Turčije k EU odvisen od popolnega izpolnjevanja københavnskih meril,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/157/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz Partnerstva za pristop z Republiko Turčijo („partnerstvo za pristop“) (4) ter prejšnjih sklepov Sveta iz let 2001, 2003 in 2006 o partnerstvu za pristop, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/157/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz Partnerstva za pristop z Republiko Turčijo („partnerstvo za pristop“) (4) ter prejšnjih sklepov Sveta iz let 2001, 2003 in 2006 o partnerstvu za pristop,

| — | ob upoštevanju skupne izjave po vrhu EU-Turčija z dne 29. novembra 2015 in akcijskega načrta EU-Turčija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave po vrhu EU-Turčija z dne 29. novembra 2015 in akcijskega načrta EU-Turčija,

| — | ob upoštevanju izjave Evropske skupnosti in njenih držav članic z dne 21. septembra 2005, ki zajema določbo, v skladu s katero je priznanje vseh držav članic nujni sestavni del pogajanj, in tega, da mora Turčija polno izvajati dodatni protokol k sporazumu iz Ankare glede vseh držav članic, tako da odpravi vse ovire za prosti pretok blaga brez omejitev ali diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Evropske skupnosti in njenih držav članic z dne 21. septembra 2005, ki zajema določbo, v skladu s katero je priznanje vseh držav članic nujni sestavni del pogajanj, in tega, da mora Turčija polno izvajati dodatni protokol k sporazumu iz Ankare glede vseh držav članic, tako da odpravi vse ovire za prosti pretok blaga brez omejitev ali diskriminacije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 46 Evropske konvencije o človekovih pravicah, ki navaja, da se pogodbene stranke obvezujejo, da bodo spoštovale končno sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v vsaki zadevi, v kateri nastopajo kot stranke, in torej obveznosti Turčije, da izvrši vse sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 46 Evropske konvencije o človekovih pravicah, ki navaja, da se pogodbene stranke obvezujejo, da bodo spoštovale končno sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v vsaki zadevi, v kateri nastopajo kot stranke, in torej obveznosti Turčije, da izvrši vse sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju svetovnega indeksa svobode tiska za leto 2018, ki ga je objavila organizacija Novinarji brez meja in po katerem je Turčija na 157. mestu med 180 državami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega indeksa svobode tiska za leto 2018, ki ga je objavila organizacija Novinarji brez meja in po katerem je Turčija na 157. mestu med 180 državami,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta Evrope št. 1625(2008) o lastninskih in dednih pravicah grškega pravoslavnega prebivalstva ter njegovih ustanov na otokih Gökçeada (Imbros) in Bozcaada (Tenedos), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta Evrope št. 1625(2008) o lastninskih in dednih pravicah grškega pravoslavnega prebivalstva ter njegovih ustanov na otokih Gökçeada (Imbros) in Bozcaada (Tenedos),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2014 o turškem delovanju, ki povzroča napetost v izključni ekonomski coni Republike Ciper (5), in svoje resolucije z dne 15. aprila 2015 o stoti obletnici armenskega genocida (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2014 o turškem delovanju, ki povzroča napetost v izključni ekonomski coni Republike Ciper (5), in svoje resolucije z dne 15. aprila 2015 o stoti obletnici armenskega genocida (6),

| — | ob upoštevanju mnenj Beneške komisije Sveta Evrope, predvsem z dne 10. in 11. marca 2017 o spremembah ustave, o katerih se bo glasovalo na nacionalnem referendumu, o ukrepih v nedavnih izrednih zakonskih odlokih v zvezi s spoštovanjem svobode medijev in o dolžnostih, pristojnostih in delovanju mirovnega sodstva v kazenskih zadevah, z dne 6. in 7. oktobra 2017 o določbah zakonskega odloka št. 674 o izvajanju lokalne demokracije, z dne 9. in 10. decembra 2016 o izrednih zakonskih odlokih št. 667–676, sprejetih po spodletelem državnem udaru 15. julija 2016, ter z dne 14. in 15. oktobra 2016 o razveljavitvi drugega odstavka člena 83 ustave, s poudarkom na parlamentarni nedotakljivosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Beneške komisije Sveta Evrope, predvsem z dne 10. in 11. marca 2017 o spremembah ustave, o katerih se bo glasovalo na nacionalnem referendumu, o ukrepih v nedavnih izrednih zakonskih odlokih v zvezi s spoštovanjem svobode medijev in o dolžnostih, pristojnostih in delovanju mirovnega sodstva v kazenskih zadevah, z dne 6. in 7. oktobra 2017 o določbah zakonskega odloka št. 674 o izvajanju lokalne demokracije, z dne 9. in 10. decembra 2016 o izrednih zakonskih odlokih št. 667–676, sprejetih po spodletelem državnem udaru 15. julija 2016, ter z dne 14. in 15. oktobra 2016 o razveljavitvi drugega odstavka člena 83 ustave, s poudarkom na parlamentarni nedotakljivosti,

| — | ob upoštevanju izjave komisarja Sveta Evrope za človekove pravice z dne 26. julija 2016 o ukrepih, sprejetih ob izrednih razmerah v Turčiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarja Sveta Evrope za človekove pravice z dne 26. julija 2016 o ukrepih, sprejetih ob izrednih razmerah v Turčiji,

| — | ob upoštevanju ugotovitev in sklepov misije OVSE/ODIHR za ocenjevanje potreb o predčasnih predsedniških in parlamentarnih volitvah dne 24. junija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev in sklepov misije OVSE/ODIHR za ocenjevanje potreb o predčasnih predsedniških in parlamentarnih volitvah dne 24. junija 2018,

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope (PACE) št. 2156 z dne 25. aprila 2017 o delovanju demokratičnih institucij v Turčiji, zaradi katere je bil ponovno odprt postopek spremljanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope (PACE) št. 2156 z dne 25. aprila 2017 o delovanju demokratičnih institucij v Turčiji, zaradi katere je bil ponovno odprt postopek spremljanja,

| — | ob upoštevanju izjave EU in Turčije z dne 18. marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave EU in Turčije z dne 18. marca 2016,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 2. marca 2017 o prvem letnem poročilu o instrumentu za begunce v Turčiji (COM(2017)0130), sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 14. marca 2018 o drugem letnem poročilu o instrumentu za pomoč beguncem v Turčiji (COM(2018)0091) in poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu z dne 2. marca 2017 o petem poročilu o napredku pri izvajanju izjave EU in Turčije (COM(2017)0204), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 2. marca 2017 o prvem letnem poročilu o instrumentu za begunce v Turčiji (COM(2017)0130), sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 14. marca 2018 o drugem letnem poročilu o instrumentu za pomoč beguncem v Turčiji (COM(2018)0091) in poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu z dne 2. marca 2017 o petem poročilu o napredku pri izvajanju izjave EU in Turčije (COM(2017)0204),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 21. decembra 2016 za sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj s Turčijo o sporazumu o razširitvi obsega dvostranskih preferencialnih trgovinskih odnosov in o posodobitvi carinske unije ter sklepov Sveta z dne 26. junija 2018, v katerih je navedeno, da ni predvideno nadaljnje delo za posodobitev carinske unije med EU in Turčijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 21. decembra 2016 za sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj s Turčijo o sporazumu o razširitvi obsega dvostranskih preferencialnih trgovinskih odnosov in o posodobitvi carinske unije ter sklepov Sveta z dne 26. junija 2018, v katerih je navedeno, da ni predvideno nadaljnje delo za posodobitev carinske unije med EU in Turčijo,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z dne 14. marca 2018 z naslovom Predpristopna pomoč EU Turčiji: doslej le omejeni rezultati, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z dne 14. marca 2018 z naslovom Predpristopna pomoč EU Turčiji: doslej le omejeni rezultati,

| — | ob upoštevanju proračuna za leto 2019, v katerem bodo sredstva instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II) za Turčijo zmanjšana za 146,7 milijona zaradi razmer v Turčiji na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju proračuna za leto 2019, v katerem bodo sredstva instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II) za Turčijo zmanjšana za 146,7 milijona zaradi razmer v Turčiji na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države,

| — | ob upoštevanju poročila Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice iz marca 2018 o vplivu izrednega stanja na človekove pravice v Turčiji, zlasti na jugovzhodu države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice iz marca 2018 o vplivu izrednega stanja na človekove pravice v Turčiji, zlasti na jugovzhodu države,

| — | ob upoštevanju sporazum med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazum med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0091/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0091/2019),

| A. | ker je dolgo pričakovano 77. srečanje skupnega parlamentarnega odbora EU-Turčija potekalo 28. aprila 2018 v Bruslju, potem ko so bili medparlamentarni odnosi tri leta na mrtvi točki; |
| --- | --- |

A.

ker je dolgo pričakovano 77. srečanje skupnega parlamentarnega odbora EU-Turčija potekalo 28. aprila 2018 v Bruslju, potem ko so bili medparlamentarni odnosi tri leta na mrtvi točki;

| B. | ker Turčija po podatkih Urada visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) gosti največje število beguncev na svetu, saj so v državi registrirani skoraj tri milijoni beguncev iz Sirije, Iraka in Afganistana; |
| --- | --- |

B.

ker Turčija po podatkih Urada visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) gosti največje število beguncev na svetu, saj so v državi registrirani skoraj tri milijoni beguncev iz Sirije, Iraka in Afganistana;

| C. | ker so v središču pogajalskega procesa spoštovanje načela pravne države in temeljnih svoboščin, tudi delitve oblasti, demokracije, svobode izražanja, človekovih pravic, pravic manjšin in verskih svoboščin, svobode zbiranja in pravice do miroljubnih protestov, boja proti korupciji in boja proti rasizmu in diskriminacija zoper ranljive skupine; |
| --- | --- |

C.

ker so v središču pogajalskega procesa spoštovanje načela pravne države in temeljnih svoboščin, tudi delitve oblasti, demokracije, svobode izražanja, človekovih pravic, pravic manjšin in verskih svoboščin, svobode zbiranja in pravice do miroljubnih protestov, boja proti korupciji in boja proti rasizmu in diskriminacija zoper ranljive skupine;

| D. | ker je Parlament novembra 2016 pozval Komisijo in države članice, naj začasno zamrznejo potekajoča pristopna pogajanja s Turčijo, in se zavezal, da bo ponovno preučil svoje stališče, ko bodo nesorazmerni izredni ukrepi v Turčiji odpravljeni; |
| --- | --- |

D.

ker je Parlament novembra 2016 pozval Komisijo in države članice, naj začasno zamrznejo potekajoča pristopna pogajanja s Turčijo, in se zavezal, da bo ponovno preučil svoje stališče, ko bodo nesorazmerni izredni ukrepi v Turčiji odpravljeni;

| E. | ker je Parlament julija 2017 v skladu s pogajalskim okvirom pozval Komisijo in države članice, naj nemudoma formalno prekinejo pristopna pogajanja s Turčijo, če bo ta začela v nespremenjeni obliki izvajati sveženj ustavnih reform; |
| --- | --- |

E.

ker je Parlament julija 2017 v skladu s pogajalskim okvirom pozval Komisijo in države članice, naj nemudoma formalno prekinejo pristopna pogajanja s Turčijo, če bo ta začela v nespremenjeni obliki izvajati sveženj ustavnih reform;

| 1. | ugotavlja, da so bile izredne razmere, ki so bile uvedene po poskusu državnega udara leta 2016, podaljšane sedemkrat; pozdravlja odločitev z dne 19. julija 2018, da se izredne razmere prekličejo; vendar obžaluje, da nova zakonodaja, ki je bila sprejeta julija 2018, zlasti zakon št. 7145, ohranja številne pristojnosti, dodeljene predsedniku in izvršilni oblasti v izrednih razmerah, in v osnovi omogoča nadaljevanje teh razmer z vsemi omejitvami svoboščin in temeljnih človekovih pravic; poudarja, da to omejuje pozitivne učinke preklica; ugotavlja, da so dolgotrajne izredne razmere vodile v propadanje pravne države in poslabšanje stanja na področju človekovih pravic v Turčiji, kar ima lahko dolgoročne posledice za institucionalno in družbeno-gospodarsko strukturo Turčije; je zaskrbljen, da policija in lokalna uprava še vedno uporabljajo številne postopke, ki so bili predvideni v okviru izrednih razmer; je zaskrbljen tudi zaradi resnega nazadovanja na področju svobode izražanja, svobode zbiranja, svobode združevanja ter postopkovnih in lastninskih pravic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zelo zaskrbljen, da je bilo v okviru represivnih ukrepov po poskusu državnega udara pridržanih 150 000 ljudi, 78 000 pa je bilo aretiranih na podlagi obtožb o terorizmu, pri čemer je v zaporu še vedno več kot 50 000 ljudi, večinoma brez prepričljivih dokazov; izraža zaskrbljenost zaradi pretirano dolgega pridržanja pred sojenjem in sodnih postopkov, dejstva, da v številnih primerih še ni bila vložena obtožnica, in strogih pogojev pridržanja; prav tako izraža zaskrbljenost zaradi razširjene prakse razveljavitve potnih listov sorodnikov zapornikov in osumljencev, ter poudarja potrebo po pravičnih sodnih postopkih in upravnem varstvu, kadar razveljavitev ni dobro utemeljena; je zlasti zaskrbljen, da so tarča takšnih aretacij tudi legitimni oporečniki, vključno z zagovorniki človekovih pravic, novinarji oziroma člani opozicije; je zelo zaskrbljen zaradi obtožb o slabem ravnanju s priporniki in njihovem mučenju, o čemer je poročalo več organizacij za človekove pravice in urad visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice; je zelo zaskrbljen zaradi poročil, v katerih je navedeno, da se dolgotrajna osamitev uporablja zelo pogosto in je postala druga kazen za zapornike; svari pred zlorabo protiterorističnih ukrepov za legitimizacijo zatiranja človekovih pravic; poziva Turčijo, naj pri svojih ukrepih za boj proti terorizmu upošteva načelo sorazmernosti in naj svojo protiteroristično zakonodajo uskladi z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje ukrepe turške vlade proti turškim državljanom v tretjih državah, vključno z nadlegovanjem in ugrabitvami, prikritim nadzorom ter praksami posebnih telefonskih številk, prek katerih se spodbuja, naj ljudje prijavljajo druge državljane vladi; je zelo zaskrbljen zaradi nezakonitih ugrabitev in izročitev 101 turškega državljana, ki so potekale v 18 državah, kar potrjujejo tudi izjave turških organov z dne 16. julija 2018; poziva države članice EU, naj obravnavajo vse zahteve Turčije za izročitev na pregleden način, pri tem pa naj upoštevajo sodne postopke, ki so povsem v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic; ponavlja, da se Interpolovi nalogi za prijetje ne smejo zlorabljati za preganjanje turških disidentov, zagovornikov človekovih pravic, novinarjev in kritikov vlade, kot v primeru nekdanjega finalista za nagrado Saharova Cana Dündarja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je seznanjen, da je bilo od uvedbe izrednih razmer odpuščenih več kot 152 000 javnih uslužbencev – tudi učiteljev, zdravnikov, akademikov (na področju miru), odvetnikov, sodnikov in tožilcev; je seznanjen, da je 125 000 ljudi vložilo prijavo preiskovalni komisiji za ukrepe izrednih razmer, katere naloga je pregledati pritožbe glede ukrepov, sprejetih v okviru izrednih razmer in z njimi povezanih odlokov, ter v roku dveh let odločiti o teh pritožbah, in da jih 81 000 med njimi še vedno čaka na odločitev; je seznanjen z zelo nizko stopnjo (7 %) ugodnih izidov, ki so privedli do ponovne zaposlitve vložnikov na njihovo delovno mesto; je zaskrbljen zaradi ozkega okvira mandata te komisije, njenega pomanjkanja neodvisnosti in dejstva, da se preučitve izvajajo izključno na podlagi dokumentov v spisu, brez udeležbe zadevne osebe; je seznanjen, da so bila odpuščanja zelo neprizanesljiva do določenih posameznikov in njihovih družin, tudi v ekonomskem smislu, ter da odpuščanja prinašajo tudi trajno družbeno in poklicno stigmo; poziva turško vlado, naj zagotovi, da bodo vsi posamezniki imeli pravico do pravičnega sodnega postopka in da njihov primer preuči neodvisno sodišče v skladu z mednarodnimi standardi, ki lahko dodeli nadomestilo za materialno in moralno škodo, ki jo je povzročila samovoljna odpustitev; poziva Turčijo, naj zagotovi operativno, strukturno in finančno neodvisnost nacionalne institucije za človekove pravice in enakost ter institucije varuha človekovih pravic, da bodo imeli zmogljivost za zagotavljanje dejanskih priložnosti za pregled in varstvo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je zelo zaskrbljen zaradi poročil, da turška obveščevalna agencija izkorišča direktorat za verske zadeve (Diyanet) za namene preganjanja opozicijskih voditeljev iz gibanja Gülen oziroma drugih nasprotnikov, in poziva varnostne institucije na ravni EU in držav članic, naj raziščejo to resno kršitev suverenosti in javnega reda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obsoja večji izvršni nadzor in politični pritisk nad delom sodnikov in tožilcev; poudarja, da je v Turčiji potrebna resna reforma zakonodajne in pravosodne veje oblasti, da bo država lahko v razumnem roku izboljšala dostop do pravosodnega sistema, povečala njegovo učinkovitost in zagotovila boljšo zaščito pravice do sojenja; poudarja, da so te reforme potrebne tudi, če naj Turčija izpolni svoje obveznosti v skladu z mednarodnim pravom na področju človekovih pravic; je zaskrbljen, da odpuščanje več kot 4 000 sodnikov in tožilcev ogroža neodvisnost in nepristranskost sodstva; meni tudi, da aretacija več kot 570 odvetnikov ovira pravico do obrambe in pomeni kršitev pravice do poštenega sojenja; obsoja tudi pridržanje in sodno nadlegovanje odvetnikov za človekove pravice; poziva skupino za reformne ukrepe, naj pregleda strategijo pravosodne reforme in jo uskladi z zahtevanimi standardi EU in Sveta Evrope; poziva Turčijo, naj v celotnem procesu reform zagotovi sodelovanje vseh ustreznih deležnikov in zlasti organizacij civilne družbe; poziva Komisijo, naj spremlja pravilno uporabo sredstev EU za usposabljanje sodstva in uradnikov organov kazenskega pregona, ki se ne bi smela uporabljati za upravičevanje represivnega ravnanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je po uvedbi izrednih razmer močno povečalo število prošenj za azil, ki so jih vložili turški državljani, tako da je po podatkih Evropskega azilnega podpornega urada Turčija peta država glede na število prošenj za azil, vloženih v državah članicah EU; poudarja, da je septembra 2018 več kot 16 000 prošenj še vedno čakalo na sodbo prve stopnje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno poudarja, kako pomembni sta svoboda in neodvisnost medijev kot osrednji vrednoti EU in temelja vsake demokracije; izraža resno zaskrbljenost zaradi nesorazmernih in samovoljnih ukrepov, ki omejujejo svobodo izražanja, svobodo medijev in dostop do informacij; obsoja zaprtje več kot 160 medijskih hiš, veliko število aretacij novinarjev in medijskih delavcev po poskusu državnega udara, neutemeljene in nesorazmerne kazni, ki so bile izrečene, ter blokiranje več kot 114 000 spletnih strani v Turčiji do lanskega leta, vključno z Wikipedijo; opozarja na omejitve pravic novinarjev in zagovornikov človekovih pravic, ki se ukvarjajo s kurdskim vprašanjem; poziva Turčijo, naj prednostno zagotovi svobodo medijev in takoj izpusti in oprosti vse nezakonito pridržane novinarje; poziva turške organe, naj pokažejo ničelno toleranco do vseh incidentov fizične in verbalne zlorabe ali groženj proti novinarjem, ter dovoli ponovno odprtje medijskih hiš, ki so bile samovoljno zaprte; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi krčenja prostora za civilno družbo in glede spodbujanja temeljnih pravic in svoboščin; poudarja, da so bili med izrednimi razmerami aretirani številni aktivisti, vključno z zagovorniki človekovih pravic, demonstracije pa so bile pogosto prepovedane; poziva Turčijo, naj izpusti vse zaprte zagovornike človekovih pravic, novinarje in druge, ki so bili pridržani zaradi neutemeljenih obtožb, in naj opusti obtožbe in jim omogoči, da v vseh okoliščinah opravljajo svoje delo brez groženj ali ovir; poziva Turčijo, naj zaščiti temeljne pravice vseh državljanov, tudi etničnih, verskih in spolnih manjšin; opozarja, da turška zakonodaja o sovražnem govoru ni usklajena s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; poziva vlado in parlament Turčije, naj sprejmeta zakon o kaznivih dejanjih iz sovraštva, ki bo vse pripadnike manjšin zaščitil pred fizičnimi in verbalnimi napadi in bo izpolnjeval københavnska merila za države pristopnice glede spoštovanja in zaščite manjšin; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo zaščito in podporo ogroženim zagovornikom človekovih pravic v Turčiji, tudi z dodeljevanjem nepovratnih sredstev za nujno pomoč; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obsoja samovoljno pridržanje Osmana Kavale, vidnega in spoštovanega vodilnega člana civilne družbe v Turčiji, ki je pridržan že več kot eno leto in pol; je zgrožen nad nedavno obtožnico proti Osmanu Kavali in 15 drugim, ki jim grozi najstrožja dosmrtna kazen zaradi „poskusa strmoglavljenja vlade“ zaradi njihovih domnevnih vlog pri protestih v parku Gezi leta 2013; poziva k njihovi takojšnji in brezpogojni izpustitvi, in poziva delegacijo EU v Turčiji, naj zelo pozorno spremlja njihov primer; poleg tega poziva delegacijo Evropskega parlamenta, naj se udeleži sojenja; nasprotuje pridržanju 13 akademikov in aktivistov 16. novembra 2018 v zvezi s primerom Osmana Kavale; ugotavlja, da jih je bilo 12 izpuščenih po tem, ko so podali svoje izjave, in da je eden še vedno pridržan; poziva, naj se slednjega v pričakovanju postopka izpusti, za druge pa se odpravi prepoved potovanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je resno zaskrbljen zaradi pomanjkanja spoštovanja verske svobode, diskriminacije verskih manjšin, vključno s kristjani in aleviti, in zaradi nasilja iz verskih razlogov; poudarja, da se cerkve še vedno soočajo s težavami glede vzpostavitve ali nadaljevanja uporabe prostorov kot verskih objektov; poziva turške organe, naj spodbujajo pozitivne in učinkovite reforme na področju svobode misli, vesti in veroizpovedi, in sicer tako, da omogočijo verskim skupnostim, da pridobijo status pravne osebe ter da dobrodelne ustanove izvolijo svoje upravne organe, odpravljanjem vseh ovir pri izobraževanju, imenovanju in nasledstvu duhovnikov, upoštevanjem ustreznih sodb Evropskega sodišča za človekove pravice in priporočil Beneške komisije ter z odpravljanjem vseh oblik diskriminacije ali ovir na podlagi vere; poziva Turčijo, naj spoštuje poseben značaj in pomen ekumenskega patriarhata ter mu prizna status pravne osebe; ponavlja, da je treba dovoliti ponovno odprtje semenišča Halki in odpraviti vse ovire za njegovo pravilno delovanje; poziva k objavi volilnih predpisov za nemuslimanske fundacije; pozdravlja, da je turška vlada vrnila 50 aramejskih cerkev, samostanov in pokopališč v Mardinu, in poziva turške organe, naj zakonitim lastnikom vrnejo tudi ustrezna zemljišča; opozarja na vpliv varnostnih ukrepov na prebivalstvo v Tur Abdinu in poziva Turčijo, naj zagotovi ohranitev dostopa prebivalcev do izobraževanja, gospodarskih dejavnosti in verskih objektov; poziva Turčijo, naj naredi vse, kar je v njeni moči, da bi preprečila uničenje aramejske kulturne dediščine zaradi potekajočih pripravljalnih del za projekt gradnje jezu Ilisiu; poziva turške organe, naj sprejmejo resne ukrepe za boj proti vsem oblikam antisemitizma v družbi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izraža zaskrbljenost zaradi kršitev človekovih pravic oseb LGBTI, zlasti ponavljajočih se prepovedi parade ponosa in dogodkov, povezanih z LGBTI, po vsej državi, ki se kljub odpravi izrednih razmer še vedno vsiljujejo, in poziva k takojšnji odpravi teh diskriminatornih prepovedi; poziva Turčijo, naj sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje in kaznovanje sovražnega govora ali kaznivih dejanj, usmerjenih v prikrajšane skupine, kot so Romi in sirski begunci ter prosilci za azil, ter poziva k stalnim prizadevanjem za izboljšanje njihovega položaja; poziva Turčijo, naj popolnoma izvaja strateški načrt za vključevanje Romov za obdobje 2016–2021, pri čemer naj posebno pozornost nameni boju proti anticiganizmu, Romom zagotovi cenovno dostopna kakovostna stanovanja, zaščiti njihov dostop do izobraževanja in sprejme ukrepe za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja, se bori proti segregaciji in poveča stopnjo zaposlenosti med Romi; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je povečalo število ubojev iz časti; poziva Turčijo, naj uskladi domačo zakonodajo z Istanbulsko konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in o boju proti njemu; poziva Turčijo, naj vsem državljanom zagotovi popolno enakost in naj obravnava težave, s katerimi se srečujejo pripadniki manjšin, predvsem v zvezi z izobraževanjem in lastninskimi pravicami; opozarja na pomen popolnega izvajanja resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope glede otokov Imbros in Tenedos, ter poziva Turčijo, naj pomaga pri vračanju manjšinskih družin, ki se želijo vrniti na ta otoka; pozdravlja odprtje šole za grško manjšino na otoku Imbros, kar je pozitiven korak; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je zaskrbljen zaradi razširjenosti in resnosti nasilja nad ženskami v turški družbi, vključno z uboji iz časti, nelegalnimi otroškimi porokami in spolnimi zlorabami, in zaradi nepripravljenosti turških oblasti, da bi storilce nasilja na podlagi spola kaznovale; poudarja, da je leta 2018 zaradi nasilja v družini umrlo 440 žensk, kar je več kot v prejšnjih letih, in da so kazenski postopki pogosto dolgotrajni in da pri njih prihaja do zamud; poziva turško vlado, naj sprejme in izvaja politiko ničelne tolerance v zvezi s tem vprašanjem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva turško vlado, naj spoštuje in dosledno izvaja pravne obveze, h katerim se je zavezala, v zvezi z varstvom kulturne dediščine, predvsem pa naj v dobri veri pripravi celovit popis grške, armenske, asirske in druge kulturne dediščine, ki je bila uničena v prejšnjem stoletju; v zvezi s tem nasprotuje vsem skrajnim stališčem, ki bi spodbujala spremembo fiziognomije zgodovinsko-verskega spomenika Hagija Sofija in njegove preobrazbe v mošejo; poziva Turčijo, naj ratificira Unescovo Konvencijo o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov iz leta 2005; poziva Turčijo, naj sodeluje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, zlasti Svetom Evrope, pri preprečevanju nedovoljene trgovine s kulturno dediščino in boju proti tej trgovini ter proti namernemu uničevanju te dediščine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je globoko zaskrbljen zaradi razmer na jugovzhodu Turčije in resnih obtožb o zlorabah človekovih pravic, pretirani uporabi sile, mučenju ter resni omejitvi pravice do svobode mišljenja in izražanja ter politične udeležbe na jugovzhodu, zlasti po propadu procesa reševanja kurdskega vprašanja leta 2015, kar so dokumentirali Urad visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice in zagovorniki človekovih pravic v Turčiji; ponovno odločno obsoja, da se je Kurdska delavska stranka (PKK), ki je že od leta 2002 na seznamu terorističnih organizacij, ki ga vodi EU, ponovno zatekla k nasilju; poudarja, kako nujno je obnoviti verodostojen politični proces, ki bo vodil k mirni rešitvi kurdskega vprašanja; poziva Turčijo, naj hitro preišče vse resne obtožbe kršitev človekovih pravic in ubojev ter mednarodnim opazovalcem dovoli, da opravijo neodvisne dejavnosti spremljanja; je zaskrbljen zaradi uničenja spomenikov zgodovinske dediščine na jugovzhodu, vključno s starodavno sosesko Sur v Diyarbakirju, ki so bili vključeni na Unescov seznam svetovne kulturne dediščine, kar ogroža ohranjanje kurdske identitete in kulture v Turčiji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bilo med izrednimi razmerami odpuščenih in/ali aretiranih veliko število županov in podžupanov na jugovzhodu države ter da je vlada kot njihovo zamenjavo imenovala upravitelje; poudarja, da zaradi tega velik del turškega prebivalstva ni bil demokratično zastopan na lokalni ravni; meni, da je treba na občinske volitve, ki bodo potekale marca 2019, gledati kot na volitve, ki bodo zagotovile pomembno priložnost za popolno ponovno vzpostavitev načela neposrednega demokratičnega mandata; |
| --- | --- |

16.

| 17. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so izredne razmere in nekatere določbe v okviru svežnja ustavnih reform veliko narodno skupščino še dodatno omejile pri izpolnjevanju svoje temeljne vloge zagotavljanja demokratičnega nadzora in odgovornosti; je zelo zaskrbljen zaradi aretacije dveh članov Republikanske ljudske stranke (CHP) in zaradi načina, na katerega je bila Ljudska demokratična stranka (HDP) marginalizirana, pri čemer so bili številni zakonodajalci aretirani zaradi domnevnega podpiranja terorističnih dejavnosti; poziva k izpustitvi vseh članov velike narodne skupščine, ki so bili pridržani zaradi govorov, ki so jih imeli, in ukrepov, ki so jih sprejeli, med opravljanjem parlamentarnega dela; poudarja, da mora biti velika narodna skupščina osrednja institucija turške demokracije in bi morala enako zastopati vse državljane; obžaluje visok volilni prag, ki omejuje resnično politično zastopanost in ne odraža turške pluralistične družbe; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obsoja, da je Selahattin Demirtaş, vodja opozicije in predsedniški kandidat, še vedno aretiran; pozdravlja sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice o tej zadevi, v kateri poziva turške organe, naj ga nemudoma izpustijo; poudarja, da je Evropsko sodišče za človekove pravice nadalje razsodilo, da je pridržanje Demirtaşa sledilo prevladujočemu prikritemu namenu oviranja pluralizma in omejevanja svobodnih političnih razprav; obsoja stališče turških organov proti tej sodbi; pričakuje, da bodo Komisija in države članice zelo pozorno spremljale ta primer, ter poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Demirtaşa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja pomen boja proti korupciji in opozarja na ugotovitve iz poročila o Turčiji za leto 2018, da je korupcija še vedno razširjena na več področjih in ostaja resna težava; je zaskrbljen, ker dosedanji dosežki pri preiskavah, pregonu in obsodbah v primerih korupcije ostajajo skromni, zlasti glede primerov na visoki ravni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | želi spomniti, da je Beneška komisija ocenila, da ustavne spremembe v zvezi z uvedbo predsedniškega sistema ne vsebujejo zadostnega nadzora in ravnovesij, poleg tega pa ogrožajo delitev izvršne in sodne oblasti; želi spomniti tudi, da je Evropski parlament pozval turško vlado, naj uvede ustavne in pravosodne spremembe ter reforme v sodelovanju z Beneško komisijo, lansko leto pa je pozval tudi k formalni prekinitvi pristopnih pogajanj, če se bo ustavna reforma izvajala v nespremenjeni obliki, saj bi to bilo v nasprotju s københavnskimi merili; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ob upoštevanju vsega zgoraj navedenega priporoča Komisiji in Svetu Evropske unije, naj v skladu s pogajalskim okvirom formalno prekineta pristopna pogajanja s Turčijo; vendar ostaja zavezan demokratičnemu in političnemu dialogu s Turčijo; poziva Komisijo, naj uporabi sredstva, ki so trenutno dodeljena v okviru instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II in prihodnjega IPA III), da prek namenskih sredstev, ki jih neposredno upravlja EU, pomaga civilni družbi Turčije, zagovornikom človekovih pravic in novinarjem, ter poveča priložnosti za stike med ljudmi, akademski dialog, dostop turških študentov do evropskih univerz in medijske platforme za novinarje, da bi zaščitili in spodbujali demokratične vrednote in načela, človekove pravice in načelo pravne države; brez poseganja v člen 49 Pogodbe o Evropski uniji pričakuje, da bo odnos med Turčijo in EU na novo opredeljen v smislu učinkovitega partnerstva; poudarja, da bi morale vse oblike političnega sodelovanja med EU in Turčijo temeljiti na določbah o pogojevanju s spoštovanjem demokracije, načela pravne države in temeljnih pravic; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da je proces pristopa k EU v začetku sicer pomenil veliko motivacijo za reforme v Turčiji, da pa je v zadnjih nekaj letih prišlo do občutnega nazadovanja na področjih pravne države in človekovih pravic; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da bi posodobitev carinske unije dodatno okrepila že tako močne vezi med Turčijo in EU ter Turčijo ekonomsko zasidrala k EU; zato meni, da bi bilo treba dopustiti možnost posodobitve in nadgradnje carinske unije iz leta 1995 med EU in Turčijo, da bi vključili pomembna področja, kot so kmetijstvo, storitve in javna naročila, ki trenutno niso zajeta; opozarja, da je Turčija peta največja trgovinska partnerica EU, medtem ko je EU največja partnerica Turčije, da prihajata dve tretjini neposrednih tujih naložb v Turčiji iz držav članic EU in da je Turčija pomemben zagonski trg za EU; meni, da bi nadgradnja zagotovila dragoceno priložnost za demokratično pogojenost, pozitiven finančni vzvod in možnost časovnega načrta, v katerem bi nadgradnjo carinske unije spremljale konkretne izboljšave Turčije v okviru demokratičnih reform na področjih demokracije, temeljnih svoboščin človekovih pravic in načela pravne države ter za resničen, odprt prostor za civilno družbo in pluralizem; meni tudi, da bi nadgradnja carinske unije pomenila pomembno priložnost za dialog o politikah v zvezi s socialnim in okoljskim trajnostnim gospodarskim razvojem ter podnebnimi spremembami pa tudi delavskimi pravicami v Turčiji; poziva Komisijo, naj začne s pripravljalnim delom za nadgradnjo carinske unije takoj, ko bo turška vlada dokazala pripravljenost za resne reforme; poziva Komisijo, naj v posodobljeno carinsko unijo vključi določbo o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah, tako da bodo postale ključni pogoj; opozarja, da sedanja carinska unija ne bo dosegla svojega celotnega potenciala, dokler Turčija ne bo v celoti izvajala dodatnega protokola v odnosu do vseh držav članic; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da sta svoboda sindikatov in socialni dialog bistvena za razvoj pluralistične družbe; obžaluje zakonodajne pomanjkljivosti v zvezi z delavskimi in sindikalnimi pravicami ter poudarja, da so pravica do organiziranja, pravica do kolektivnega pogajanja in pravica do stavke temeljne pravice delavcev; globoko obžaluje, da se je članstvo v sindikatu pogosto obravnavalo kot dokaz o kaznivih dejanjih v sodnih postopkih; meni, da bi lahko takšna naravnanost še dodatno ogrozila status sindikatov v državi; je resno zaskrbljen zaradi delovnih razmer delavcev med gradnjo novega letališča v Istanbulu, glede na to, da naj bi od začetka gradnje v maju 2015 v delovnih nesrečah umrlo 38 delavcev, 31 oseb, med njimi tudi sindikalni vodja, pa je trenutno v zaporu zaradi protestov proti slabim delovnim razmeram ter nizkim in nerednim plačam; poziva turške organe, naj se skrbno posvetujejo z ustreznimi sindikati o vprašanju potrebnih zaščitnih ukrepov za delavce na terenu, opravijo temeljito preiskavo smrti in poškodb, do katerih je prišlo, ter sindikatom omogočijo popoln dostop do zadevnih delavcev; izraža zaskrbljenost zaradi dela otrok, zlasti v sektorjih, kot sta kmetijstvo in sezonsko delo; je seznanjen s prizadevanji turške vlade, da bi beguncem, ki so upravičeni do začasne zaščite v Turčiji, dodelili pravico do dela, za kar je potrebno ustrezno dovoljenje; ugotavlja, da je bilo Sircem izdanih več kot 20 000 delovnih dovoljenj, ki vključujejo nekatere pogoje glede ravni minimalne plače in socialne varnosti; poudarja, da kljub tem prizadevanjem številni Sirci še vedno delajo brez dovoljenja v številnih sektorjih in številnih turških provincah; poudarja, da je jezik še vedno ena od najpomembnejših ovir za sirske delavce; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva turško vlado, naj ustavi načrte za izgradnjo jedrske elektrarne Akkuyu; poziva Turčijo, naj spoštuje Konvencijo iz Espooja; poziva turško vlado, naj z vladami sosednjih držav, kot sta Grčija in Ciper, sodeluje ali se z njimi vsaj posvetuje glede nadaljnjih korakov v zvezi s projektom Akkuyu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je seznanjen, da je liberalizacija vizumskega režima zelo pomembna za turške državljane, zlasti za študente, akademike, predstavnike podjetij in osebe z družinskimi vezmi v državah članicah EU; spodbuja turško vlado, naj v celoti izpolni 72 meril, določenih v časovnem načrtu za liberalizacijo vizumskega režima; poudarja, da je revizija turške protiteroristične zakonodaje ključni pogoj za zagotavljanje temeljnih pravic in svoboščin; spodbuja Turčijo, naj si ustrezno prizadeva za izpolnitev preostalih meril; poudarja, da bo liberalizacija vizumskega režima možna, ko bodo vsa merila v celoti in učinkovito izpolnjena na nediskriminatoren način; |
| --- | --- |

26.

| 27. | želi spomniti na pomembno vlogo, ki jo Turčija igra pri odzivanju na migracijsko krizo zaradi vojne v Siriji; meni, da sta Turčija in njeno prebivalstvo izkazala veliko gostoljubnost, tako da sta ponudila zatočišče za več kot 3,5 milijona sirskih beguncev; poudarja, da je v Turčiji približno en milijon sirskih šoloobveznih otrok, od katerih jih je 60 % registriranih v turških šolah; je seznanjen z izjavo EU in Turčije z dne 18. marca 2016; poziva Turčijo, naj spoštuje načelo nevračanja; obžaluje, da je EU v okviru programa za predpristopno pomoč 2011/2012 financirala nakup oklepnih nadzornih vozil Cobra II, in poziva Komisijo, naj pozorno spremlja uporabo opreme, ki se (so)financira iz programov EU, in učinkovito izvajanje načela nevračanja, zlasti na sirski meji; poziva EU in njene države članice, naj izpolnijo obljube glede obsežne preselitve in naj zagotovijo zadostna finančna sredstva za dolgoročno podporo sirskim beguncem v Turčiji; priznava posebno poročilo Evropskega računskega sodišča za leto 2018, ki vključuje poziv k večji učinkovitosti in preglednosti pri dodeljevanju in porazdelitvi sredstev; opozarja na vedno večjo negotovost sirskih beguncev glede možnosti za njihovo začasno zaščito v Turčiji in poziva Turčijo, naj preuči strategije za večjo socialno kohezijo na območjih z velikimi skupnostmi sirskih beguncev, pa tudi za dolgoročno socialno-ekonomsko in kulturno vključenost ter ustrezen in učinkovit dostop do izobraževanja in poklicnega usposabljanja; poziva Komisijo, naj bo še naprej pozorna in naj zagotovi, da se bodo v primeru uporabe sredstev EU ustrezno spoštovala pravice beguncev in da bodo sprejeti ukrepi za preprečevanje dela otrok, spolnega izkoriščanja otrok in drugih zlorab človekovih pravic; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ugotavlja, da je za EU, njene države članice in Turčijo pomembno, da vzdržujejo skrben dialog in tesno sodelovanje na področju zunanje politike in varnosti; spodbuja sodelovanje in nadaljnje usklajevanje na področju zunanje politike, obrambe in varnosti, vključno s sodelovanjem na področju boja proti terorizmu; opozarja, da je Turčija tudi dolgoletna članica zveze Nato in je na ključni geostrateški lokaciji za ohranjanje regionalne in evropske varnosti; ugotavlja, da EU in Turčija še naprej sodelujeta pri vprašanjih (vojaškega) strateškega pomena v okviru zveze Nato; zato poziva Turčijo, naj obnovi sodelovanje z državami EU, ki so članice zveze Nato, v okviru tekočega programa sodelovanja zveze Nato s tretjimi državami; |
| --- | --- |

28.

| 29. | izraža pohvalo Turčiji za pogajanja o memorandumu o Idlibu; obžaluje, da naj bi oborožene skupine v Svobodni sirski vojski (FSA), ki jih je podprla Turčija, zasegle, izropale in uničile premoženje kurdskih civilistov v okrožju Afrin na severu Sirije; vztraja, da bi Turčija in skupine FSA morale razseljenim prebivalcem, katerih premoženje so zasegle, uničile ali izropale, plačati odškodnino in prebivalcev ne bi smele trajno prikrajšati za njihovo premoženje; je zaskrbljen zaradi poročil o številnih kršitvah, ki se dogajajo v Afrinu, predvsem s strani sirskih oboroženih skupin, ki jih je Turčija opremila in oborožila, pa tudi s strani turških oboroženih sil, ki so domnevno prevzele več šol in prekinile izobraževanje otrok; je zaskrbljen, ker si Turčija tudi prizadeva spremeniti demografsko ravnovesje v kantonu Afrin s ponovnim naseljevanjem sirskih arabskih sunitskih beguncev iz Turčije v kurdsko poseljeno regijo; poziva turško vlado, naj opusti obtožbe proti vsem državljanom, ki so kritizirali vojaške operacije Turčije v Siriji, in tako spoštuje pravico do svobode govora; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ponovno poudarja pomen dobrih sosedskih odnosov; v zvezi s tem poziva Turčijo, naj okrepi prizadevanja za reševanje odprtih dvostranskih vprašanj, tudi nerešenih pravnih obveznosti in sporov z neposrednimi sosedami zaradi kopenskih in morskih meja ter zračnega prostora, v skladu z določbami Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnim pravom; ponovno poziva turško vlado, naj podpiše in ratificira Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS); poziva turško vlado, naj ustavi nenehne kršitve grškega zračnega prostora in teritorialnih voda ter naj spoštuje ozemeljsko celovitost in suverenost vseh svojih sosed; izraža obžalovanje, da velika narodna skupščina Turčije še vedno ni umaknila grožnje s povodom za napoved vojne, ki jo je izrekla Grčiji; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja prizadevanja pod okriljem generalnega sekretarja OZN za obnovitev pogajanj o ponovni združitvi Cipra; ponovno izraža podporo pravični, celoviti in izvedljivi rešitvi na podlagi federacije dveh skupnosti in dveh območij z enotno mednarodno pravno osebnostjo, enotno suverenostjo in enotnim državljanstvom ter s politično enakostjo obeh skupnosti, kot je opredeljeno z ustreznimi resolucijami varnostnega sveta OZN, v skladu z mednarodnim pravom in pravnim redom EU ter na podlagi spoštovanja načel, na katerih temelji Unija; opozarja na okvir, ki ga je predlagal generalni sekretar OZN, in na njegov poziv k nadaljevanju pogajanj na podlagi že doseženih dogovorov v procesu iz Crans-Montane iz leta 2017; poziva EU in njene države članice, naj si bolj dejavno prizadevajo za uspešen zaključek pogajanj; ponovno poziva vse zadevne strani, zlasti Turčijo, naj se zavežejo celoviti rešitvi in k njej prispevajo; poziva Turčijo, naj začne umikati svoje sile s Cipra in naj zaprto območje Famaguste preda OZN v skladu z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 550 ter naj se vzdrži ukrepov, ki spreminjajo demografsko ravnovesje na otoku in izhajajo iz politike nezakonitih naselbin; poudarja potrebo po izvajanju pravnega reda EU na celotnem otoku; v zvezi s tem priznava neprekinjeno delo ad hoc odbora obeh skupnosti za pripravo na EU; se zavezuje, da bo okrepil prizadevanja za sodelovanje s turško skupnostjo na Cipru pri pripravah za popolno vključitev v EU po rešitvi ciprskega vprašanja, in poziva Komisijo, naj stori enako; ceni pomembno delo odbora za pogrešane osebe obeh skupnosti, ki se ukvarja s turško-ciprskimi in grško-ciprskimi pogrešanimi osebami, in želi pohvaliti dejstvo, da je omogočen boljši dostop do vseh ustreznih lokacij, tudi do vojaških območij; poziva Turčijo, naj odboru za pogrešane osebe pomaga s posredovanjem informacij iz svojih vojaških arhivov; priznava pravico Republike Ciper, da sklepa dvostranske sporazume o izključni ekonomski coni; ponovno poziva Turčijo, naj v celoti spoštuje suverene pravice vseh držav članic EU, tudi pravic do raziskovanja in izkoriščanja naravnih virov v sklad s pravnim redom EU in mednarodnim pravom; poziva Turčijo, naj začne mirno reševanje sporov in naj se vzdrži groženj ali dejanj, ki bi utegnila negativno vplivati na dobre sosedske odnose; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Turčijo in Armenijo, naj si prizadevata za normalizacijo odnosov; poudarja, da bi odprtje meje med Turčijo in Armenijo lahko privedlo do izboljšanja odnosov, s posebnim poudarkom na čezmejnem sodelovanju in gospodarskem povezovanju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, državam članicam, turški vladi ter veliki narodni skupščini Turčije, ter prosi za prevod tega poročila v turščino. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0450.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0423.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0040.

(4)  UL L 51, 26.2.2008, str. 4.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0052.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0094.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/67

---

P8_TA(2019)0201

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik: letni pregled rasti za leto 2019

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: letni pregled rasti za leto 2019 (2018/2119(INI))

(2021/C 23/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 121(2), 126 in 136 ter Protokola št. 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 121(2), 126 in 136 ter Protokola št. 12,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. novembra 2018 z naslovom Letni pregled rasti za leto 2019: Za močnejšo Evropo kljub svetovni negotovosti (COM(2018)0770) in Poročila o mehanizmu opozarjanja za leto 2019 (COM(2018)0758), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. novembra 2018 z naslovom Letni pregled rasti za leto 2019: Za močnejšo Evropo kljub svetovni negotovosti (COM(2018)0770) in Poročila o mehanizmu opozarjanja za leto 2019 (COM(2018)0758),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropskega fiskalnega odbora z dne 10. oktobra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropskega fiskalnega odbora z dne 10. oktobra 2018,

| — | ob upoštevanju Evropskih napovedi gospodarskih gibanj, ki ju je Komisija objavila jeseni 2018 in pozimi 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskih napovedi gospodarskih gibanj, ki ju je Komisija objavila jeseni 2018 in pozimi 2019,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/825 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o uvedbi programa za podporo strukturnim reformam za obdobje 2017–2020 ter o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 1305/2013 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/825 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o uvedbi programa za podporo strukturnim reformam za obdobje 2017–2020 ter o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 1305/2013 (9),

| — | ob upoštevanju poročila o staranju za leto 2018, ki ga je Komisija objavila 25. maja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o staranju za leto 2018, ki ga je Komisija objavila 25. maja 2018,

| — | ob upoštevanju priporočila za priporočilo Sveta z dne 21. novembra 2018 o ekonomski politiki euroobmočja (COM(2018)0759), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za priporočilo Sveta z dne 21. novembra 2018 o ekonomski politiki euroobmočja (COM(2018)0759),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o boljšem delovanju Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o boljšem delovanju Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (10),

| — | ob upoštevanju poročila petih predsednikov z dne 22. junija 2015 o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije, bele knjige Komisije z dne 1. marca 2017 o prihodnosti Evrope in dokumenta Komisije z dne 31. maja 2017 z razmislekom o poglobitvi ekonomske in monetarne unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila petih predsednikov z dne 22. junija 2015 o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije, bele knjige Komisije z dne 1. marca 2017 o prihodnosti Evrope in dokumenta Komisije z dne 31. maja 2017 z razmislekom o poglobitvi ekonomske in monetarne unije,

| — | ob upoštevanju poročila Euroskupine voditeljem o poglobitvi ekonomske in monetarne unije z dne 4. decembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Euroskupine voditeljem o poglobitvi ekonomske in monetarne unije z dne 4. decembra 2018,

| — | ob upoštevanju izjave na vrhunskem srečanju EU z dne 14. decembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave na vrhunskem srečanju EU z dne 14. decembra 2018,

| — | ob upoštevanju resolucije Odbora regij z dne 10. oktobra 2018 o ekonomskih politikah euroobmočja v okviru letnega pregleda rasti za leto 2019 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Odbora regij z dne 10. oktobra 2018 o ekonomskih politikah euroobmočja v okviru letnega pregleda rasti za leto 2019 (11),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za regionalni razvoj ter stališča v obliki predlogov sprememb Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0159/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za regionalni razvoj ter stališča v obliki predlogov sprememb Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0159/2019),

| A. | ker se zdaj začenja sedmo leto neprekinjene rasti evropskega gospodarstva; ker je bila napoved rasti v euroobmočju in rasti BDP v EU znižana in zdaj znaša 1,3 % oziroma 1,5 % za leto 2019 ter 1,6 % in 1,8 % za leto 2020 (EU27); ker se pričakuje, da bo stopnja rasti še naprej zmerna, deloma zato, ker so obeti glede svetovne rasti vse bolj zaskrbljujoči; ker se uspešnost na gospodarskem področju in področju zaposlovanja med državami članicami razlikuje; |
| --- | --- |

A.

ker se zdaj začenja sedmo leto neprekinjene rasti evropskega gospodarstva; ker je bila napoved rasti v euroobmočju in rasti BDP v EU znižana in zdaj znaša 1,3 % oziroma 1,5 % za leto 2019 ter 1,6 % in 1,8 % za leto 2020 (EU27); ker se pričakuje, da bo stopnja rasti še naprej zmerna, deloma zato, ker so obeti glede svetovne rasti vse bolj zaskrbljujoči; ker se uspešnost na gospodarskem področju in področju zaposlovanja med državami članicami razlikuje;

| B. | ker je decembra 2018 brezposelnost v euroobmočju znašala 7,9 %, v EU pa 6,6 %; ker je stopnja brezposelnosti, zlasti dolgotrajne brezposelnosti, v številnih državah članicah še vedno nad ravnjo pred krizo, še vedno pa je visoka tudi brezposelnost mladih; |
| --- | --- |

B.

ker je decembra 2018 brezposelnost v euroobmočju znašala 7,9 %, v EU pa 6,6 %; ker je stopnja brezposelnosti, zlasti dolgotrajne brezposelnosti, v številnih državah članicah še vedno nad ravnjo pred krizo, še vedno pa je visoka tudi brezposelnost mladih;

| C. | ker stopnja zaposlenosti v EU sicer narašča, a neenakomerno po državah članicah; ker je število zaposlenih v euroobmočju v tretjem četrtletju 2018 doseglo najvišjo kdaj zabeleženo raven, in sicer 146 milijonov; ker je velik del novih zaposlitev za določen čas; |
| --- | --- |

C.

ker stopnja zaposlenosti v EU sicer narašča, a neenakomerno po državah članicah; ker je število zaposlenih v euroobmočju v tretjem četrtletju 2018 doseglo najvišjo kdaj zabeleženo raven, in sicer 146 milijonov; ker je velik del novih zaposlitev za določen čas;

| D. | ker je gospodarska rast še vedno nestabilna in se med državami članicami razlikuje zaradi stalne geopolitični napetosti, ki vpliva na svetovno trgovino, ter vztrajne negotovosti glede prihodnosti odnosov Unije z Združenim kraljestvom; |
| --- | --- |

D.

ker je gospodarska rast še vedno nestabilna in se med državami članicami razlikuje zaradi stalne geopolitični napetosti, ki vpliva na svetovno trgovino, ter vztrajne negotovosti glede prihodnosti odnosov Unije z Združenim kraljestvom;

| E. | ker se Evropa še vedno spopada z naložbeno vrzeljo, čeprav je imela več let koristi od izjemno nizkih obrestnih mer, pogoji financiranja pa so tudi še vedno ugodni; |
| --- | --- |

E.

ker se Evropa še vedno spopada z naložbeno vrzeljo, čeprav je imela več let koristi od izjemno nizkih obrestnih mer, pogoji financiranja pa so tudi še vedno ugodni;

| F. | ker se bo po podatkih Eurostata koeficient starostne odvisnosti starejših v EU predvidoma povečal z 29,3 % leta 2016 na 52,3 % do leta 2080, če se politike ne bodo spremenile, kar pomeni manj kot dve delovno sposobni osebi na vsako starejšo osebo; ker v zvezi s tem obstajajo ogromne razlike med državami članicami; |
| --- | --- |

F.

ker se bo po podatkih Eurostata koeficient starostne odvisnosti starejših v EU predvidoma povečal z 29,3 % leta 2016 na 52,3 % do leta 2080, če se politike ne bodo spremenile, kar pomeni manj kot dve delovno sposobni osebi na vsako starejšo osebo; ker v zvezi s tem obstajajo ogromne razlike med državami članicami;

| G. | ker je zadnji dve desetletji skupna faktorska produktivnost v euroobmočju zaostajala za skupno faktorsko produktivnostjo glavnih svetovnih gospodarstev; |
| --- | --- |

G.

ker je zadnji dve desetletji skupna faktorska produktivnost v euroobmočju zaostajala za skupno faktorsko produktivnostjo glavnih svetovnih gospodarstev;

| H. | ker naj bi delež javnega dolga v BDP v euroobmočju še naprej upadal kot v zadnjih letih in padel s približno 87 % v letu 2018 na približno 85 % v letu 2019; ker pa se glede na napoved Komisije pričakuje, da bo leta 2019 v desetih državah članicah delež javnega dolga v BDP presegal 60 %, v sedmih pa bo ta delež ostal nad 90 %; ker se ukrepi za zmanjšanje dolga v nekaterih državah članicah izvajajo počasi; ker naj bi po napovedih pet držav članic euroobmočja z visokim deležem javnega dolga v BDP v letu 2019 imelo znaten strukturni primanjkljaj; |
| --- | --- |

H.

ker naj bi delež javnega dolga v BDP v euroobmočju še naprej upadal kot v zadnjih letih in padel s približno 87 % v letu 2018 na približno 85 % v letu 2019; ker pa se glede na napoved Komisije pričakuje, da bo leta 2019 v desetih državah članicah delež javnega dolga v BDP presegal 60 %, v sedmih pa bo ta delež ostal nad 90 %; ker se ukrepi za zmanjšanje dolga v nekaterih državah članicah izvajajo počasi; ker naj bi po napovedih pet držav članic euroobmočja z visokim deležem javnega dolga v BDP v letu 2019 imelo znaten strukturni primanjkljaj;

| I. | ker naj primanjkljaj v nobeni državi članici euroobmočja ne bi presegel praga 3 % BDP v letu 2019, skupni nominalni primanjkljaj euroobmočja pa naj bi se zmanjšal na 0,6 % v letu 2018 ter nato malce povečal na 0,8 % BDP v letu 2019; |
| --- | --- |

I.

ker naj primanjkljaj v nobeni državi članici euroobmočja ne bi presegel praga 3 % BDP v letu 2019, skupni nominalni primanjkljaj euroobmočja pa naj bi se zmanjšal na 0,6 % v letu 2018 ter nato malce povečal na 0,8 % BDP v letu 2019;

| J. | ker je dolgoročna vzdržnost javnih financ v državah članicah EU skrb vzbujajoča z vidika medgeneracijske pravičnosti; |
| --- | --- |

J.

ker je dolgoročna vzdržnost javnih financ v državah članicah EU skrb vzbujajoča z vidika medgeneracijske pravičnosti;

| K. | ker je bil presežek na tekočem računu najvišji leta 2017 in naj bi se v letih 2019 in 2020 nekoliko znižal ter ustalil na približno 3,6 % BDP v euroobmočju in 2,3 % BDP v EU, kar pomeni, da je med najvišjimi na svetu; |
| --- | --- |

K.

ker je bil presežek na tekočem računu najvišji leta 2017 in naj bi se v letih 2019 in 2020 nekoliko znižal ter ustalil na približno 3,6 % BDP v euroobmočju in 2,3 % BDP v EU, kar pomeni, da je med najvišjimi na svetu;

| 1. | pozdravlja Letni pregled rasti za leto 2019 Komisije, ki ponovno potrjuje pomen:






  (a) | povečanja visokokakovostnih naložb; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

povečanja visokokakovostnih naložb;

| (b) | reform, ki povečujejo rast produktivnosti, vključenost in institucionalno kakovost ter |
| --- | --- |

(b)

reform, ki povečujejo rast produktivnosti, vključenost in institucionalno kakovost ter

| (c) | makrofinančne stabilnosti in zdravih javnih financ; |
| --- | --- |

(c)

makrofinančne stabilnosti in zdravih javnih financ;

| 2. | poziva EU in njene države članice, naj ukrepajo odločno in usklajeno, da bi izpolnile cilj vključujoče in trajnostne rasti, prevzamejo odgovornost za prihodnje generacije in s trajnostnimi in ustreznimi javnimi financami in sistemi socialne varnosti zagotovijo medgeneracijsko pravičnost ter s tem prihodnost naših socialnih držav; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da poročilo Komisije o staranju za leto 2018 kaže, da se bodo brez spremembe politike fiskalni stroški, povezani s pokojninami, zdravstvenim varstvom in dolgotrajno oskrbo, v naslednjih desetletjih predvidoma povečevali, saj se prebivalstvo Evrope še naprej opazno stara; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice, naj se na te demografske spremembe pripravijo z:






  (a) | izvajanjem socialno uravnoteženih strukturnih reform za zmanjšanje teh stroškov, |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

izvajanjem socialno uravnoteženih strukturnih reform za zmanjšanje teh stroškov,

| (b) | povečanjem rasti produktivnosti, kar je bistveno za zagotavljanje trdne in trajnostne gospodarske rasti v prihodnosti, in |
| --- | --- |

(b)

povečanjem rasti produktivnosti, kar je bistveno za zagotavljanje trdne in trajnostne gospodarske rasti v prihodnosti, in

| (c) | vzpostavitvijo ustreznih fiskalnih blažilnikov za spopadanje z naraščajočimi fiskalnimi stroški; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitvijo ustreznih fiskalnih blažilnikov za spopadanje z naraščajočimi fiskalnimi stroški;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da stopnja zaposlenosti v EU narašča, čeprav neenakomerno po državah članicah; ugotavlja, da sta dolgotrajna brezposelnost in brezposelnost mladih v nekaterih državah članicah še vedno visoki, zato so potrebne stalne reforme in naložbe, da bi mladim in dolgotrajno brezposelnim olajšali vstop na trg dela; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj v skladu z dogovorjenim časovnim načrtom še naprej spodbuja poglobitev ekonomske in monetarne unije (EMU); |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj dokončanje enotnega trga uvrsti na vrh svojega seznama nalog; |
| --- | --- |

7.

Zagotavljanje visokokakovostnih naložb

| 8. | poudarja, da bi morale države članice za zagotovitev dolgoročne medgeneracijske poštenosti povečati produktivnost s produktivnimi naložbami, na primer v trajnostne infrastrukturne projekte za spodbujanje rasti, skladne s cilji OZN glede trajnostnega razvoja, da bi spodbudile prepotrebno potencialno gospodarsko rast; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja pozitivni prispevek naložbenega načrta za Evropo h gospodarski rasti in ustvarjanju delovnih mest; poudarja, da je Parlament že sprejel svoje pogajalsko stališče o programu InvestEU, in poziva, naj se čim prej doseže medinstitucionalni politični dogovor; je seznanjen s predlogom Evropskega računskega sodišča o izboljšanju geografske porazdelitve naložb, ki jih podpira Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI); |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da je kljub uspehu naložbenega načrta za Evropo v euroobmočju še vedno prisotna naložbena vrzel; poudarja, da imajo javne in zasebne naložbe v sedanjih razmerah upočasnjene gospodarske rasti ter naraščajočih zunanjih tveganj in izzivov pomembno vlogo pri spodbujanju rasti in konvergence na evropski ravni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | želi spomniti, da bi morale države članice pri uporabi proračunskih možnosti razlikovati med dolgoročnimi produktivnimi javnimi naložbami in tekočimi izdatki; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je treba za povečanje rasti produktivnosti vlagati v znanja in spretnosti, inovacije, avtomatizacijo, digitalizacijo, raziskave in razvoj, trajnostno mobilnost in infrastrukturo v skladu s cilji strategije Evropa 2020; poudarja, da je treba vlagati v fizični in človeški kapital, zato poziva države članice, naj zagotovijo enak dostop do vseživljenjskega učenja, izpopolnjevanja in prekvalificiranja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da bi reforme, s katerimi bi odpravili nesorazmerno upravno breme za naložbe, olajšale gospodarsko dejavnost in ustvarile ugodne pogoje za dolgoročno rast; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da se zaradi neposrednih tujih naložb znotraj Evrope lahko poveča produktivnost podjetja, ki vlaga, in lokalnih podjetij v regijah gostiteljicah, kar prispeva k doseganju ekonomske konvergence v Evropi; meni, da so jasna in izvršljiva pravila, enaki konkurenčni pogoji ter zmanjšani stroški zagotavljanja skladnosti ključnega pomena za privabljanje naložb; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja potrebo po popolnoma delujoči uniji kapitalskih trgov, saj bi bolje povezani finančni trgi lahko zagotavljali dodatne zasebne zmogljivosti delitve tveganj in mehanizme za zmanjševanje tveganja, olajšali čezmejne naložbe, realnemu gospodarstvu zagotavljali lažji dostop do financiranja in spodbujali trajnostne zasebne naložbe; |
| --- | --- |

15.

Usmerjanje prizadevanj v okviru reform na rast produktivnosti, vključevanje in kakovost institucij

| 16. | opozarja, da bi staranje delovne sile ob sicer enakih pogojih lahko znatno zaviralo rast evropske produktivnosti v naslednjih nekaj desetletjih; je še vedno zaskrbljen zaradi nizke konkurenčnosti in rasti produktivnosti v EU, zato poziva države članice, naj izvajajo socialno uravnotežene strukturne reforme za povečanje produktivnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je nujno treba preveriti ustreznost in dolgoročno finančno vzdržnost nacionalnih javnih pokojninskih sistemov; poudarja, da je potrebna reforma pokojninskih sistemov v zadevnih državah članicah, da bi zagotovili dolgoročno trajnostnost; |
| --- | --- |

17.

| 18. | se strinja s Komisijo, da bi morali biti višja rast produktivnosti in vključenost osrednja cilja nacionalnih reform; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je treba med drugim za ohranitev vzdržnosti sistemov socialne varnosti povečati stopnjo delovne aktivnosti, zlasti zaradi vse večjega deleža starostne odvisnosti; zato poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za spodbujanje vključevanja mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, na trg dela; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da bi lahko bila previsoka obdavčitev ovira za naložbe in delovna mesta; poziva k zmanjšanju visoke davčne obremenitve dela v Evropi; meni tudi, da bo zmanjšanje davčnega bremena za ljudi z nizkimi in srednjimi dohodki verjetno povečalo povpraševanje in spodbudilo rast; poudarja, da je treba izboljšati pobiranje davkov in bolje uskladiti upravne prakse na področju obdavčevanja, ter pozdravlja prizadevanja držav članic, ki izvajajo takšne reforme; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da digitalizacija, globalizacija, umetna inteligenca, avtomatizacija in tehnološke spremembe nudijo velik potencial za rast, močno spreminjajo naše trge dela in vplivajo na dinamiko rasti evropskih gospodarstev; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da glede na to, da je delovno aktivnega prebivalstva vse manj, zato bodo morali biti delavci bolj prilagodljivi in kvalificirani, potrebni pa bodo tudi bolj dinamični trgi dela, aktivne politike trga dela, vseživljenjsko učenje in usposabljanje ter izpopolnjevanje in prekvalifikacija delovne sile ter močnejše povezave med sistemi izobraževanja in usposabljanja ter podjetji, pa tudi dostopni sistemi socialne varnosti; vztraja, da je treba ta načela ustrezno upoštevati, da bi podprli vključujoče in dobro delujoče trge dela ter spodbujali kakovost delovnih mest, kot je določeno v evropskem stebru socialnih pravic; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da mala in srednja podjetja, ki so pomembno gonilo zaposlovanja, ne morejo v celoti izkoristiti potenciala evropskega enotnega trga zaradi zakonodajnih in upravnih ovir; poziva Komisijo, naj te ovire zmanjša; poziva jo tudi, naj obravnava nepošteno konkurenco in obdavčitev med malimi in srednjimi podjetji ter multinacionalkami; poudarja, kako pomembno je nadaljevati boj proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in izogibanju davkom; |
| --- | --- |

23.

| 24. | želi spomniti na pomen prijaznega upravnega in regulativnega okolja ob zadostnem varstvu potrošnikov, da se podjetjem omogoči lažji dostop do financiranja in čezmejno zbiranje sredstev; pozdravlja, da je v letnem poročilu o rasti poudarek na potrebi po izboljšanju kakovosti javne uprave, kar naj bi zajemalo vse ravni upravljanja; poziva države članice, naj odpravijo nepotrebne ovire za zasebne in javne naložbe na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je za obvladovanje morebitnih pretresov v prihodnosti potreben napredek pri poglabljanju ekonomske in monetarne unije; opozarja, da bo poglabljanje ekonomske in monetarne unije zahtevalo močno politično zavezo, učinkovito upravljanje in demokratično odgovornost; opozarja na pomen odpornega bančnega sektorja in njegovega učinkovitega in ustreznega upravljanja, ki ohranja finančno stabilnost; poziva k postopnemu dokončanju bančne unije z verodostojnim evropskim sistemom jamstva za vloge in stalnimi prizadevanji za zmanjšanje slabih posojil; je seznanjen z mandatom, ki ga je vrh držav euroobmočja podelil Euroskupini, za oblikovanje proračunskega instrumenta za konvergenco in konkurenčnost; |
| --- | --- |

25.

Zagotavljanje makroekonomske stabilnosti in zdravih javnih financ

| 26. | poudarja, da makrofinančna stabilnost in trdne javne finance ostajajo pogoj za trajnostno rast; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da večji delež starejših oseb pomeni večjo porabo za zdravstveno varstvo, oskrbo v starosti in pokojnine; poleg tega ugotavlja, da v starajoči se družbi, ob sicer enakih pogojih, delež delovno sposobnih oseb glede na delež starejših oseb upada, kar pomeni, da je manj delovno sposobnih vplačevalcev na starejšo osebo; poudarja, da to močno obremenjuje javne finance tistih držav članic, ki niso izvedle potrebnih reform, in ogroža njihovo trajnostnost; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice z visoko stopnjo primanjkljaja in javnega dolga, naj si stalno prizadevajo za njuno zmanjšanje; priznava prizadevanja številnih držav članic za konsolidacijo njihovih javnih financ, vendar obžaluje, da so nekatere od njih zamudile priložnost za izvedbo potrebnih reform; poudarja, da so se nekatere države članice z dobrim fiskalnim manevrskim prostorom še bolj konsolidirale in tako prispevale k presežku na tekočem računu euroobmočja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja prizadevanje Komisije za spodbujanje držav članic s primanjkljaji na tekočih računih ali visokim zunanjim dolgom k izboljšanju konkurenčnosti, držav članic z velikimi presežki na tekočih računih pa k spodbujanju povpraševanja s povečanjem rasti plač v skladu z rastjo produktivnosti in k spodbujanju rasti produktivnosti s podpiranjem naložb; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva države članice, naj vzpostavijo ustrezne fiskalne blažilnike za prihodnje generacije; poziva k doslednemu izvajanju Pakta za stabilnost in rast ter skladnosti z njim, vključno z določbami o prožnosti, da bi zaščitili odgovorne javne finance; želi spomniti, kako pomembno je dosledno izpolnjevati fiskalna pravila, da bi pridobili zaupanje finančnih trgov, kar je bistveno za privabljanje naložb; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja predlog Evropskega fiskalnega odbora o temeljiti poenostavitvi proračunskih pravil za nadaljnje izboljšanje sedanjega proračunskega okvira EU; poudarja, da prožnost, kot je vključena v pravila Pakta za stabilnost in rast, omogoča državam članicam vzpostavitev ustreznega ravnovesja med ciljem zagotavljanja preudarne davčne politike in olajševanjem produktivnih naložb; poziva Komisijo, naj pri analizi vzdržnosti dolga upošteva vse dejavnike, značilne za posamezno državo; |
| --- | --- |

31.

Nacionalna odgovornost

| 32. | opozarja, da je stopnja izvajanja priporočil za posamezne države prenizka; meni, da bi se moral evropski semester osredotočati na nacionalno odgovornost; poziva nacionalne in regionalne parlamente, naj razpravljajo o poročilih in priporočilih za posamezne države in sodelujejo z ustreznimi akterji; poudarja, da bi se odgovornost lahko povečala z bolj racionalnim in usmerjenim evropskim semestrom; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  UL L 306, 23.11.2011, str. 12.

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 41.

(3)  UL L 306, 23.11.2011, str. 8.

(4)  UL L 306, 23.11.2011, str. 33.

(5)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

(6)  UL L 306, 23.11.2011, str. 1.

(7)  UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

(8)  UL L 140, 27.5.2013, str. 1.

(9)  UL L 129, 19.5.2017, str. 1.

(10)  UL C 252, 18.7.2018, str. 215.

(11)  UL C 461, 21.12.2018, str. 1.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/73

---

P8_TA(2019)0202

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2019

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2019 (2018/2120(INI))

(2021/C 23/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. novembra 2018 z naslovom Letni pregled rasti za leto 2019: Za močnejšo Evropo kljub svetovni negotovosti (COM(2018)0770), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. novembra 2018 z naslovom Letni pregled rasti za leto 2019: Za močnejšo Evropo kljub svetovni negotovosti (COM(2018)0770),

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja, ki so jih svetovni voditelji sprejeli septembra 2015 ter ki jih je Svet potrdil in se zavzel za njihovo uresničevanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja, ki so jih svetovni voditelji sprejeli septembra 2015 ter ki jih je Svet potrdil in se zavzel za njihovo uresničevanje,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga novembra 2017 razglasili Evropski svet, Evropski parlament in Evropska komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga novembra 2017 razglasili Evropski svet, Evropski parlament in Evropska komisija,

| — | ob upoštevanju osnutka skupnega poročila Komisije in Sveta o zaposlovanju k sporočilu Komisije z dne 21. novembra 2018 o letnem pregledu rasti za leto 2019 (COM(2018)0761), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka skupnega poročila Komisije in Sveta o zaposlovanju k sporočilu Komisije z dne 21. novembra 2018 o letnem pregledu rasti za leto 2019 (COM(2018)0761),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 21. novembra 2018 za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (COM(2018)0759), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 21. novembra 2018 za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (COM(2018)0759),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 21. novembra 2018 z naslovom Poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2019 (COM(2018)0758), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 21. novembra 2018 z naslovom Poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2019 (COM(2018)0758),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. novembra 2018 z naslovom Osnutki proračunskih načrtov za leto 2019: celovita ocena (COM(2018)0807), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. novembra 2018 z naslovom Osnutki proračunskih načrtov za leto 2019: celovita ocena (COM(2018)0807),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2018 o položaju invalidk (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2018 o položaju invalidk (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2018 o storitvah oskrbe v EU za večjo enakost spolov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2018 o storitvah oskrbe v EU za večjo enakost spolov (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2018 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: vidiki zaposlovanja in socialni vidiki v letnem pregledu rasti 2018 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2018 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: vidiki zaposlovanja in socialni vidiki v letnem pregledu rasti 2018 (4),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o digitalnem razkoraku med spoloma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o digitalnem razkoraku med spoloma,

| — | ob upoštevanju razprave s predstavniki nacionalnih parlamentov o prednostnih nalogah evropskega semestra za leto 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave s predstavniki nacionalnih parlamentov o prednostnih nalogah evropskega semestra za leto 2018,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika;

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0162/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0162/2019),

| A. | ker je stopnja zaposlenosti pri ljudeh, starih 20–64 let, leta 2017 znašala 73,2 %, kar kaže, da je EU na dobri poti k doseganju 75-odstotne ciljne stopnje zaposlenosti, določene v strategiji Evropa 2020; |
| --- | --- |

A.

ker je stopnja zaposlenosti pri ljudeh, starih 20–64 let, leta 2017 znašala 73,2 %, kar kaže, da je EU na dobri poti k doseganju 75-odstotne ciljne stopnje zaposlenosti, določene v strategiji Evropa 2020;

| B. | ker so dostojna delovna mesta z varnostjo zaposlitve pomemben dejavnik v boju proti socialni izključenosti in bi jih bilo treba spodbujati za zmanjševanje brezposelnosti po vsej EU ter za povečanje domačega povpraševanja in spodbujanje rasti; ker je delež zaposlenih s skrajšanim delovnim časom med letoma 2008 in 2017 skupaj narasel s 16,8 % na 18,7 %, s tem, da je v tem zajetih več mladih in da med mladimi ta delež bolj intenzivno narašča; |
| --- | --- |

B.

ker so dostojna delovna mesta z varnostjo zaposlitve pomemben dejavnik v boju proti socialni izključenosti in bi jih bilo treba spodbujati za zmanjševanje brezposelnosti po vsej EU ter za povečanje domačega povpraševanja in spodbujanje rasti; ker je delež zaposlenih s skrajšanim delovnim časom med letoma 2008 in 2017 skupaj narasel s 16,8 % na 18,7 %, s tem, da je v tem zajetih več mladih in da med mladimi ta delež bolj intenzivno narašča;

| C. | ker se stopnja zaposlenosti po državah članicah EU, pa tudi znotraj posameznih držav članic, močno razlikuje, enako velja za razlike v kakovosti zaposlitve; |
| --- | --- |

C.

ker se stopnja zaposlenosti po državah članicah EU, pa tudi znotraj posameznih držav članic, močno razlikuje, enako velja za razlike v kakovosti zaposlitve;

| D. | ker sta stopnji dolgotrajne brezposelnosti in brezposelnosti mladih v več državah članicah še vedno visoki, čeprav se na ravni EU zmanjšujeta; |
| --- | --- |

D.

ker sta stopnji dolgotrajne brezposelnosti in brezposelnosti mladih v več državah članicah še vedno visoki, čeprav se na ravni EU zmanjšujeta;

| E. | ker je stopnja brezposelnosti mladih na ravni EU 18,6-odstotna in je ostaja, kot je bila leta 2008; ker naj bi po navedbah Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, stali Evropsko unijo 153 milijard EUR letno, skupni stroški vzpostavitve jamstva za mlade pa znašajo 21 milijard EUR letno; ker sta za jamstvo za mlade za obdobje 2017–2020 trenutno dodeljeni dve milijardi EUR; |
| --- | --- |

E.

ker je stopnja brezposelnosti mladih na ravni EU 18,6-odstotna in je ostaja, kot je bila leta 2008; ker naj bi po navedbah Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, stali Evropsko unijo 153 milijard EUR letno, skupni stroški vzpostavitve jamstva za mlade pa znašajo 21 milijard EUR letno; ker sta za jamstvo za mlade za obdobje 2017–2020 trenutno dodeljeni dve milijardi EUR;

| F. | ker bo treba zaradi pojavljanja in razširjanja novih oblik dela, vključno s platformnim delom in samozaposlenostjo, treba posodobiti in prilagoditi socialno zaščito, ki je tradicionalno zasnovana za delavce s pogodbami s polnim delovnim časom in za nedoločen čas; |
| --- | --- |

F.

ker bo treba zaradi pojavljanja in razširjanja novih oblik dela, vključno s platformnim delom in samozaposlenostjo, treba posodobiti in prilagoditi socialno zaščito, ki je tradicionalno zasnovana za delavce s pogodbami s polnim delovnim časom in za nedoločen čas;

| G. | ker povečevanje stopnje zaposlenosti v državah članicah spremlja povečevanje netipičnih, prekarnih in neformalnih oblik zaposlitve, vključno s pogodbami brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti, krhanje socialnega dialoga in, v nekaterih državah članicah, decentraliziranje kolektivnega posvetovanja, kar negativno vpliva na pravice delavcev; |
| --- | --- |

G.

ker povečevanje stopnje zaposlenosti v državah članicah spremlja povečevanje netipičnih, prekarnih in neformalnih oblik zaposlitve, vključno s pogodbami brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti, krhanje socialnega dialoga in, v nekaterih državah članicah, decentraliziranje kolektivnega posvetovanja, kar negativno vpliva na pravice delavcev;

| H. | ker so najbolj prekarne oblike zaposlitve tiste, kjer posamezniki ne morejo uveljavljati svojih pravic, kjer ni socialne varnosti, kjer sta ogrožena zdravje in varnost in kjer delo ne zagotavlja zadostnega prihodka za dostojno življenje; ker je pomanjkanje varnosti še en ključni element prekarne zaposlitve in zajema negotovost glede dela, nezadosten prihodek, odsotnost varstva pred odpustitvijo, nejasnost glede trajanja zaposlitve in negotovost glede zaposlitve v prihodnosti; |
| --- | --- |

H.

ker so najbolj prekarne oblike zaposlitve tiste, kjer posamezniki ne morejo uveljavljati svojih pravic, kjer ni socialne varnosti, kjer sta ogrožena zdravje in varnost in kjer delo ne zagotavlja zadostnega prihodka za dostojno življenje; ker je pomanjkanje varnosti še en ključni element prekarne zaposlitve in zajema negotovost glede dela, nezadosten prihodek, odsotnost varstva pred odpustitvijo, nejasnost glede trajanja zaposlitve in negotovost glede zaposlitve v prihodnosti;

| I. | ker se je dohodkovna neenakost v EU leta 2017 sicer nekoliko znižala, vendar je stopnja revščine zaposlenih še vedno nesprejemljivo visoka, saj je revnih 9,6 % delovno aktivnega prebivalstva, predvsem ženske; |
| --- | --- |

I.

ker se je dohodkovna neenakost v EU leta 2017 sicer nekoliko znižala, vendar je stopnja revščine zaposlenih še vedno nesprejemljivo visoka, saj je revnih 9,6 % delovno aktivnega prebivalstva, predvsem ženske;

| J. | ker skupni delež ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, znaša 22,5 %, kar je sicer manj kot pred krizo, vendar krovni cilj zmanjšanja števila teh ljudi za 20 milijonov iz strategije Evropa 2020 še zdaleč ni dosežen; ker je delež otrok, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, še vedno nesprejemljivo visok, čeprav se še naprej zmanjšuje; ker je ta stopnja ogroženosti v enostarševskih družinah enkrat višja od povprečja; ker sta zaradi visokih stopenj neenakosti proizvodnja gospodarstva in potencial za trajnostno rast manjša; |
| --- | --- |

J.

ker skupni delež ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, znaša 22,5 %, kar je sicer manj kot pred krizo, vendar krovni cilj zmanjšanja števila teh ljudi za 20 milijonov iz strategije Evropa 2020 še zdaleč ni dosežen; ker je delež otrok, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, še vedno nesprejemljivo visok, čeprav se še naprej zmanjšuje; ker je ta stopnja ogroženosti v enostarševskih družinah enkrat višja od povprečja; ker sta zaradi visokih stopenj neenakosti proizvodnja gospodarstva in potencial za trajnostno rast manjša;

| K. | ker je globalizacija pomagala spodbuditi gospodarsko rast, vendar so njene koristi med državami članicami in tudi znotraj posameznih držav neenakomerno porazdeljene; ker bi bilo treba vključevalnost evropskega modela rasti ponovno preučiti in okrepiti, zlasti v smislu socialne in okoljske trajnosti; |
| --- | --- |

K.

ker je globalizacija pomagala spodbuditi gospodarsko rast, vendar so njene koristi med državami članicami in tudi znotraj posameznih držav neenakomerno porazdeljene; ker bi bilo treba vključevalnost evropskega modela rasti ponovno preučiti in okrepiti, zlasti v smislu socialne in okoljske trajnosti;

| L. | ker je v poročilu medvladnega odbora o podnebnih spremembah (IPCC) poudarjeno, da je treba zoper podnebne spremembe nujno ukrepati, saj bodo v treh letih postale nepovratne; ker bi bilo treba na vseh ravneh upravljanja (v javnih in zasebnih naložbah) pripraviti proračune za posodobitev in razogljičenje industrije, prometa in energije; |
| --- | --- |

L.

ker je v poročilu medvladnega odbora o podnebnih spremembah (IPCC) poudarjeno, da je treba zoper podnebne spremembe nujno ukrepati, saj bodo v treh letih postale nepovratne; ker bi bilo treba na vseh ravneh upravljanja (v javnih in zasebnih naložbah) pripraviti proračune za posodobitev in razogljičenje industrije, prometa in energije;

| M. | ker se začenja šesto leto nepretrgane rasti gospodarstva EU, naložbe so si opomogle, potrošniško povpraševanje narašča in se odpira vse več novih delovnih mest, razpršenost stopenj rasti v euroobmočju pa je najmanjša v zgodovini EMU; ker je kljub temu obžalovanja vredno, da vsi ne uživajo koristi rasti v enaki meri; |
| --- | --- |

M.

ker se začenja šesto leto nepretrgane rasti gospodarstva EU, naložbe so si opomogle, potrošniško povpraševanje narašča in se odpira vse več novih delovnih mest, razpršenost stopenj rasti v euroobmočju pa je najmanjša v zgodovini EMU; ker je kljub temu obžalovanja vredno, da vsi ne uživajo koristi rasti v enaki meri;

| N. | ker dohodki gospodinjstev rastejo počasneje kot BDP, zaradi česar se porajajo dvomi o tem, ali je sedanja rast res vključujoča; |
| --- | --- |

N.

ker dohodki gospodinjstev rastejo počasneje kot BDP, zaradi česar se porajajo dvomi o tem, ali je sedanja rast res vključujoča;

| O. | ker demografske spremembe in podaljševanje pričakovane življenjske dobe za pokojninske in zdravstvene sisteme ter sisteme dolgotrajne oskrbe predstavljajo zelo velike izzive v smislu vzdržnosti in ustreznosti; |
| --- | --- |

O.

ker demografske spremembe in podaljševanje pričakovane življenjske dobe za pokojninske in zdravstvene sisteme ter sisteme dolgotrajne oskrbe predstavljajo zelo velike izzive v smislu vzdržnosti in ustreznosti;

| P. | ker je dobro delujoč socialni dialog ključni element evropskega socialnega tržnega gospodarstva, ki krepi socialno kohezijo in zmanjšuje konflikte v družbi, v vzajemno korist delavcev, delodajalcev in vlad; |
| --- | --- |

P.

ker je dobro delujoč socialni dialog ključni element evropskega socialnega tržnega gospodarstva, ki krepi socialno kohezijo in zmanjšuje konflikte v družbi, v vzajemno korist delavcev, delodajalcev in vlad;

| Q. | ker je vključitev evropskega stebra socialnih pravic v evropski semester z letom 2018 pomagala spodbujati vključujočo rast in zaposlovanje ter zmanjšati makroekonomska neravnovesja; |
| --- | --- |

Q.

ker je vključitev evropskega stebra socialnih pravic v evropski semester z letom 2018 pomagala spodbujati vključujočo rast in zaposlovanje ter zmanjšati makroekonomska neravnovesja;

| R. | ker bi moral evropski semester prispevati k uresničitvi evropskega stebra socialnih pravic, da bi zagotovili enako obravnavo in enake možnosti za ženske in moške ter pravico do enakega plačila za enako delo žensk in moških ter pravico do kakovostnega in cenovno dostopnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

R.

ker bi moral evropski semester prispevati k uresničitvi evropskega stebra socialnih pravic, da bi zagotovili enako obravnavo in enake možnosti za ženske in moške ter pravico do enakega plačila za enako delo žensk in moških ter pravico do kakovostnega in cenovno dostopnega zdravstvenega varstva;

| S. | ker se 80 milijonov invalidnih Evropejcev ter več posebnih skupin, vključno z marginaliziranimi mladimi in skupnostmi, tistimi s kroničnimi boleznimi in tistimi iz manjšinskih skupnosti, sooča s posebnimi ovirami pri dostopu do zaposlitve ter so bolj izpostavljeni tveganju revščine in socialne izključenosti; ker organizacije civilne družbe odločilno prispevajo k zagotavljanju storitev vključevanja in zagotavljajo zastopanost pri oblikovanju politik; |
| --- | --- |

S.

ker se 80 milijonov invalidnih Evropejcev ter več posebnih skupin, vključno z marginaliziranimi mladimi in skupnostmi, tistimi s kroničnimi boleznimi in tistimi iz manjšinskih skupnosti, sooča s posebnimi ovirami pri dostopu do zaposlitve ter so bolj izpostavljeni tveganju revščine in socialne izključenosti; ker organizacije civilne družbe odločilno prispevajo k zagotavljanju storitev vključevanja in zagotavljajo zastopanost pri oblikovanju politik;

| T. | ker trdovratne neenakosti na področju zdravja in vse večje breme kroničnih bolezni vodijo k višji stopnji prezgodnje umrljivosti po vsej EU in negativno vplivajo na delovno silo, produktivnost in sisteme socialnega varstva; |
| --- | --- |

T.

ker trdovratne neenakosti na področju zdravja in vse večje breme kroničnih bolezni vodijo k višji stopnji prezgodnje umrljivosti po vsej EU in negativno vplivajo na delovno silo, produktivnost in sisteme socialnega varstva;

| U. | ker je načelo enakosti spolov ena osrednjih vrednot EU in je zagotovljeno s členoma 8 in 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določata obveznost odpraviti neenakosti, spodbujati enakost spolov in se boriti proti diskriminaciji na podlagi spola, pa tudi zagotoviti vključevanje načela enakosti spolov v vse politike in dejavnosti EU; |
| --- | --- |

U.

ker je načelo enakosti spolov ena osrednjih vrednot EU in je zagotovljeno s členoma 8 in 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določata obveznost odpraviti neenakosti, spodbujati enakost spolov in se boriti proti diskriminaciji na podlagi spola, pa tudi zagotoviti vključevanje načela enakosti spolov v vse politike in dejavnosti EU;

| V. | ker je stopnja zaposlenosti žensk leta 2017 znašala 66,5 %, vendar je vrzel v stopnji zaposlenosti po spolu še vedno precej velika (12 %), kar velja tudi za razliko v plačilu med spoloma in s tem še razliko v pokojninah; ker več žensk kot moških živi v revščini in so ženske bolj izpostavljene tveganju socialne izključenosti v starosti, saj prejemajo skoraj 40 % manjšo pokojnino zaradi kopičenja neenakosti med spoloma v njihovi življenjski dobi, kar predstavlja velik izziv za številne ženske in družbo; ker bi lahko z dostopom do cenovno dostopnih in kakovostnih storitev oskrbe olajšali enako udeležbo na trgu dela za moške in ženske; |
| --- | --- |

V.

ker je stopnja zaposlenosti žensk leta 2017 znašala 66,5 %, vendar je vrzel v stopnji zaposlenosti po spolu še vedno precej velika (12 %), kar velja tudi za razliko v plačilu med spoloma in s tem še razliko v pokojninah; ker več žensk kot moških živi v revščini in so ženske bolj izpostavljene tveganju socialne izključenosti v starosti, saj prejemajo skoraj 40 % manjšo pokojnino zaradi kopičenja neenakosti med spoloma v njihovi življenjski dobi, kar predstavlja velik izziv za številne ženske in družbo; ker bi lahko z dostopom do cenovno dostopnih in kakovostnih storitev oskrbe olajšali enako udeležbo na trgu dela za moške in ženske;

| W. | ker bi večja zastopanost žensk na položajih odločanja povečala enakost spolov; |
| --- | --- |

W.

ker bi večja zastopanost žensk na položajih odločanja povečala enakost spolov;

| X. | ker so nepoklicni in družinski oskrbovalci bolj izpostavljeni tveganju za revščino, in sicer tako med trajanjem oskrbe kot pri uveljavljanju pokojninskih pravic; ker so oskrbovali pretežno ženske; ker 80 % oskrbe v EU zagotavljajo neplačani neformalni oskrbovalci, med katerimi je 75 % žensk; |
| --- | --- |

X.

ker so nepoklicni in družinski oskrbovalci bolj izpostavljeni tveganju za revščino, in sicer tako med trajanjem oskrbe kot pri uveljavljanju pokojninskih pravic; ker so oskrbovali pretežno ženske; ker 80 % oskrbe v EU zagotavljajo neplačani neformalni oskrbovalci, med katerimi je 75 % žensk;

| Y. | ker se kakovost storitev oskrbe v državah članicah in med njimi, med zasebnimi in javnimi ustanovami, med mestnimi in podeželskimi območji ter med različnimi starostnimi skupinami močno razlikuje; ker ženske občutijo zmanjšanje sredstev za javne storitve, vključno z zdravstvom, izobraževanjem in stanovanjem, in sicer tako neposredno kot uporabnice storitev in zaposlene kot posredno v obliki pomoči družinskim članom, ki so odvisni od osrednjih javnih storitev; |
| --- | --- |

Y.

ker se kakovost storitev oskrbe v državah članicah in med njimi, med zasebnimi in javnimi ustanovami, med mestnimi in podeželskimi območji ter med različnimi starostnimi skupinami močno razlikuje; ker ženske občutijo zmanjšanje sredstev za javne storitve, vključno z zdravstvom, izobraževanjem in stanovanjem, in sicer tako neposredno kot uporabnice storitev in zaposlene kot posredno v obliki pomoči družinskim članom, ki so odvisni od osrednjih javnih storitev;

| Z. | ker je za ženske bolj verjetno, da bodo prekinile svojo poklicno pot zaradi svoje vloge v družini, in ker so pogosteje ženske tiste, ki nehajo delati, da bi skrbele za otroka ali bolnega sorodnika; ker lahko ta vloga žensk ovira njihovo poklicno pot; ker potekajo razprave o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

Z.

ker je za ženske bolj verjetno, da bodo prekinile svojo poklicno pot zaradi svoje vloge v družini, in ker so pogosteje ženske tiste, ki nehajo delati, da bi skrbele za otroka ali bolnega sorodnika; ker lahko ta vloga žensk ovira njihovo poklicno pot; ker potekajo razprave o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja;

| AA. | ker je pri doseganju 10-odstotnega krovnega cilja za leto 2020 v zvezi z zgodnjim opuščanjem šolanja in 40-odstotnega cilja v zvezi s terciarno izobrazbo opazen velik napredek, vendar so med državami članicami še vedno velike razlike; ker bi bilo treba države članice spodbujati, naj povečajo dostopnost in javno sprejemanje poklicnega usposabljanja, hkrati pa zagotovijo, da bo kakovost terciarnega izobraževanja še naprej prednostna naloga pri doseganju krovnih ciljev za leto 2020; |
| --- | --- |

AA.

ker je pri doseganju 10-odstotnega krovnega cilja za leto 2020 v zvezi z zgodnjim opuščanjem šolanja in 40-odstotnega cilja v zvezi s terciarno izobrazbo opazen velik napredek, vendar so med državami članicami še vedno velike razlike; ker bi bilo treba države članice spodbujati, naj povečajo dostopnost in javno sprejemanje poklicnega usposabljanja, hkrati pa zagotovijo, da bo kakovost terciarnega izobraževanja še naprej prednostna naloga pri doseganju krovnih ciljev za leto 2020;

| AB. | ker so v digitalni dobi digitalne spretnosti bistvene za vse osebne in poklicne naloge, pa vendar več kot 40 % odraslih v EU nima osnovnih digitalnih spretnosti; ker je 60 milijonov odraslih šibkih pri osnovni pismenosti in matematičnih veščinah; ker razlika med spoloma pri merjenju digitalnih spretnosti nad osnovno ravnjo znaša 12,9 %; |
| --- | --- |

AB.

ker so v digitalni dobi digitalne spretnosti bistvene za vse osebne in poklicne naloge, pa vendar več kot 40 % odraslih v EU nima osnovnih digitalnih spretnosti; ker je 60 milijonov odraslih šibkih pri osnovni pismenosti in matematičnih veščinah; ker razlika med spoloma pri merjenju digitalnih spretnosti nad osnovno ravnjo znaša 12,9 %;

| AC. | ker se nizkokvalificirani in starejši delavci mnogo redkeje udeležujejo v programih prekvalifikacije in usposabljanja; ker mikro, malim in srednjim podjetjem pogosto primanjkuje sredstev, da bi za svoje delavce organizirali usposabljanje in prekvalifikacijo; |
| --- | --- |

AC.

ker se nizkokvalificirani in starejši delavci mnogo redkeje udeležujejo v programih prekvalifikacije in usposabljanja; ker mikro, malim in srednjim podjetjem pogosto primanjkuje sredstev, da bi za svoje delavce organizirali usposabljanje in prekvalifikacijo;

| AD. | ker stanovanjska izključenost, brezdomstvo in cenovna dostopnost stanovanj v številnih državah članicah predstavljajo zelo velik izziv, kar deset držav članic pa je zabeležilo višjo prenaseljenost od evropskega povprečja; ker imajo Evropejci največje stroške s stanovanjem, cene stanovanj pa v večini držav članic naraščajo hitreje kot dohodki; ker se neenakost in stanovanjska izključenost medsebojno krepita in ker so ženske, otroci in ljudje z migrantskim ozadjem še posebej ranljivi za stanovanjsko izključenost in brezdomstvo; |
| --- | --- |

AD.

ker stanovanjska izključenost, brezdomstvo in cenovna dostopnost stanovanj v številnih državah članicah predstavljajo zelo velik izziv, kar deset držav članic pa je zabeležilo višjo prenaseljenost od evropskega povprečja; ker imajo Evropejci največje stroške s stanovanjem, cene stanovanj pa v večini držav članic naraščajo hitreje kot dohodki; ker se neenakost in stanovanjska izključenost medsebojno krepita in ker so ženske, otroci in ljudje z migrantskim ozadjem še posebej ranljivi za stanovanjsko izključenost in brezdomstvo;

| AE. | ker še vedno ostajajo pereči dolgoročni izzivi, kot so staranje prebivalstva, digitalizacija in njeni učinki na delo, podnebne spremembe ter netrajnostna raba naravnih virov; |
| --- | --- |

AE.

ker še vedno ostajajo pereči dolgoročni izzivi, kot so staranje prebivalstva, digitalizacija in njeni učinki na delo, podnebne spremembe ter netrajnostna raba naravnih virov;

| 1. | priznava napredek, dosežen v zvezi s pregledom socialnih kazalnikov, vendar ugotavlja, da se večina držav članic sooča z izzivi pri vsaj enem glavnem kazalniku in da 10 % vseh ocen spada v kategorijo „države s kritičnimi razmerami“; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da so socialni cilji in zaveze EU enako pomembni kot njeni gospodarski cilji; poudarja, da potreba po vlaganju v socialni razvoj ni samo sredstvo za zagotavljanje gospodarske rasti in konvergence, temveč mora predstavljati tudi poseben cilj sam po sebi; pozdravlja priznanje pomena socialnega stebra ter potrebe po krepitvi socialne razsežnosti EU in odzivanju na neenakosti v regijah in med njimi; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo socialne pravice z izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic tako, da bi dosegli resnično socialno razsežnost EU, pri tem pa naj upoštevajo nedavne študije (5) in izboljšajo politično prepoznavnost in vpliv pregleda ključnih zaposlitvenih in socialnih kazalnikov, hkrati pa izvajajo priporočila za posamezne države, tudi tista, namenjena ukrepom za preobrazbo v bolj socialno, ekonomsko in okoljsko trajnostno unijo; poziva Komisijo, naj uporabi 20 načel evropskega stebra socialnih pravic kot podlago za ocenjevanje uspešnosti posameznih držav pri vključevanju svojih zavez iz stebra v svojo gospodarsko politiko in za krepitev svojih zmogljivosti za spremljanje socialnih razmer; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva, naj se pri evropskem semestru v celoti spoštuje evropski steber socialnih pravic, s poudarkom na enaki obravnavi in enakih možnostih žensk in moških, pravici do enakega plačila za delo enake vrednosti in pravici do visokokakovostnih in cenovno dostopnih storitev oskrbe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da se nekatere države članice soočajo s strukturnimi izzivi na trgu dela, kot sta nizka udeležba, razdrobljenost trga dela in neusklajenost med znanji, spretnostmi in kvalifikacijami; želi opozoriti, da bodo vse bolj potrebni konkretni ukrepi za vključevanje ali ponovno vključevanje neaktivnih delavcev na trg dela, tudi migrantov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva k večji doslednosti v okviru evropskega semestra, med drugim tudi z zagotovitvijo, da bo problematika, ki je bila izpostavljena v skupnem poročilu o zaposlovanju, tudi ustrezno upoštevana v letnem pregledu rasti in priporočilih za posamezne države ter da se bodo prednostne naloge vztrajno izvajale iz leta v leto, dokler ta vprašanja ne bodo rešena; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da je napovedano nadaljevanje gospodarske rasti v vseh državah članicah, vendar bo ta počasnejša; poudarja, da je treba odpraviti naložbeno vrzel na področju infrastrukturnih raziskav in inovacij, tudi pri socialnih, zdravstvenih in oskrbnih storitvah ter pri spodbujanju zdravja in preprečevanju bolezni, pri dostojnih, energijsko učinkovitih stanovanjih ter pri človeškem kapitalu; poziva Komisijo in države članice, naj čim več vlagajo v cenovno sprejemljivo, dostopno in visokokakovostno izobraževanje in usposabljanje, okrepitev ukrepov za dokvalifikacijo in prekvalifikacijo, vključno z digitalnimi in prenosljivimi znanji, ter spodbujajo vseživljenjsko učenje ter razvoj znanj in spretnosti; poudarja, kako pomembno je reševati vprašanje namenskih ukrepov za ženske in dekleta, ki so še vedno premalo zastopane v digitalnem sektorju, naravoslovju, tehnologiji, inženirstvu in matematiki, ter okrepiti začetno usposabljanje in stalni strokovni razvoj učiteljev in vodij usposabljanja; poziva države članice, naj okrepijo sisteme poklicnega izobraževanja, vajeništva in usposabljanja ter učenje v realnih okoliščinah in naj izboljšajo njihovo skladnost s trenutnimi in predvidenimi potrebami na trgu dela; ugotavlja še, kako pomembne so spretnosti in kompetence, pridobljene v neformalnih in priložnostnih učnih okoljih, ter poziva države članice, naj vzpostavijo sisteme potrjevanja neformalnih in priložnostnih oblik znanja, zlasti pa znanja, pridobljena v prostovoljnih dejavnostih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | soglaša s Komisijo, da bi se morala sedanja gospodarska rast odraziti tudi pri vnaprejšnjem vlaganju v razogljičenje evropske industrije ter prometnega in energetskega sistema; zato poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za zagotovitev ustreznega in dostopnega usposabljanja za pravi nabor veščin, vključno s podporo podjetjem pri usposabljanju, preusposabljanju in izpopolnjevanju delovne sile ter pri prilagajanju sistemov izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ker je v nekaterih državah članicah brezposelnost še vedno visoka zaradi premajhne rasti in strukturnih pomanjkljivosti, ki v veliki meri izhajajo iz neučinkovitega in pogosto pretogega regulativnega okvira trga dela; |
| --- | --- |

8.

| 9. | želi opomniti, da so kljub izboljšavam med državami članicami in različnimi regijami še vedno znatne razlike glede gospodarskega okrevanja in napredka, in sicer zaradi že od prej obstoječih strukturnih pomanjkljivosti v več državah članicah, zlasti na področju zaposlovanja in produktivnosti; v zvezi s tem je prepričan, da je treba pri postopnem zbliževanju v EU obravnavati tudi razhajanja znotraj držav članic, saj razlike med regijami vplivajo na evropski potencial za rast, ker se mnoge politike in storitve izvajajo na regionalni ravni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da bi lahko pregled socialnih kazalnikov, priložen socialnemu stebru, poleg tega, da služi kot vodilo k priporočilom za politike, uporabili tudi kot zgled podobnih analiz uspešnosti posameznih držav pri okoljski in podnebni politiki, tako da bi jih lahko vrednotili s podobno zavzetim pristopom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj temeljito preučijo vprašanje revščine zaposlenih ter predlagajo rešitve na ravni EU in nacionalni ravni, da bi se spopadli s to zahrbtno težavo; meni, da je potrebno takojšnje in usklajeno ukrepanje, da bi obrnili ta trend, ki ogroža socialno kohezijo in medgeneracijsko solidarnost; ponovno izraža zaskrbljenost zaradi velikega števila ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, čeprav se to število zmanjšuje; je še posebej zaskrbljen zaradi visokih stopenj revščine otrok, revščine na podeželju ter revščine v starosti, ki zlasti prizadene ženske; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za znatno zmanjšanje revščine, zlasti revščine otrok; poziva Komisijo in države članice, naj bolje priznavajo delo in strokovno znanje nevladnih organizacij, organizacij, ki se borijo proti revščini in za socialno vključevanje, in tudi ljudi, ki živijo v revščini, ter naj jih spodbujajo k sodelovanju pri izmenjavi primerov dobre prakse; poudarja, da sta zaradi visokih stopenj neenakosti manjša tudi gospodarska proizvodnja in potencial za trajnostno in vključujočo rast; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja, da dostojne plače niso pomembne le za socialno kohezijo, temveč tudi za ohranjanje močnega gospodarstva in produktivne delovne sile; poziva države članice, naj izvajajo ukrepe za izboljšanje kakovosti delovnih mest in zmanjšanje razpršenosti plač, vključno z zvišanjem minimalnih plač, in sicer z določitvijo dostojnih ravni minimalnih plač, kjer je to ustrezno; tu poziva k politikam, ki bodo spoštovale, spodbujale in krepile kolektivna pogajanja in položaj delavcev v sistemu določanja plač, saj je to bistvenega pomena za doseganje visoke ravni delovnih pogojev; meni, da bi bilo treba pri tem upoštevati podporo skupnemu povpraševanju in gospodarskemu okrevanju, zmanjšati neenakosti v plačah in se boriti proti revščini zaposlenih; ob tem poudarja, da morajo evropska zakonodaja in politike spoštovati pravice in svoboščine sindikatov ter kolektivne pogodbe in zagotavljati enako obravnavanje delavcev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da so stopnje brezposelnosti v EU sicer najnižje doslej, vendar je bil delež prostih delovnih mest leta 2018 vendarle 2,2 %, kar je več od 1,9 % leta 2017; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih precejšnja; opozarja, da je vloga držav članic zagotoviti dostop do kakovostnega izobraževanja in usposabljanja; poziva države članice, naj dajo prednost javnim naložbam, s katerimi bodo vsem zagotovile pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja; meni, da je lahko karierno svetovanje in usposabljanje gonilo trajnostne in vključujoče rasti; poudarja, da je pogoj za ustvarjanje konkurenčnega trga dela EU zbližanje spretnosti in kvalifikacij ter zaposlitvenih priložnosti in bi ga bilo treba reševati z lajšanjem tesnejšega sodelovanja med izobraževalnimi sistemi, podjetji in sindikati, na primer s spodbujanjem dualnega izobraževanja, vajeništva, učenja na delovnem mestu in učenja v realnih okoliščinah v vseh oblikah in na vseh ravneh izobraževanja, tudi v višjem šolstvu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja portal EURES za zaposlitveno mobilnost in druge programe, ki omogočajo mobilnost pri učenju in usposabljanju; ugotavlja, da vzajemno priznavanje kvalifikacij povečuje možnosti za zaposlitev, še posebej v državah, kjer je veliko prostih delovnih mest; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je vključevanje dolgotrajno brezposelnih posameznikov z individualno prilagojenimi ukrepi odločilno v boju proti neenakostim, revščini in socialni izključenosti ter bo sčasoma prispevalo k večji vzdržnosti nacionalnih sistemov socialne varnosti; v zvezi s tem poziva k okrepitvi prizadevanj za oblikovanje spretnosti, usmerjenih v trg dela, ter k znatnemu povečanju deleža praktičnega izobraževanja, da bi dosegli cilj zaposljivosti; meni, da je treba upoštevati socialne razmere teh državljanov in njihove potrebe, zlasti glede zadostnih dohodkov, ustreznih stanovanj, javnega prevoza ter zdravstvene oskrbe in varstva otrok, da pa je tudi na evropski ravni potrebno boljše spremljanje politik, ki se izvajajo na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo lahko mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, pa tudi tisti, ki imajo kompleksnejše potrebe, kar je skladno s priporočili Evropske komisije in Evropskega računskega sodišča, dejansko smotrno izkoristili jamstvo za mlade; poudarja, da je treba obravnavati trenutne pomanjkljivosti glede kakovosti ponudb in dosega tega programa; meni, da si je treba bolj prizadevati za vzpostavitev standardov kakovosti, poskrbeti za nepretrgano in povečano finančno podporo, tako v instrumentih EU za financiranje kot v nacionalnih proračunih, ter smiselno pritegniti mlade in njihove organizacije k zasnovi, izvajanju in spremljanju ukrepov v okviru jamstva za mlade; poudarja, da se je treba zavedati, da zaradi meril glede starosti mnogi od brezposelnih ali podzaposlenih v svoji mladosti niso mogli sodelovati v ukrepih, ki bi bili izrecno namenjeni mlajšim delavcem, zato tudi oni potrebujejo priložnost za izpopolnitev svojih znanj in spretnosti; poudarja, da je izobraževanje najpomembnejši ključ za preprečevanje revščine; meni, da je v izobraževalnih ustanovah treba močneje posredovati digitalne temeljne kompetence, kot sta delo z digitalnimi mediji in osnovno znanje programiranja; v zvezi s tem poudarja potrebo po ustrezni tehnični opremi v izobraževalnih ustanovah z ustrezno digitalno infrastrukturo; poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma izvajajo sistem dualnega izobraževanja, ki je v EU uveljavljen kot vodilni model, pri tem pa priznava, da ga morajo države članice prilagoditi svojim sistemom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je pomembno spremljati delež vseh mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, med 15. in 24. letom ter druge pomožne kazalnike in se osredotočiti zlasti na mlade ženske in dekleta, saj, kar zadeva delež mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, obstaja velika razlika med spoloma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da se EU še vedno spopada s strukturnimi težavami, ki jih je treba urediti; poudarja, da je nujno treba okrepiti domače povpraševanje s spodbujanjem javnih in zasebnih naložb ter s spodbujanjem socialno in ekonomsko uravnoteženih strukturnih reform, ki bodo zmanjšale neenakosti ter spodbujale kakovostna in vključujoča delovna mesta, trajnostno rast, socialne naložbe in odgovorno fiskalno konsolidacijo, s tem pa zagotavljale napredek v smeri več kohezije in ugodnega okolja za socialno zbliževanje navzgor za podjetja in javne storitve, da bi lahko ustvarili več kakovostnih delovnih mest, obenem pa tudi uravnotežili socialne in gospodarske vidike; poudarja, da bodo te prednostne naloge uresničene le, če bo vlaganje v človeški kapital obravnavano prednostno v okviru skupne strategije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da morajo družbeno odgovorne reforme temeljiti na solidarnosti, vključevanju, socialni pravičnosti in pošteni porazdelitvi bogastva, s čimer bi ustvarilo model, ki zagotavlja enakost in socialno varstvo, ščiti ranljive skupine in izboljšuje življenjski standard za vse državljane; poudarja tudi, da bi bilo treba gospodarske politike Unije preusmeriti v socialno tržno gospodarstvo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj opravi oceno učinka doslej izvedenih strukturnih reform na enakost spolov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo in vse države članice, naj začnejo zakonsko urejati nove oblike dela in/ali okrepijo obstoječe predpise; v zvezi s tem izraža zaskrbljenost glede pokritosti delavcev z atipično obliko zaposlitve in samozaposlenih oseb, ki pogosto nimajo popolnega dostopa do sistema; poziva Komisijo in države članice, naj zasnujejo in spodbujajo dokazano učinkovite ukrepe za zmanjševanje neprijavljenega dela, omogočanje priznanja pravic delavcev v gospodinjstvu in oskrbi ter za izboljšanje delovnih pogojev; poziva države članice in Komisijo, naj prepovejo pogodbe brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice, naj v tesnem sodelovanju z javnimi zavodi za zaposlovanje, socialnimi partnerji in drugimi deležniki, po možnosti vključno s civilno družbo, povečajo obseg in učinkovitost aktivnih politik trga dela, tudi tako, da bodo te politike bolj usmerjene v rezultate; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je pomembna razsežnost sistemov socialne varnosti avtomatsko stabiliziranje, saj blaži socialne pretrese, ki jih povzročajo zunanji učinki, na primer recesija; zato poziva države članice, naj uvedejo politike za ponovno vzpostavitev varnosti zaposlitve z zagotavljanjem proaktivne zaščite, tudi v primerih odpuščanj; poziva države članice, naj v skladu s priporočilom Mednarodne organizacije dela št. 202, v katerem so določene minimalne ravni socialne zaščite, zagotovijo in povečajo naložbe v sisteme socialne zaščite, da bi lahko zagotovili njihovo učinkovitost pri obravnavanju in preprečevanju revščine in neenakosti ter hkrati omogočili njihovo vzdržnost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za nadaljnje vključevanje invalidov na trg dela, in sicer z odpravljanjem zakonodajnih ovir, ustvarjanjem spodbud za njihovo zaposlovanje in zagotavljanjem dostopnosti delovnih mest, in sicer z večjo uporabo novih podpornih tehnologij, ki denimo omogočajo komuniciranje in mobilnost invalidov; poziva Komisijo in države članice tudi, naj si intenzivneje prizadevajo za to, da bi tiste, ki so najbolj oddaljeni od tega dela, bolj pritegnili nanj, na primer starše samohranilce, neformalne oskrbovalce, dolgotrajno bolne, invalide, ljudi z zdravstvenimi težavami ali kompleksnimi kroničnimi boleznimi, migrante, begunce ter pripadnike etničnih in verskih manjšin; poziva države članice, naj povečajo prizadevanja za izpopolnjevanje delavcev in spodbujanje kakovostnega zaposlovanja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bodo vsi ukrepi za vključevanje Romov skladni s splošnimi načeli sprejetih nacionalnih strategij za vključevanje Romov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | želi spomniti, da so mikro, mala in srednja podjetja izjemno pomembna za trajnosten in vključujoč razvoj, gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest v Evropi; poziva k nadaljnji podpori za mikro, mala in srednja podjetja, da bodo lahko za svoje delavce organizirala ustrezno usposabljanje; poziva Komisijo in države članice, naj v procesu oblikovanja politik bolj in bolje upoštevajo interese teh podjetij, in sicer z zasnovo regulativnega okvir za podjetja, tudi za mala in mikro podjetja, za ustvarjanje delovnih mesta, na primer s pametnim zakonskim urejanjem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za pravičnejšo obdavčitev, tudi v digitalnem gospodarstvu, kar je osnovni pogoj za spodbujanje ugodnejšega vključevanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je zaskrbljen, ker je bilo v letnem pregledu rasti tako malo pozornosti namenjene ravnovesju med poklicnim in zasebnim življenjem; poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter večjo enakost spolov; poziva k razvoju dostopnih in cenovno sprejemljivih visokokakovostnih storitev oskrbe v vseh življenjskih obdobjih ter storitev varstva otrok in predšolske vzgoje, k nadaljnjemu prizadevanju za uresničitev barcelonskih ciljev glede otroškega varstva iz leta 2002 in oblikovanju zakonodaje, ki bo spodbujala prožne ureditve dela; poziva k priznanju neformalnih oskrbovalcev ter k boljšim delovnim pogojem in k ustreznim oblikam podpore in priznanja za pomembno delo družinskih oskrbovalcev, ki zagotavljajo največji del oskrbe v EU, na primer tako, da se jim ponudi pokojninsko in socialno varstvo ter omogoči priznanje usposabljanja in neformalnih znanj; poziva k spodbujanju prožnih ureditev dela in k uvedbi ugodnega materinskega, očetovskega, starševskega in oskrbovalskega dopusta; priznava, da to vprašanje zahteva večplasten odziv, in poziva države članice, naj ga nujno obravnavajo; je trdno prepričan, da je sprejetje uravnotežene direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja za starše in oskrbovalce nujno potreben korak za boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice, naj izboljšajo enakost spolov v zadevnih sektorjih in podjetjih, pri čemer naj posebno pozornost namenijo invalidkam, saj so še posebej ranljiva skupina na trgu dela; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je zaskrbljen, ker je trg dela po vsej EU vertikalno in horizontalno ločen, ker obstajajo razlike v plačah in pokojninah med spoloma in ker so ženske malo zastopane pri odločanju; poudarja, da je stopnja zaposlenosti žensk še vedno nižja od stopnje zaposlenosti moških; nadalje poudarja, da je to razhajanje v stopnji zaposlenosti še posebej opazno pri materah in ženskah z obveznostmi oskrbe; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bo vidik vključevanja načela enakosti spolov bolj upošteval pri pripravi priporočil za posamezne države, programov za stabilnost in konvergenco ter nacionalnih programih reform, tako da se bodo uvedli kvalitativni cilji in ukrepi, s pomočjo katerih bodo obravnavane še vedno obstoječe vrzeli in razlike med spoloma, in jih nadalje poziva, naj sistematično uporabljajo načelo upoštevanja vidika spola pri pripravi proračuna; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice, naj v nacionalnih programih reform določijo posebne kvantitativne cilje glede zaposlovanja žensk na splošno; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo in Svet, naj v strategijo Evropa 2020 vključita steber enakosti spolov ter splošen cilj enakosti spolov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo, naj indeks enakosti spolov vključi kot eno od orodij evropskega semestra za spremljanje napredka pri uresničevanju ciljev na področju zaposlovanja in socialnih ciljev; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo stopnjo delovne aktivnosti žensk; nadalje poziva države članice, naj prenehajo blokirati direktivo o zastopanosti žensk v upravnih odborih; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva države članice in Komisijo, naj odpravijo vse omejitve, s katerimi se srečujejo ženske, ki sodelujejo na trgu dela, in odpravijo z davki povezano spolno pristranskost in druge spodbude, ki ohranjajo neenake vloge spolov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva k politikam, s katerimi se bo podpiralo podjetništvo žensk in jim bo omogočil dostop do financiranja in poslovnih priložnosti, tako da se jim bo zagotovilo prilagojeno usposabljanje in se bodo uvedli ukrepi za zagotovitev poštenega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je diskriminacija na podlagi spola še vedno trdovraten problem, kar se kaže pri razlikah v plačilu med spoloma (povprečna bruto urna postavka zaposlenih moških je namreč za približno 16 % višja od postavke zaposlenih žensk) in pri 37-odstotni razliki v pokojninah; poudarja, da je več razlogov za razliko v pokojninah, ki je najpomembnejši kazalnik neenakosti spolov, namreč premajhna zastopanost žensk v dobro plačanih sektorjih, diskriminacija na trgu dela in visok delež žensk, ki delajo s skrajšanim delovnim časom, pa tudi pomanjkanje ustreznih mehanizmov za uskladitev družinskih in delovnih obveznosti med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opozarja, da je treba zaradi spremembe v starostni sestavi in s tem povezanim podaljšanjem pričakovane življenjske dobe prebivalstva prilagoditi pokojninske sisteme in v nekaterih državah članicah izvesti ustrezne reforme, da bi zagotovili vzdržne in ustrezne pokojnine v prihodnosti; ponovno poziva k uvedbi dobropisov za oskrbo, s katerimi bi v pokojninskih sistemih nadomestili izgubljene prispevke žensk in moških zaradi obveznosti, povezanih z otroškim varstvom in dolgotrajno oskrbo, s čimer bi zmanjšali razlike med spoloma v pokojninah in zaščitili medgeneracijsko enakost; poziva EU in države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji in organizacijami za enakost spolov določijo in izvajajo politike za odpravo razlik v plačah in pokojninah med spoloma; poziva države članice, naj ta prizadevanja dopolnijo z rednim vzporejanjem plač; želi spomniti na poziv Evropskega sveta, da bi letna poročila o enakosti med spoloma v sklopu evropskega semestra uporabili za okrepitev vključevanja načela enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je treba vsem zagotoviti univerzalni dostop do javnih, na solidarnosti temelječih in ustreznih pokojnin in starostnih pokojnin; se zaveda, da se države članice spoprijemajo z izzivi pri krepitvi vzdržnosti pokojninskih sistemov, a poudarja, da je v teh sistemih pomembno ohraniti solidarnost; meni, da so zvišanje ravni zaposlenosti in ustvarjanje več kakovostnih delovnih mest v vseh starostnih skupinah, izboljšanje delovnih in zaposlitvenih pogojev ter dodelitev potrebnih dodatnih javnih sredstev najboljši načini za zagotavljanje vzdržnih, varnih in ustreznih pokojnin za ženske in moške; meni, da bi se morale reforme pokojninskih sistemov med drugim osredotočati na dejansko upokojitveno starost in bi morale odražati gibanja na trgih dela, rodnost, razmere na zdravstvenem področju in glede bogastva, delovne pogoje in stopnjo ekonomske odvisnosti; meni, da bi bilo treba pri teh reformah upoštevati tudi razmere milijonov delavcev v Evropi, zlasti žensk, mladih in samozaposlenih, ki se soočajo z negotovimi in netipičnimi zaposlitvami, obdobji neželene brezposelnosti in skrajšanim delovnim časom; |
| --- | --- |

40.

| 41. | se zaveda, da so socialne in zdravstvene storitve poglavitnega pomena pri podpiranju boja proti revščini in socialni izključenosti, ter poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za naložbe in fiskalni manevrski prostor, da bodo te storitve lahko postale cenovno ugodne, dostopne in visokokakovostne; |
| --- | --- |

41.

| 42. | obžaluje, da stanovanjska kriza ni vključena med glavne prednostne naloge politik za leto 2019, in poziva Komisijo in države članice, naj bolje izkoristijo semester za spremljanje in podpiranje napredka na področju stanovanj, saj sta cenovna dostopnost stanovanj in brezdomstvo v številnih državah članicah ključna razloga za skrb; poziva Komisijo, naj kot prvi ukrep vključi kazalnik statistike Evropske unije o dohodkih in življenjskih pogojih (EU-SILC) glede preobremenjenosti s stanovanjskimi stroški v pregled socialnih kazalnikov, kar je skladno z 19. načelom evropskega stebra socialnih pravic; poudarja, da visoka stopnja prenaseljenosti med mladimi (med 15. in 29. letom) negativno vpliva na izobraževanje, osebni in poklicni razvoj ter kakovost življenja; meni, da bi bilo treba prednostno poskrbeti za dodelitev javnih sredstev mladim, ki ne živijo v dostojnih razmerah; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da se je kohezijska politika kot ena od glavnih naložbenih politik v Evropski uniji izkazala za učinkovito pri krepitvi socialne kohezije in zmanjševanju neenakosti; spodbuja države članice, naj v celoti izkoristijo razpoložljiva finančna sredstva za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ponovno poziva Komisijo, naj podpira države članice pri večji uporabi strukturnih skladov za naložbe v javne strukture oskrbe in storitve za otroke, starejše in druge vzdrževane osebe, da bi se ženskam olajšala vrnitev na trg dela in zagotovila pošteno usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | želi spomniti, da letni pregled rasti daje prednost več področjem socialnih naložb, na primer zdravstvu, sistemom dolgotrajne oskrbe in javnim stanovanjem; poudarja, da Evropski ekonomsko-socialni odbor zagovarja mnoge pozitivne učinke dobro načrtovanih, učinkovitih in uspešnih ter v prihodnost usmerjenih socialnih naložb; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva države članice, Komisijo in Evropski parlament, naj bolj priznajo strokovno znanje nevladnih organizacij s socialnega področja in naj si v okviru evropskega semestra prizadevajo za socialni dialog, v skladu s členom 11 Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0484.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0464.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0432.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0078.

(5)  Glej poročili Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (In it together: why less inequalities benefits all (V tem smo skupaj: zakaj manj neenakosti koristi vsem, 2015) in Mednarodnega denarnega sklada (Causes and consequences of income inequality (Vzroki in posledice dohodkovne neenakosti, junij 2015).

---

Četrtek, 14. marec 2019

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/83

---

P8_TA(2019)0203

Stanje človekovih pravic v Kazahstanu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o stanju človekovih pravic v Kazahstanu (2019/2610(RSP))

(2021/C 23/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 12. decembra 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani, v imenu Unije (1), ter z dne 10. marca 2016 o svobodi izražanja v Kazahstanu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 12. decembra 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani, v imenu Unije (1), ter z dne 10. marca 2016 o svobodi izražanja v Kazahstanu (2),

| — | ob upoštevanju nezakonodajne resolucije z dne 12. decembra 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani, v imenu Unije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nezakonodajne resolucije z dne 12. decembra 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani, v imenu Unije (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kazahstanu, vključno s tistimi z dne 18. aprila 2013 (4), 15. marca 2012 (5) in 17. septembra 2009 o primeru Jevgenija Žovtisa v Kazahstanu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kazahstanu, vključno s tistimi z dne 18. aprila 2013 (4), 15. marca 2012 (5) in 17. septembra 2009 o primeru Jevgenija Žovtisa v Kazahstanu (6),

| — | ob upoštevanju sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju, podpisanega 21. decembra 2015 v Astani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju, podpisanega 21. decembra 2015 v Astani,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 15. decembra 2011 o stanju izvajanja strategije EU za osrednjo Azijo (7) ter z dne 13. aprila 2016 o izvajanju in pregledu strategije EU za Srednjo Azijo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 15. decembra 2011 o stanju izvajanja strategije EU za osrednjo Azijo (7) ter z dne 13. aprila 2016 o izvajanju in pregledu strategije EU za Srednjo Azijo (8),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. junija 2015 in 19. junija 2017 o strategiji EU za Srednjo Azijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. junija 2015 in 19. junija 2017 o strategiji EU za Srednjo Azijo,

| — | ob upoštevanju letnih dialogov o človekovih pravicah med EU in Kazahstanom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih dialogov o človekovih pravicah med EU in Kazahstanom,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker sta Evropska unija in Kazahstan 21. decembra 2015 podpisala sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju, ki naj bi zagotovil širok okvir za okrepljen politični dialog in sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev, pa tudi na številnih drugih področjih; ker sporazum poseben poudarek namenja demokraciji in načelom pravne države, človekovim pravicam in temeljnim svoboščinam, načelom tržnega gospodarstva in trajnostnega razvoja ter sodelovanju civilne družbe, med drugim pri oblikovanju javne politike; |
| --- | --- |

A.

ker sta Evropska unija in Kazahstan 21. decembra 2015 podpisala sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju, ki naj bi zagotovil širok okvir za okrepljen politični dialog in sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev, pa tudi na številnih drugih področjih; ker sporazum poseben poudarek namenja demokraciji in načelom pravne države, človekovim pravicam in temeljnim svoboščinam, načelom tržnega gospodarstva in trajnostnega razvoja ter sodelovanju civilne družbe, med drugim pri oblikovanju javne politike;

| B. | ker se je Kazahstan marca 2012 pridružil Evropski komisiji za demokracijo skozi pravo (Beneški komisiji); |
| --- | --- |

B.

ker se je Kazahstan marca 2012 pridružil Evropski komisiji za demokracijo skozi pravo (Beneški komisiji);

| C. | ker je videti, da kazahstanska vlada ni sprejela ukrepov, s katerimi bi spremenila ohlapno opredeljene določbe v 174. členu kazenskega zakonika, ki „prepoveduje nagovarjanje k družbenemu, narodnostnemu ali drugemu razdoru“, in 274. členu, ki prepoveduje „širjenje informacij, za katere je znano, da so lažne“, temveč na podlagi teh določb še naprej obtožuje in zapira aktiviste civilne družbe in novinarje; |
| --- | --- |

C.

ker je videti, da kazahstanska vlada ni sprejela ukrepov, s katerimi bi spremenila ohlapno opredeljene določbe v 174. členu kazenskega zakonika, ki „prepoveduje nagovarjanje k družbenemu, narodnostnemu ali drugemu razdoru“, in 274. členu, ki prepoveduje „širjenje informacij, za katere je znano, da so lažne“, temveč na podlagi teh določb še naprej obtožuje in zapira aktiviste civilne družbe in novinarje;

| D. | ker je v Kazahstanu vse več političnih zapornikov; ker so leta 2016 v različnih regijah države potekali miroljubni protesti zoper spremembe zemljiškega zakonika, v katerih je bilo pridržanih več kot 1 000 udeležencev (tudi 55 novinarjev), od katerih jih je bilo nato 30 aretiranih; ker je delovna skupina Združenih narodov za samovoljna pridržanja potrdila, da je šlo pri tem za samovoljno pridržanje, da ni bilo pravičnega sojenja in da je prišlo v nekaterih primerih do hude kršitve pravic; ker aktivist civilne družbe Maks Bokajev prestaja zaporno kazen zaradi zakonitega sodelovanja pri miroljubnih množičnih protestih; |
| --- | --- |

D.

ker je v Kazahstanu vse več političnih zapornikov; ker so leta 2016 v različnih regijah države potekali miroljubni protesti zoper spremembe zemljiškega zakonika, v katerih je bilo pridržanih več kot 1 000 udeležencev (tudi 55 novinarjev), od katerih jih je bilo nato 30 aretiranih; ker je delovna skupina Združenih narodov za samovoljna pridržanja potrdila, da je šlo pri tem za samovoljno pridržanje, da ni bilo pravičnega sojenja in da je prišlo v nekaterih primerih do hude kršitve pravic; ker aktivist civilne družbe Maks Bokajev prestaja zaporno kazen zaradi zakonitega sodelovanja pri miroljubnih množičnih protestih;

| E. | ker je kazahstanska vlada sodelovala z misijo na visoki ravni, ki jo je napotila Mednarodna organizacije dela, in se zavezala, da bo začela izvajati načrt, s katerim bi obravnavala pomisleke te organizacije, vendar nato ni sprejela smiselnih ukrepov, da bi dejansko izvedla določbe tega načrta, na primer spremembo zakona o sindikatih; ker ni začela izvajati niti prejšnjih priporočil odbora Mednarodne organizacije dela za uporabo standardov, v skladu s katerimi bi morala pregledati zakon o sindikatih in zakonik o delovnih razmerjih ter sprejeti vse potrebne ukrepe, da bi lahko Konfederacija neodvisnih sindikatov Kazahstana (CITUK) in z njo povezani sindikati v celoti uveljavljali svoje pravice; |
| --- | --- |

E.

ker je kazahstanska vlada sodelovala z misijo na visoki ravni, ki jo je napotila Mednarodna organizacije dela, in se zavezala, da bo začela izvajati načrt, s katerim bi obravnavala pomisleke te organizacije, vendar nato ni sprejela smiselnih ukrepov, da bi dejansko izvedla določbe tega načrta, na primer spremembo zakona o sindikatih; ker ni začela izvajati niti prejšnjih priporočil odbora Mednarodne organizacije dela za uporabo standardov, v skladu s katerimi bi morala pregledati zakon o sindikatih in zakonik o delovnih razmerjih ter sprejeti vse potrebne ukrepe, da bi lahko Konfederacija neodvisnih sindikatov Kazahstana (CITUK) in z njo povezani sindikati v celoti uveljavljali svoje pravice;

| F. | ker sta bila sindikalna aktivista Nurbek Kušakbajev in Amin Eleusinov maja 2018 pogojno izpuščena, vendar ne smeta več sodelovati pri dejavnostih sindikatov; ker aktivistki Larisi Harkovi grozijo podobne omejitve, pa tudi nenehno sodno nadlegovanje, zoper Erlana Baltabaja, prav tako sindikalnega aktivista iz Šimkenta, pa poteka kazenska preiskava na podlagi vprašljivih obtožb; |
| --- | --- |

F.

ker sta bila sindikalna aktivista Nurbek Kušakbajev in Amin Eleusinov maja 2018 pogojno izpuščena, vendar ne smeta več sodelovati pri dejavnostih sindikatov; ker aktivistki Larisi Harkovi grozijo podobne omejitve, pa tudi nenehno sodno nadlegovanje, zoper Erlana Baltabaja, prav tako sindikalnega aktivista iz Šimkenta, pa poteka kazenska preiskava na podlagi vprašljivih obtožb;

| G. | ker nova zakonodaja o nevladnih organizacijah vsebuje strožja računovodska pravila za organizacije civilne družbe; ker so organizacije za človekove pravice izpostavljene davčnemu pritisku v zvezi s subvencijami mednarodnih donatorjev; |
| --- | --- |

G.

ker nova zakonodaja o nevladnih organizacijah vsebuje strožja računovodska pravila za organizacije civilne družbe; ker so organizacije za človekove pravice izpostavljene davčnemu pritisku v zvezi s subvencijami mednarodnih donatorjev;

| H. | ker je resno ogrožena svoboda veroizpovedi in prepričanja; ker oblasti versko prepričanje zlorabljajo kot izgovor za samovoljna pridržanja; ker je bil Saken Tulbajev zaprt, potem ko so ga obdolžili „podžiganja verskega sovraštva“; |
| --- | --- |

H.

ker je resno ogrožena svoboda veroizpovedi in prepričanja; ker oblasti versko prepričanje zlorabljajo kot izgovor za samovoljna pridržanja; ker je bil Saken Tulbajev zaprt, potem ko so ga obdolžili „podžiganja verskega sovraštva“;

| I. | ker so oblasti 13. marca 2018 prepovedale miroljubno opozicijsko gibanje Demokratična izbira Kazahstana (DCK) in aretirale več kot 500 ljudi, ki so na različne načine izrazili podporo temu gibanju; ker sta postala civilni aktivist Almat Žumagulov in pesnik Kenžebek Abišev žrtvi boja kazahstanskih oblasti proti gibanju DCK ter bila obsojena na osemletno oziroma sedemletno zaporno kazen; ker je bil Ablovas Džumajev obsojen na triletno, Aset Abišev pa na štiriletno zaporno kazen, ker sta v spletu kritizirala oblasti in podpirala gibanje DCK; |
| --- | --- |

I.

ker so oblasti 13. marca 2018 prepovedale miroljubno opozicijsko gibanje Demokratična izbira Kazahstana (DCK) in aretirale več kot 500 ljudi, ki so na različne načine izrazili podporo temu gibanju; ker sta postala civilni aktivist Almat Žumagulov in pesnik Kenžebek Abišev žrtvi boja kazahstanskih oblasti proti gibanju DCK ter bila obsojena na osemletno oziroma sedemletno zaporno kazen; ker je bil Ablovas Džumajev obsojen na triletno, Aset Abišev pa na štiriletno zaporno kazen, ker sta v spletu kritizirala oblasti in podpirala gibanje DCK;

| J. | ker ostaja svoboda združevanja, čeprav zaščitena z kazahstansko ustavo, v državi večinoma omejena, zakon o javnem združevanju pa zahteva, da se vsa javna združenja registrirajo pri ministrstvu za pravosodje; ker so bile z novimi spremembami tega zakonika decembra 2015 uvedene zahteve za poročanje in državna ureditev financiranja prek organa, ki ga imenuje vlada; ker tistim, ki sodelujejo pri dejavnostih neregistriranih organizacij, grozijo upravne in kazenske sankcije; |
| --- | --- |

J.

ker ostaja svoboda združevanja, čeprav zaščitena z kazahstansko ustavo, v državi večinoma omejena, zakon o javnem združevanju pa zahteva, da se vsa javna združenja registrirajo pri ministrstvu za pravosodje; ker so bile z novimi spremembami tega zakonika decembra 2015 uvedene zahteve za poročanje in državna ureditev financiranja prek organa, ki ga imenuje vlada; ker tistim, ki sodelujejo pri dejavnostih neregistriranih organizacij, grozijo upravne in kazenske sankcije;

| K. | ker se predstavniki civilne družbe in aktivisti na področju človekovih pravic še naprej soočajo s povračilnimi ukrepi in omejitvami, med njimi tudi aktivistka na področju človekovih pravic Elena Semenova, za katero je bila zaradi „namernega razširjanja lažnih informacij“ izrečena prepoved potovanj, in aktivistka iz Šimkenta Ardak Ašim, ki so jo zaradi kritičnih objav v družbenih medijih obtožili „podžiganja razdora“ in prisilno pridržali v psihiatrični bolnišnici; ker je policija 10. maja 2018 med obiskom delegacije Evropskega parlamenta v Kazahstanu uporabila čezmerno silo zoper miroljubne protestnike, ki so se poskušali sestati s poslanci Evropskega parlamenta; ker je bilo pridržanih več kot 150 ljudi, več kot 30 protestnikom pa je bila izrečena upravna zaporna kazen; ker je kazahstanska policija 17. in 18. septembra 2018 pridržala več aktivistov, ki so se želeli sestati s člani delegacije Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

K.

ker se predstavniki civilne družbe in aktivisti na področju človekovih pravic še naprej soočajo s povračilnimi ukrepi in omejitvami, med njimi tudi aktivistka na področju človekovih pravic Elena Semenova, za katero je bila zaradi „namernega razširjanja lažnih informacij“ izrečena prepoved potovanj, in aktivistka iz Šimkenta Ardak Ašim, ki so jo zaradi kritičnih objav v družbenih medijih obtožili „podžiganja razdora“ in prisilno pridržali v psihiatrični bolnišnici; ker je policija 10. maja 2018 med obiskom delegacije Evropskega parlamenta v Kazahstanu uporabila čezmerno silo zoper miroljubne protestnike, ki so se poskušali sestati s poslanci Evropskega parlamenta; ker je bilo pridržanih več kot 150 ljudi, več kot 30 protestnikom pa je bila izrečena upravna zaporna kazen; ker je kazahstanska policija 17. in 18. septembra 2018 pridržala več aktivistov, ki so se želeli sestati s člani delegacije Evropskega parlamenta;

| L. | ker so začeli aprila 2018 veljati nove spremembe, ki omejujejo medijsko in informacijsko zakonodajo, ker je dostop do informacij na družbenih medijih še zmeraj onemogočen in ker je bila zoper medija Forbes Kazahstan in Ratel.kz sprožena kazenska preiskava zaradi „namernega razširjanja lažnih informacij“; ker oblasti nadzirajo in omejujejo uporabo socialnih omrežij; ker so bili blogerji in uporabniki socialnih omrežij, na primer Ruslan Ginatulin, Igor Čupina in Igor Sičev, obsojeni na zaporno kazen; ker je Kirgizija v hudem nasprotju z zakonom Kazahstanu izročila blogerja Muratbeka Tungišbajeva, s katerim so v Kazahstanu grdo ravnali; |
| --- | --- |

L.

ker so začeli aprila 2018 veljati nove spremembe, ki omejujejo medijsko in informacijsko zakonodajo, ker je dostop do informacij na družbenih medijih še zmeraj onemogočen in ker je bila zoper medija Forbes Kazahstan in Ratel.kz sprožena kazenska preiskava zaradi „namernega razširjanja lažnih informacij“; ker oblasti nadzirajo in omejujejo uporabo socialnih omrežij; ker so bili blogerji in uporabniki socialnih omrežij, na primer Ruslan Ginatulin, Igor Čupina in Igor Sičev, obsojeni na zaporno kazen; ker je Kirgizija v hudem nasprotju z zakonom Kazahstanu izročila blogerja Muratbeka Tungišbajeva, s katerim so v Kazahstanu grdo ravnali;

| M. | ker je nekaznovanost za mučenje zapornikov in osumljencev ter slabo ravnanje z njimi še vedno del vsakdanjika, čeprav se je vlada zavezala ničelni toleranci do mučenja; ker oblastem ni uspelo izpeljati verodostojne preiskave obtožb o mučenju med obsežno stavko naftnih delavcev v Žanaoznu leta 2011; |
| --- | --- |

M.

ker je nekaznovanost za mučenje zapornikov in osumljencev ter slabo ravnanje z njimi še vedno del vsakdanjika, čeprav se je vlada zavezala ničelni toleranci do mučenja; ker oblastem ni uspelo izpeljati verodostojne preiskave obtožb o mučenju med obsežno stavko naftnih delavcev v Žanaoznu leta 2011;

| N. | ker tožilstvo v Almatiju ni našlo oprijemljivih dokazov, s katerimi bi bilo mogoče podkrepiti obtožbe o mučenju poslovneža Iskanderja Jerimbetova, oktobra 2018 obsojenega na sedemletno zaporno kazen zaradi obsežne goljufije; ker je delovna skupina Združenih narodov za samovoljna pridržanja leta 2018 ugotovila, da sta bila njegova aretacija in pridržanje samovoljna, pozvala k njegovi izpustitvi ter izrazila zaskrbljenost nad obtožbami o mučenju v priporu pred sojenjem; |
| --- | --- |

N.

ker tožilstvo v Almatiju ni našlo oprijemljivih dokazov, s katerimi bi bilo mogoče podkrepiti obtožbe o mučenju poslovneža Iskanderja Jerimbetova, oktobra 2018 obsojenega na sedemletno zaporno kazen zaradi obsežne goljufije; ker je delovna skupina Združenih narodov za samovoljna pridržanja leta 2018 ugotovila, da sta bila njegova aretacija in pridržanje samovoljna, pozvala k njegovi izpustitvi ter izrazila zaskrbljenost nad obtožbami o mučenju v priporu pred sojenjem;

| O. | ker enakost spolov v Kazahstanu ovirajo visoka stopnja nasilja nad ženskami ter tradicionalno patriarhalne norme in stereotipi; ker nevladne organizacije navajajo, da se prijavi le majhen delež primerov nasilja nad ženskami, še manjši delež nasilja nad ženskami in primerov spolnega nadlegovanja pa se kazensko preganja; |
| --- | --- |

O.

ker enakost spolov v Kazahstanu ovirajo visoka stopnja nasilja nad ženskami ter tradicionalno patriarhalne norme in stereotipi; ker nevladne organizacije navajajo, da se prijavi le majhen delež primerov nasilja nad ženskami, še manjši delež nasilja nad ženskami in primerov spolnega nadlegovanja pa se kazensko preganja;

| P. | ker se osebe LGBTI v Kazahstanu soočajo s pravnimi težavami in diskriminacijo; ker so v Kazahstanu istospolni odnosi tako za moške kot za ženske sicer zakoniti, vendar istospolni pari in gospodinjstva, ki jih vodijo, niso upravičeni do enakega pravnega varstva kot velja za heteroseksualne zakonce; |
| --- | --- |

P.

ker se osebe LGBTI v Kazahstanu soočajo s pravnimi težavami in diskriminacijo; ker so v Kazahstanu istospolni odnosi tako za moške kot za ženske sicer zakoniti, vendar istospolni pari in gospodinjstva, ki jih vodijo, niso upravičeni do enakega pravnega varstva kot velja za heteroseksualne zakonce;

| Q. | ker Kazahstan na svetovnem indeksu demokracije med 167 državami zaseda 143. mesto, država pa se uvršča med avtoritarne režime; |
| --- | --- |

Q.

ker Kazahstan na svetovnem indeksu demokracije med 167 državami zaseda 143. mesto, država pa se uvršča med avtoritarne režime;

| 1. | poziva Kazahstan, naj izpolnjuje svoje mednarodne obveznosti ter spoštuje človekove pravice in temeljne svoboščine; poziva kazahstanske oblasti, naj končajo kršitve človekovih pravic in vse oblike političnega zatiranja v skladu z načeli iz členov 1, 4, 5 in 235 sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da mora krepitev političnih, gospodarskih in kulturnih odnosov med EU in Kazahstanom temeljiti na skupni zavezi splošnim vrednotam, zlasti demokraciji, pravni državi, dobremu upravljanju in spoštovanju človekovih pravic; pričakuje, da bo sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju spodbujal krepitev pravne države in demokratične participacije vseh državljanov, bolj raznoliko politično okolje, bolje delujoče, neodvisno in nepristransko sodstvo, večjo preglednost in odgovornost vlade ter izboljšanje delovne zakonodaje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja izpustitev več političnih zapornikov, in sicer Vladimirja Kozlova, Gjuzjala Bajdalinova, Sejtkazija Matajeva, Ediga Batirova, Jeržana Orazalinova, Sajata Ibrajeva, Aseta Matajeva, Zinaida Muhortova, Talgata Ajana in naftnih delavcev iz Žanaozna, pa tudi sindikalistov Amina Jelusinova in Nurbeka Kušakbajeva, katerih prostost je vseeno še vedno omejena; pozdravlja odločitev o izpustitvi Ardaka Ašima iz psihiatrične klinike; obsoja uporabo tako brutalnega ukrepa, kot je kaznovalna psihiatrija, ter poziva k umiku prisilne ambulantne psihiatrične obravnave Ašima in vseh prisilnih zdravstvenih ukrepov proti aktivistki Nataliji Ulasik; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva, naj popolnoma rehabilitirajo in takoj izpustijo vse aktiviste in politične zapornike, ki so trenutno v pridržani, zlasti Muhtara Džakiševa, Maksa Bokajeva, Iskanderja Jerimbetova, Arona Atabeka, Sanata Bukenova ter Mahambeta Abžana in Sakena Tulbajeva, odpravijo pa naj se tudi omejitve gibanja, ki so bile naložene drugim; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva kazahstansko vlado, naj spremeni 174. člen kazenskega zakonika o „nagovarjanju k družbenemu, narodnostnemu, klanskemu, rasnemu, razrednemu ali verskemu razdoru“ in omeji področje njegove uporabe, da prepreči samovoljno preganjanje, ki krši norme na področju človekovih pravic, pa tudi 274. člen kazenskega zakonika, ki na splošno prepoveduje „širjenje informacij, za katere je znano, da so lažne“, ter naj izpusti aktiviste, novinarje in druge kritine posameznike, ki so trenutno v priporu na podlagi teh členov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva kazahstansko vlado, naj konča zatiranje neodvisnih sindikatov in odpravi omejitve njihovih dejavnosti, preneha politično motivirani kazenski pregon sindikalnih voditeljev in razveljavi obsodbe Larise Harkove, Nurbeka Kušakbajeva in Amina Jelusinova ter jim omogoči, da bodo brez vmešavanja ali nadlegovanja nadaljevali svoje sindikalne dejavnosti; vlado poziva tudi, naj se odzove na pomisleke Evropskega parlamenta v zvezi s kazensko preiskavo proti Erlanu Baltabaju in revidira zakon o sindikatih iz leta 2014 in zakonik o delovnih razmerjih iz leta 2015, da ju uskladi s standardi Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva kazahstansko vlado, naj izvaja priporočila posebne poročevalke OZN o svobodi mirnega zbiranja in svobodi združevanja ter revidira zakon o javnem zbiranju in pogoje za dostop do financiranja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva kazahstansko vlado, naj preneha z vsemi oblikami samovoljnih pridržanj, povračilnih ukrepov in nadlegovanja zoper aktiviste na področju človekovih pravic, civilnodružbene organizacije in opozicijska politična gibanja, tudi proti dejanskim ali domnevnim podpornikom stranke DVK; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva kazahstansko vlado, naj pregleda spremembe zakona o medijih in informiranju, ki je začel veljati letos, uvede moratorij za klevetanje, sprejme vse potrebne ukrepe za razveljavitev ustreznih členov novega kazenskega zakonika v zvezi s klevetanjem, določi zgornjo mejo za odškodnine v civilnih tožbah zaradi obrekovanja ter odpravi nadlegovanje in povračilne ukrepe zoper novinarje, ki kritizirajo vlado, konča pa naj tudi blokiranje dostopa do informacij na spletu in zunaj njega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k ukrepanju, kar zadeva sporočila odbora OZN za človekove pravice, delovne skupine OZN za samovoljna pridržanja in posebnega poročevalca OZN o mučenju; poziva, naj se zaščitijo žrtve mučenja, naj se jim zagotovi ustrezna zdravstvena oskrba in naj se ustrezno preiščejo primeri mučenja; zahteva, naj se končajo zlorabe Interpolovih postopkov izročitve in naj se preneha nadlegovanje politične opozicije; poziva kazahstansko vlado, naj izpolni svoje obljube o ničelni strpnosti glede mučenja in naj zagotovi celovito preiskavo obtožb o mučenju, vključno s tistimi, povezanimi z dogodki v Žanaoznu; poziva vlado, naj v luči sklepov delovne skupine OZN o samovoljnem pridržanju pregleda primer Iskandra Jerimbetova in zagotovi ustrezno preiskavo obtožb o domnevnem mučenju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je seznanjen z večetničnim in večverskim značajem Kazahstana in poudarja, da je treba varovati manjšine in njihove pravice, zlasti kar zadeva uporabo jezikov, versko svobodo ali svobodo prepričanja, nediskriminacijo in enake možnosti; pozdravlja miroljubno sobivanje različnih skupnosti v Kazahstanu; poziva Kazahstan, naj preneha preganjati ljudi zaradi legitimnega uveljavljanja svobode vesti in veroizpovedi; zahteva takojšnjo izpustitev oseb, obsojenih zaradi njihovega prepričanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva oblasti, naj se borijo proti vsem oblikam nasilja nad ženskami; poleg tega poziva k ukrepanju za zagotovitev učinkovitih in dostopnih kanalov za prijavo ter zaščitnih ukrepov, ki bodo upoštevali potrebe in zaupnost žrtev; poziva k odpravi prakse nekaznovanosti in ukrepanju za zagotavljanje ustreznih kazenskih sankcij za storilce; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vztraja, da se v celoti spoštujejo pravice skupnosti LGBTI; poziva kazahstansko vlado, naj zagotovi, da se skupnost LGBTI ne bo soočala z diskriminacijo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Kazahstan, naj v celoti izvede priporočila, ki so bila v okviru mednarodne misije organizacije OVSE/urada ODIHR za opazovanje volitev podana za volitve z dne 20. marca 2016 in v skladu s katerimi je pred državo še dolga pot do izpolnitve njenih zavez v okviru organizacije OVSE glede demokratičnih volitev; poziva kazahstanske oblasti, naj ne omejujejo dejavnosti neodvisnih kandidatov; poziva tudi, naj se spoštujejo volilne pravice državljanov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponovno poudarja pomen sodelovanja EU in OVSE pri izboljšanju dobrih praks demokratičnega upravljanja v državi, zlasti na področju človekovih pravic in pravne države; zato poziva kazahstanske oblasti, naj razširijo mandat OVSE v državi in naj zlasti obnovijo mandat centra OVSE v Astani, kar je pomemben pogoj za nadaljnje sodelovanje med EU in Kazahstanom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva, naj EU in zlasti Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) pobližje spremlja razvoj dogodkov v Kazahstanu, po potrebi opozarja kazahstanske oblasti na svoje pomisleke, jim nudi pomoč in redno poroča Parlamentu; poziva delegacijo EU v Astani, naj ima še naprej dejavno vlogo pri spremljanju položaja in na vseh ustreznih dvostranskih srečanjih opozarja na vprašanje svobode govora; poziva ESZD, naj proaktivno sodeluje v misijah za opazovanje sojenj, da bi spremljala politično občutljiva sojenja in politično motivirano kazensko preganjanje ter preverjala, da se za vse uporablja pravica do poštenega sojenja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za Srednjo Azijo, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Kazahstana. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  UL C 369, 11.10.2018, str. 2.

(2)  UL C 50, 9.2.2018, str. 38.

(3)  UL C 369, 11.10.2018, str. 179.

(4)  UL C 45, 5.2.2016, str. 85.

(5)  UL C 251 E, 31.8.2013, str. 93.

(6)  UL C 224 E, 19.8.2010, str. 30.

(7)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 91.

(8)  UL C 58, 15.2.2018, str. 119.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/88

---

P8_TA(2019)0204

Iran, zlasti primer zagovornikov človekovih pravic

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o Iranu, zlasti primeru zagovornikov človekovih pravic (2019/2611(RSP))

(2021/C 23/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, zlasti tistih z dne 13. decembra 2018 o Iranu, zlasti primeru Nasrin Sotudeh (1), in z dne 25. oktobra 2016 o strategiji EU do Irana po jedrskem sporazumu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, zlasti tistih z dne 13. decembra 2018 o Iranu, zlasti primeru Nasrin Sotudeh (1), in z dne 25. oktobra 2016 o strategiji EU do Irana po jedrskem sporazumu (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Iranu z dne 4. februarja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Iranu z dne 4. februarja 2019,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca o razmerah na področju človekovih pravic v Islamski republiki Iran z dne 30. januarja 2019 in njegove izjave o Iranu z dne 29. novembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca o razmerah na področju človekovih pravic v Islamski republiki Iran z dne 30. januarja 2019 in njegove izjave o Iranu z dne 29. novembra 2018,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 17. decembra 2018 o stanju človekovih pravic v Islamski republiki Iran, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 17. decembra 2018 o stanju človekovih pravic v Islamski republiki Iran,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah iz leta 1966, katerega država pogodbenica je tudi Iran, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah iz leta 1966, katerega država pogodbenica je tudi Iran,

| — | ob upoštevanju Listine o pravicah državljanov iranskega predsednika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine o pravicah državljanov iranskega predsednika,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju izjave strokovnjakov OZN za človekove pravice z dne 29. novembra 2018, da mora Iran zaščititi zagovornike pravic žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave strokovnjakov OZN za človekove pravice z dne 29. novembra 2018, da mora Iran zaščititi zagovornike pravic žensk,

| — | ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, smernic EU glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja ter smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja na spletu in drugje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, smernic EU glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja ter smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja na spletu in drugje,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 12. aprila 2018 o podaljšanju omejevalnih ukrepov za nadaljnjih 12 mesecev zaradi hudih kršitev človekovih pravic v Iranu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 12. aprila 2018 o podaljšanju omejevalnih ukrepov za nadaljnjih 12 mesecev zaradi hudih kršitev človekovih pravic v Iranu,

| — | ob upoštevanju izjave uradne govorke Evropske službe za zunanje delovanje z dne 12. marca 2019 o obsodbi iranske odvetnice za človekove pravice Nasrin Sotudeh, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradne govorke Evropske službe za zunanje delovanje z dne 12. marca 2019 o obsodbi iranske odvetnice za človekove pravice Nasrin Sotudeh,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker so zagovorniki človekovih pravic, novinarji, odvetniki in spletni aktivisti v Iranu še vedno tarče nadlegovanja, samovoljnih aretacij, pridržanja in pregona zaradi svojega dela; ker so iransko ministrstvo za obveščevalno dejavnost in druge sile v zadnjih mesecih izvajali hud pogrom nad civilno družbo; |
| --- | --- |

A.

ker so zagovorniki človekovih pravic, novinarji, odvetniki in spletni aktivisti v Iranu še vedno tarče nadlegovanja, samovoljnih aretacij, pridržanja in pregona zaradi svojega dela; ker so iransko ministrstvo za obveščevalno dejavnost in druge sile v zadnjih mesecih izvajali hud pogrom nad civilno družbo;

| B. | ker v svoji resoluciji z dne 25. oktobra 2016 o strategiji EU do Irana po jedrskem sporazumu poudarja pomen spoštovanja smernic EU o človekovih pravicah, tudi za zagovornike človekovih pravic, v odnosih med EU in Iranom; |
| --- | --- |

B.

ker v svoji resoluciji z dne 25. oktobra 2016 o strategiji EU do Irana po jedrskem sporazumu poudarja pomen spoštovanja smernic EU o človekovih pravicah, tudi za zagovornike človekovih pravic, v odnosih med EU in Iranom;

| C. | ker je bila ugledna odvetnica za človekove pravice Nasrin Sotudeh nedavno obsojena na najmanj sedem let zapora; ker bi lahko bila njena kombinirana kazen iz dveh sojenj po poročanju bistveno daljša, čeprav dejanska dolžina zaporne kazni še vedno ni jasna; ker se zdi, da je pravi razlog za njeno zaporno kazen miroljubno zagovarjanje človekovih pravic v Iranu; ker njeni sojenji nista potekali v skladu z osnovnimi mednarodnimi standardi dolžnega pravnega postopanja; |
| --- | --- |

C.

ker je bila ugledna odvetnica za človekove pravice Nasrin Sotudeh nedavno obsojena na najmanj sedem let zapora; ker bi lahko bila njena kombinirana kazen iz dveh sojenj po poročanju bistveno daljša, čeprav dejanska dolžina zaporne kazni še vedno ni jasna; ker se zdi, da je pravi razlog za njeno zaporno kazen miroljubno zagovarjanje človekovih pravic v Iranu; ker njeni sojenji nista potekali v skladu z osnovnimi mednarodnimi standardi dolžnega pravnega postopanja;

| D. | ker je bil mož Nasrin Sotudeh Reza Kandan pridržan, potem ko je podprl ženske, ki so se v miroljubni kampanji izrekale proti obveznemu nošenju naglavne rute (hidžab) in za izpustitev njegove žene iz zapora; ker ga je revolucionarno sodišče v Teheranu januarja 2019 obsodilo na šest let zapora; |
| --- | --- |

D.

ker je bil mož Nasrin Sotudeh Reza Kandan pridržan, potem ko je podprl ženske, ki so se v miroljubni kampanji izrekale proti obveznemu nošenju naglavne rute (hidžab) in za izpustitev njegove žene iz zapora; ker ga je revolucionarno sodišče v Teheranu januarja 2019 obsodilo na šest let zapora;

| E. | ker so v mesecih januar in februar 2018 aretirali okoljske aktiviste in predstavnike Perzijske fundacije za prostoživeče živali in rastline Taher Ghadirian, Nilufar Bajani, Amirhosein Khaleghi, Human Džokar, Sam Radžabi, Sepideh Kašani, Abdolreza Kuhpajeh in Morad Tahbaz in jih pridržali brez dostopa do odvetnika, v preteklih tednih pa so jim sodili v postopkih, v katerih niso bili spoštovani standardi poštenega sojenja; ker je lani v skrivnostnih okoliščinah v priporu umrl še en član te skupine, iransko-kanadski univerzitetni profesor Kavous Seyed-Emami; |
| --- | --- |

E.

ker so v mesecih januar in februar 2018 aretirali okoljske aktiviste in predstavnike Perzijske fundacije za prostoživeče živali in rastline Taher Ghadirian, Nilufar Bajani, Amirhosein Khaleghi, Human Džokar, Sam Radžabi, Sepideh Kašani, Abdolreza Kuhpajeh in Morad Tahbaz in jih pridržali brez dostopa do odvetnika, v preteklih tednih pa so jim sodili v postopkih, v katerih niso bili spoštovani standardi poštenega sojenja; ker je lani v skrivnostnih okoliščinah v priporu umrl še en član te skupine, iransko-kanadski univerzitetni profesor Kavous Seyed-Emami;

| F. | ker so bili v letih 2018 in 2019 aretirani sindikalni aktivisti Ismail Bakši, Sepideh Gholian in Mohamed Habibi, potem ko so vodili proteste za pravice delavcev in učiteljev; ker je bila zagovornica človekovih pravic Marjam Akbari Monfared leta 2010 obsojena na 15 let zapora zaradi „sovraštva do Boga“ in so ji odrekli zdravstveno oskrbo, čeprav je trpela za več boleznimi; |
| --- | --- |

F.

ker so bili v letih 2018 in 2019 aretirani sindikalni aktivisti Ismail Bakši, Sepideh Gholian in Mohamed Habibi, potem ko so vodili proteste za pravice delavcev in učiteljev; ker je bila zagovornica človekovih pravic Marjam Akbari Monfared leta 2010 obsojena na 15 let zapora zaradi „sovraštva do Boga“ in so ji odrekli zdravstveno oskrbo, čeprav je trpela za več boleznimi;

| G. | ker so bili aktivisti Araš Sadeghi, Narges Mohamadi in Farhad Mejzami vsi obsojeni na dolgo zaporno kazen zaradi kampanj za pravice žensk, odpravo smrtne kazni in človekove pravice; |
| --- | --- |

G.

ker so bili aktivisti Araš Sadeghi, Narges Mohamadi in Farhad Mejzami vsi obsojeni na dolgo zaporno kazen zaradi kampanj za pravice žensk, odpravo smrtne kazni in človekove pravice;

| H. | ker so na iranskih sodiščih pogosta nepoštena sojenja in se kot dokaz na sodišču uporabljajo z mučenjem pridobljena priznanja; ker organi še naprej kriminalizirajo aktivizem za človekove pravice in z 48. členom iranskega zakona o kazenskem postopku pridržanim osebam preprečujejo dostop do pravnih svetovalcev; ker ni neodvisnih mehanizmov za zagotavljanje odgovornosti v sodstvu; |
| --- | --- |

H.

ker so na iranskih sodiščih pogosta nepoštena sojenja in se kot dokaz na sodišču uporabljajo z mučenjem pridobljena priznanja; ker organi še naprej kriminalizirajo aktivizem za človekove pravice in z 48. členom iranskega zakona o kazenskem postopku pridržanim osebam preprečujejo dostop do pravnih svetovalcev; ker ni neodvisnih mehanizmov za zagotavljanje odgovornosti v sodstvu;

| I. | ker stalni praksi aretacij oseb z dvojnim evropskim in iranskim državljanstvom, tudi v primeru Nazanin Zaghari-Ratcliffe, britansko-iranske državljanke, sledijo podaljšan pripor v samici in zaslišanja, neustrezni pravni postopki in dolge zaporne kazni na podlagi nejasnih ali nedoločenih obtožb glede nacionalne varnosti in vohunjenja ter kampanje blatenja zaprtih posameznikov, ki jih podpira vlada; |
| --- | --- |

I.

ker stalni praksi aretacij oseb z dvojnim evropskim in iranskim državljanstvom, tudi v primeru Nazanin Zaghari-Ratcliffe, britansko-iranske državljanke, sledijo podaljšan pripor v samici in zaslišanja, neustrezni pravni postopki in dolge zaporne kazni na podlagi nejasnih ali nedoločenih obtožb glede nacionalne varnosti in vohunjenja ter kampanje blatenja zaprtih posameznikov, ki jih podpira vlada;

| J. | ker v mnogih primerih poročajo o nečloveških in ponižujočih razmerah v iranskih zaporih in pomanjkanju ustreznega dostopa do zdravstvene oskrbe med pridržanjem, kar je v nasprotju s standardnimi minimalnimi pravili OZN o ravnanju z zaporniki; |
| --- | --- |

J.

ker v mnogih primerih poročajo o nečloveških in ponižujočih razmerah v iranskih zaporih in pomanjkanju ustreznega dostopa do zdravstvene oskrbe med pridržanjem, kar je v nasprotju s standardnimi minimalnimi pravili OZN o ravnanju z zaporniki;

| K. | ker je bilo v Iranu po ocenah iz poročila nevladne organizacije za človekove pravice Iran Human Rights leta 2018 usmrčenih 273 oseb, kar je bilo v tem letu največje število na svetu; |
| --- | --- |

K.

ker je bilo v Iranu po ocenah iz poročila nevladne organizacije za človekove pravice Iran Human Rights leta 2018 usmrčenih 273 oseb, kar je bilo v tem letu največje število na svetu;

| L. | ker je leta 2018 na tisoče ljudi sodelovalo v mirnih demonstracijah in stavkah zaradi neizplačanih plač, slabih delovnih razmer, korupcije, političnega zatiranja in drugih težav; ker so organi na stotine med njimi aretirali, mnogo obsodili na zaporne kazni in bičanje; |
| --- | --- |

L.

ker je leta 2018 na tisoče ljudi sodelovalo v mirnih demonstracijah in stavkah zaradi neizplačanih plač, slabih delovnih razmer, korupcije, političnega zatiranja in drugih težav; ker so organi na stotine med njimi aretirali, mnogo obsodili na zaporne kazni in bičanje;

| M. | ker iransko sodstvo še vedno zatira miroljubna dejanja upora zagovornikov človekovih pravic, ki protestirajo zoper obvezno nošenje naglavne rute (hidžab); ker so leta 2018 zaradi protestov aretirali vsaj 39 žensk, 55 drugih pa je bilo pridržanih, ker so se zavzemale za pravice žensk; |
| --- | --- |

M.

ker iransko sodstvo še vedno zatira miroljubna dejanja upora zagovornikov človekovih pravic, ki protestirajo zoper obvezno nošenje naglavne rute (hidžab); ker so leta 2018 zaradi protestov aretirali vsaj 39 žensk, 55 drugih pa je bilo pridržanih, ker so se zavzemale za pravice žensk;

| N. | ker se v Iranu zatirajo svoboda tiska, tako na spletu kot v drugih oblikah, svoboda združevanja in svoboda misli; |
| --- | --- |

N.

ker se v Iranu zatirajo svoboda tiska, tako na spletu kot v drugih oblikah, svoboda združevanja in svoboda misli;

| O. | ker so iranske oblasti sistematično uperjene zoper novinarje, tudi tiste ki delajo za perzijsko službo BBC, in njihove družine, s tem ko zoper nje uporabljajo kriminalistične preiskave, jim dajo zamrzniti osebno premoženje, jih samovoljno aretirajo, pridržujejo, nadzorujejo, nadlegujejo ter o njih širijo lažne, zlonamerne in žaljive informacije; ker je v Iranu trenutno pridržanih vsaj osem novinarjev; |
| --- | --- |

O.

ker so iranske oblasti sistematično uperjene zoper novinarje, tudi tiste ki delajo za perzijsko službo BBC, in njihove družine, s tem ko zoper nje uporabljajo kriminalistične preiskave, jim dajo zamrzniti osebno premoženje, jih samovoljno aretirajo, pridržujejo, nadzorujejo, nadlegujejo ter o njih širijo lažne, zlonamerne in žaljive informacije; ker je v Iranu trenutno pridržanih vsaj osem novinarjev;

| P. | ker je iranski predsednik Hasan Rohani decembra 2016 sprejel listino o državljanskih pravicah; ker listina ni pravno zavezujoča; |
| --- | --- |

P.

ker je iranski predsednik Hasan Rohani decembra 2016 sprejel listino o državljanskih pravicah; ker listina ni pravno zavezujoča;

| Q. | ker pripadniki verskih in etničnih manjšin, tudi pripadniki bahajske vere ter azerbajdžanske, kurdske, arabske in beluške skupnosti, sunitski muslimani, kristjani in neverujoči v Iranu doživljajo diskriminacijo pri zaposlovanju, izobraževanju, svobodi veroizpovedi in političnih dejavnostih; |
| --- | --- |

Q.

ker pripadniki verskih in etničnih manjšin, tudi pripadniki bahajske vere ter azerbajdžanske, kurdske, arabske in beluške skupnosti, sunitski muslimani, kristjani in neverujoči v Iranu doživljajo diskriminacijo pri zaposlovanju, izobraževanju, svobodi veroizpovedi in političnih dejavnostih;

| 1. | poziva iranske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo vse zagovornike človekovih pravic, zapornike vesti in novinarje, ki so bili pridržani in obsojeni zgolj zaradi uveljavljanja pravice do svobode izražanja in mirnega zbiranja; poudarja, da morajo iranske oblasti v vseh okoliščinah zagotoviti, da lahko zagovorniki človekovih pravic, odvetniki in novinarji opravljajo svoje delo brez groženj, ustrahovanja in oviranja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno poziva iransko vlado, naj nemudoma in brezpogojno izpusti prejemnico nagrade Saharova Nasrin Sotudeh, ter pozdravlja njen pogum in zavzemanje za človekove pravice in pravice žensk v Iranu; obsoja skrajnje krivično sojenje in obsodbo Nasrin Sotudeh, s katero so storili silo pravici, in pozdravlja izjavo uradne govorke ESZD z dne 12. marca 2019 o tem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva iranske oblasti, naj popravijo 48. člen zakona o kazenskem postopku, tako da bodo imeli vsi obtoženci pravico do odvetnika po lastni izbiri in do pravičnega sojenja, skladnega z zavezami Irana v okviru Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva iranske oblasti, naj poskrbijo za varnost in dobrobit vseh pridržanih oseb in naj jim omogočijo dostop do ustrezne zdravstvene oskrbe; poziva tudi, naj se neodvisno preišče, zakaj je v priporu umrl Kavous Seyed-Emami, pa tudi trditve o mučenju drugih aktivistov v priporu, in obsoja namerno odtegovanje zdravstvene oskrbe političnim zapornikom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva iranske oblasti, naj nemudoma ustavijo nadziranje, aretacije, nadlegovanje in preganjanje novinarjev, spletnih aktivistov in njihovih družin ter naj odpravijo spletno cenzuro, in jih poziva, naj ustvarijo take pogoje, da bo dopuščena spletna in nespletna svoboda izražanja in svoboda medijev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva iransko vlado, naj sodeluje s posebnim poročevalcem OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Iranu in naj mu dovoli vstop v državo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice EU in institucije EU, naj v stikih z iranskimi sogovorniki še naprej opozarjajo na zaprte zagovornike človekovih pravic, nanje pa naj opozorijo tudi na prihodnjem zasedanju Sveta OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva ESZD, naj v dialogu na visoki ravni med EU in Iranom še naprej vključuje tudi vprašanje človekovih pravic, zlasti položaj zagovornikov človekovih pravic; poziva tudi podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj javno izjavi, da je spoštovanje človekovih pravic osrednji dejavnik pri razvoju odnosov med EU in Iranom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico in Svet, naj raziščeta možnost, da bi z Iranom navezali uradni dialog o človekovih pravicah na podlagi smernic EU o tovrstnih dialogih s tretjimi državami; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva uradnike EU, naj iranske oblasti prosijo, da bi aktivistom za človekove pravice v priporu zagotovile varnost in dobro počutje, ter naj skrbno preiščejo poročila o mučenju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva vse države članice, ki imajo v Teheranu diplomatsko predstavništvo, naj uporabijo mehanizme iz smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, da bodo te ljudi podprle, na primer z javnimi izjavami, diplomatskimi demaršami, spremljanjem sojenja in obiski v zaporu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | odločno poziva Iran, naj ne kriminalizira dela zagovornikov in zagovornic pravic žensk, tudi tistih, ki mirno protestirajo zoper obvezno nošenje naglavne rute (hidžab), in poziva, naj se ta diskriminatorna in ponižujoča praksa opusti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva iransko vlado, naj zaščiti pravice vseh pripadnikov verskih in etničnih manjšin in naj se spoprime z vsemi oblikami diskriminacije, ki jih doživljajo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja spremembe v zakonu o trgovini s prepovedanimi drogami, kjer je bilo ublaženo izrekanje smrtne kazni, in poziva, naj se vse obsodbe na smrt ponovno pregledajo, da se preveri, ali so bili ti sodni postopki resnično skladni z mednarodnimi standardi; poziva iranske oblasti, naj takoj uvedejo moratorij za smrtno kazen, kar bi bil prvi korak k njeni odpravi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | priporoča, da bi Pododbor za človekove pravice pred koncem sedanjega mandata v Iran napotil ad hoc delegacijo, ki bi obiskala zaprte zagovornike človekovih pravic in organizirala potrebne sestanke z iranskimi oblastmi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Evropske komisije, parlamentom in vladam držav članic, vrhovnemu vodji Islamske republike Iran, predsedniku Islamske republike Iran in poslancem iranske skupščine. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0525.

(2)  UL C 215, 19.6.2018, str. 86.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/92 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/92

---

P8_TA(2019)0205

Stanje človekovih pravic v Gvatemali

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o stanju človekovih pravic v Gvatemali (2019/2618(RSP))

(2021/C 23/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 15. marca 2007 o Gvatemali (1), z dne 11. decembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (2) ter z dne 16. februarja 2017 o Gvatemali, zlasti položaju zagovornikov človekovih pravic (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 15. marca 2007 o Gvatemali (1), z dne 11. decembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (2) ter z dne 16. februarja 2017 o Gvatemali, zlasti položaju zagovornikov človekovih pravic (3),

| — | ob upoštevanju obiska Pododbora za človekove pravice v Mehiki in Gvatemali februarja 2016 in njegovega končnega poročila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska Pododbora za človekove pravice v Mehiki in Gvatemali februarja 2016 in njegovega končnega poročila,

| — | ob upoštevanju poročila svoje delegacije za odnose z državami Srednje Amerike o obisku v Gvatemali in Hondurasu od 16. do 20. februarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila svoje delegacije za odnose z državami Srednje Amerike o obisku v Gvatemali in Hondurasu od 16. do 20. februarja 2015,

| — | ob upoštevanju obiska delegacije za odnose z državami Srednje Amerike v Gvatemali od 28. oktobra do 1. novembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska delegacije za odnose z državami Srednje Amerike v Gvatemali od 28. oktobra do 1. novembra 2018,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o odgovornosti gospodarskih družb za hude kršitve človekovih pravic v tretjih državah (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o odgovornosti gospodarskih družb za hude kršitve človekovih pravic v tretjih državah (4),

| — | ob upoštevanju večletnega okvirnega programa za Gvatemalo za obdobje 2014–2020 in njegove obveze glede prispevanja k reševanju konfliktov, k miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju večletnega okvirnega programa za Gvatemalo za obdobje 2014–2020 in njegove obveze glede prispevanja k reševanju konfliktov, k miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju programov Evropske unije za podporo pravosodnemu sektorju v Gvatemali, zlasti SEJUST, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programov Evropske unije za podporo pravosodnemu sektorju v Gvatemali, zlasti SEJUST,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic in strateškega okvira EU o človekovih pravicah, ki zavezujeta k sodelovanju z zagovorniki človekovih pravic; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic in strateškega okvira EU o človekovih pravicah, ki zavezujeta k sodelovanju z zagovorniki človekovih pravic;

| — | ob upoštevanju letnega akcijskega programa EU za Gvatemalo za leto 2018 za trajnostno in vključujočo gospodarsko rast v gvatemalski mejni coni in v njeni soseščini ter za podporo podaljšanju mandata Mednarodne komisije za odpravo nekaznovanja v Gvatemali (CICIG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega akcijskega programa EU za Gvatemalo za leto 2018 za trajnostno in vključujočo gospodarsko rast v gvatemalski mejni coni in v njeni soseščini ter za podporo podaljšanju mandata Mednarodne komisije za odpravo nekaznovanja v Gvatemali (CICIG),

| — | ob upoštevanju sporazuma o svetovanju med CICIG in vrhovnim sodiščem Gvatemale, ki je bil podpisan avgusta 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o svetovanju med CICIG in vrhovnim sodiščem Gvatemale, ki je bil podpisan avgusta 2017,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) z dne 2. septembra 2018 o sklepu gvatemalske vlade, da ne bo podaljšala mandata CIGIC, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) z dne 2. septembra 2018 o sklepu gvatemalske vlade, da ne bo podaljšala mandata CIGIC,

| — | ob upoštevanju skupnega pisma predsednika delovne skupine OZN o prisilnih ali neprostovoljnih izginotjih in posebnega poročevalca OZN za spodbujanje resnice, pravičnosti, odškodnin in jamstev za neponovitev kršitev predsedniku Gvatemale z dne 6. aprila 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega pisma predsednika delovne skupine OZN o prisilnih ali neprostovoljnih izginotjih in posebnega poročevalca OZN za spodbujanje resnice, pravičnosti, odškodnin in jamstev za neponovitev kršitev predsedniku Gvatemale z dne 6. aprila 2018,

| — | ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet z dne 10. septembra 2018 o sklepu gvatemalske vlade, da ne bo podaljšala mandata CICIG, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet z dne 10. septembra 2018 o sklepu gvatemalske vlade, da ne bo podaljšala mandata CICIG,

| — | ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet z dne 6. marca 2019 o gvatemalskem zakonu o nevladnih organizacijah za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet z dne 6. marca 2019 o gvatemalskem zakonu o nevladnih organizacijah za razvoj,

| — | ob upoštevanju zadnjega poročila organizacije Human Rights Watch o Gvatemali, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadnjega poročila organizacije Human Rights Watch o Gvatemali,

| — | ob upoštevanju gvatemalske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju gvatemalske ustave,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Gvatemala predvsem zaradi sodelovanja med uradom gvatemalskega generalnega tožilca in Mednarodno komisijo za odpravo nekaznovanja v Gvatemali (CICIG), ki jo podpira OZN in je bila ustanovljena leta 2007 za preiskovanje organiziranega kriminala in krepitev lokalnih prizadevanj za krepitev pravne države, še naprej dosegala določen napredek pri obravnavanju primerov človekovih pravic in korupcije; |
| --- | --- |

A.

ker je Gvatemala predvsem zaradi sodelovanja med uradom gvatemalskega generalnega tožilca in Mednarodno komisijo za odpravo nekaznovanja v Gvatemali (CICIG), ki jo podpira OZN in je bila ustanovljena leta 2007 za preiskovanje organiziranega kriminala in krepitev lokalnih prizadevanj za krepitev pravne države, še naprej dosegala določen napredek pri obravnavanju primerov človekovih pravic in korupcije;

| B. | ker se je število ubojev in napadov na zagovornike, organizacije in skupnosti, ki delujejo na področju gospodarskih, socialnih, kulturnih in okoljskih pravic, v Gvatemali v zadnjih nekaj letih povečalo; ker se je leta 2018 v skladu s poročilom Enote za zaščito zagovornikov človekovih pravic v Gvatemali (UDEFEGUA) skupno število napadov na zagovornike človekovih pravic in avtohtone prebivalce, zlasti na tiste, ki branijo zemljiške in teritorialne pravice, vključno s 147 primeri kriminalizacije in 26 umori, v primerjavi z letom 2017 povečalo za 136 %; |
| --- | --- |

B.

ker se je število ubojev in napadov na zagovornike, organizacije in skupnosti, ki delujejo na področju gospodarskih, socialnih, kulturnih in okoljskih pravic, v Gvatemali v zadnjih nekaj letih povečalo; ker se je leta 2018 v skladu s poročilom Enote za zaščito zagovornikov človekovih pravic v Gvatemali (UDEFEGUA) skupno število napadov na zagovornike človekovih pravic in avtohtone prebivalce, zlasti na tiste, ki branijo zemljiške in teritorialne pravice, vključno s 147 primeri kriminalizacije in 26 umori, v primerjavi z letom 2017 povečalo za 136 %;

| C. | ker se zagovorniki človekovih pravic soočajo tudi z grožnjami, ustrahovanjem, stigmatizacijo, kampanjami obrekovanja s strani zasebnih akterjev in gvatemalskih organov ter so žrtve sodnega pregona; ker je zloraba kazenskih postopkov proti zagovornikom človekovih pravic, da se prepreči ali sankcionira njihovo delo, še vedno zaskrbljujoča; |
| --- | --- |

C.

ker se zagovorniki človekovih pravic soočajo tudi z grožnjami, ustrahovanjem, stigmatizacijo, kampanjami obrekovanja s strani zasebnih akterjev in gvatemalskih organov ter so žrtve sodnega pregona; ker je zloraba kazenskih postopkov proti zagovornikom človekovih pravic, da se prepreči ali sankcionira njihovo delo, še vedno zaskrbljujoča;

| D. | ker je zelo zaskrbljujoče tudi število napadov na novinarje, saj je bilo v letu 2017 zabeleženih 93 napadov, vključno s štirimi uboji; ker so zaradi koncentracije lastništva medijev v rokah nekaj podjetij neodvisne medijske hiše in novinarji še vedno tarča napadov in groženj; |
| --- | --- |

D.

ker je zelo zaskrbljujoče tudi število napadov na novinarje, saj je bilo v letu 2017 zabeleženih 93 napadov, vključno s štirimi uboji; ker so zaradi koncentracije lastništva medijev v rokah nekaj podjetij neodvisne medijske hiše in novinarji še vedno tarča napadov in groženj;

| E. | ker je nasilje nad ženskami še vedno velika težava v Gvatemali, kar dokazuje dejstvo, da je število nasilnih smrti žensk naraslo za 8 % oziroma na 662 primerov; ker je ob mednarodnem dnevu žena leta 2017 umrlo 41 deklet, ki so bile po protestiranju proti zlorabam čuvajev zaprte v državnem domu za mladoletnike, v katerem je izbruhnil požar; ker je stopnja nekaznovanosti za zločine v Gvatemali 97 %; |
| --- | --- |

E.

ker je nasilje nad ženskami še vedno velika težava v Gvatemali, kar dokazuje dejstvo, da je število nasilnih smrti žensk naraslo za 8 % oziroma na 662 primerov; ker je ob mednarodnem dnevu žena leta 2017 umrlo 41 deklet, ki so bile po protestiranju proti zlorabam čuvajev zaprte v državnem domu za mladoletnike, v katerem je izbruhnil požar; ker je stopnja nekaznovanosti za zločine v Gvatemali 97 %;

| F. | ker se komisija CICIG od leta 2007 bori proti korupciji in nekaznovanosti na povabilo gvatemalske vlade in v tesnem sodelovanju z nacionalnimi institucijami v državi, da bi opredelila paradržavne institucije in pomagala pri njihovi razpustitvi, in prispeva h krepitvi zmogljivosti pravosodnih in varnostnih institucij v državi; |
| --- | --- |

F.

ker se komisija CICIG od leta 2007 bori proti korupciji in nekaznovanosti na povabilo gvatemalske vlade in v tesnem sodelovanju z nacionalnimi institucijami v državi, da bi opredelila paradržavne institucije in pomagala pri njihovi razpustitvi, in prispeva h krepitvi zmogljivosti pravosodnih in varnostnih institucij v državi;

| G. | ker je gvatemalska vlada po štirih zaporednih dveletnih mandatih komisije CICIG od generalnega sekretarja OZN zahtevala, da se njen mandat ponovno podaljša do septembra 2019, s čimer se dodatno okrepi upravljanje prek učinkovitih preiskav in podpore za pravno državo v Gvatemali, ki jih izvaja CICIG, ter utrdijo njeni dosežki pri znatnem zmanjšanju korupcije in odpravi nekaznovanje nedržavnih dejavnosti, ki so povezane z državo; |
| --- | --- |

G.

ker je gvatemalska vlada po štirih zaporednih dveletnih mandatih komisije CICIG od generalnega sekretarja OZN zahtevala, da se njen mandat ponovno podaljša do septembra 2019, s čimer se dodatno okrepi upravljanje prek učinkovitih preiskav in podpore za pravno državo v Gvatemali, ki jih izvaja CICIG, ter utrdijo njeni dosežki pri znatnem zmanjšanju korupcije in odpravi nekaznovanje nedržavnih dejavnosti, ki so povezane z državo;

| H. | ker sta CICIG in državno tožilstvo aprila 2018 predstavila rezultate novih preiskav o nezakonitem financiranju vladajoče stranke FCN med volilno kampanjo; ker je vrhovno sodišče julija 2018 načrtovalo preiskavo dejavnosti predsednika Jimmyja Moralesa v zvezi z nezakonitim financiranjem njegove volilne kampanje; |
| --- | --- |

H.

ker sta CICIG in državno tožilstvo aprila 2018 predstavila rezultate novih preiskav o nezakonitem financiranju vladajoče stranke FCN med volilno kampanjo; ker je vrhovno sodišče julija 2018 načrtovalo preiskavo dejavnosti predsednika Jimmyja Moralesa v zvezi z nezakonitim financiranjem njegove volilne kampanje;

| I. | ker je gvatemalska vlada konec avgusta 2018 napovedala preklic mandata komisije CICIG s septembrom 2019; ker je vlada kmalu zatem prepovedala tudi vrnitev direktorja CICG Ivána Velásqueza v državo in nato preklicala vizume za 11 zaposlenih pri CICIG, ki so preiskovali primere korupcije na visoki ravni; ker je vlada januarja 2019 enostransko odpovedala sporazum z OZN o CICIG s takojšnjim učinkom in zahtevala, da CICIG zapusti državo; ker se Iván Velásquez sooča tudi s stroški in je tarča blatenja; |
| --- | --- |

I.

ker je gvatemalska vlada konec avgusta 2018 napovedala preklic mandata komisije CICIG s septembrom 2019; ker je vlada kmalu zatem prepovedala tudi vrnitev direktorja CICG Ivána Velásqueza v državo in nato preklicala vizume za 11 zaposlenih pri CICIG, ki so preiskovali primere korupcije na visoki ravni; ker je vlada januarja 2019 enostransko odpovedala sporazum z OZN o CICIG s takojšnjim učinkom in zahtevala, da CICIG zapusti državo; ker se Iván Velásquez sooča tudi s stroški in je tarča blatenja;

| J. | ker je ustavno sodišče Gvatemale te ukrepe izpodbijalo in razveljavilo; ker je ustavno sodišče s soglasjem odredilo, da mora vlada dovoliti, da Iván Velasquez vstopi v državo; ker vlada teh sodb ni upoštevala; ker je kongres pripravil ukrepe proti ustavnemu sodišču in njegovim članom ter s tem povzročil očitno navzkrižje s pravno državo; |
| --- | --- |

J.

ker je ustavno sodišče Gvatemale te ukrepe izpodbijalo in razveljavilo; ker je ustavno sodišče s soglasjem odredilo, da mora vlada dovoliti, da Iván Velasquez vstopi v državo; ker vlada teh sodb ni upoštevala; ker je kongres pripravil ukrepe proti ustavnemu sodišču in njegovim članom ter s tem povzročil očitno navzkrižje s pravno državo;

| K. | ker predlog zakona o reformi št. 5377, ki spreminja zakon o narodni spravi in ki ga je kongres potrdil na drugi od treh obravnav na začetku marca 2019, predvideva pomilostitev za vse zločine, ki so jih zagrešili domače varnostne sile in posamezniki, ki delujejo v imenu vlade, vključno s kaznivimi dejanji zoper človečnost, kot so mučenje, prisilna izginotja in genocid; ker sta visoka komisarka OZN za človekove pravice in Medameriška komisija za človekove pravice (IACHR) izrazili pomisleke glede predloga zakona in pozvali, naj se obstoječa zakonodaja ne spreminja; |
| --- | --- |

K.

ker predlog zakona o reformi št. 5377, ki spreminja zakon o narodni spravi in ki ga je kongres potrdil na drugi od treh obravnav na začetku marca 2019, predvideva pomilostitev za vse zločine, ki so jih zagrešili domače varnostne sile in posamezniki, ki delujejo v imenu vlade, vključno s kaznivimi dejanji zoper človečnost, kot so mučenje, prisilna izginotja in genocid; ker sta visoka komisarka OZN za človekove pravice in Medameriška komisija za človekove pravice (IACHR) izrazili pomisleke glede predloga zakona in pozvali, naj se obstoječa zakonodaja ne spreminja;

| L. | ker po navedbah IACHR predlog zakona o reformi št. 5377 krši mednarodne zaveze Gvatemale, domnevno krši mednarodno pravo in člen 171(g) gvatemalske ustave, saj bi bile vse osebe v zaporu, ki so bile spoznane za krive za politična kazniva dejanja in kazniva dejanja zoper človečnost, storjena v času oboroženega konflikta, in so bile zanje obsojene, v nekaj urah na prostosti; |
| --- | --- |

L.

ker po navedbah IACHR predlog zakona o reformi št. 5377 krši mednarodne zaveze Gvatemale, domnevno krši mednarodno pravo in člen 171(g) gvatemalske ustave, saj bi bile vse osebe v zaporu, ki so bile spoznane za krive za politična kazniva dejanja in kazniva dejanja zoper človečnost, storjena v času oboroženega konflikta, in so bile zanje obsojene, v nekaj urah na prostosti;

| M. | ker so ljudje v Gvatemali izpostavljeni izjemno visoki stopnji negotovosti in ker je v zadnjih letih nacionalna civilna policija resno ogrožena; ker so se pojavile obtožbe o ustrahovanju in grožnjah zoper sodnike, tožilce in sodne akterje, ki so sodelovali s CICIG; |
| --- | --- |

M.

ker so ljudje v Gvatemali izpostavljeni izjemno visoki stopnji negotovosti in ker je v zadnjih letih nacionalna civilna policija resno ogrožena; ker so se pojavile obtožbe o ustrahovanju in grožnjah zoper sodnike, tožilce in sodne akterje, ki so sodelovali s CICIG;

| N. | ker so dostop do sodnega varstva, razmere v zaporih, ravnanje policije in obtožbe o mučenju skupaj z razširjeno korupcijo, nedovoljenim dogovarjanjem in nekaznovanjem še vedno zelo zaskrbljujoči; |
| --- | --- |

N.

ker so dostop do sodnega varstva, razmere v zaporih, ravnanje policije in obtožbe o mučenju skupaj z razširjeno korupcijo, nedovoljenim dogovarjanjem in nekaznovanjem še vedno zelo zaskrbljujoči;

| O. | ker so gvatemalski varuh človekovih pravic, katerega proračun je bil zmanjšan, državno tožilstvo in sodstvo sprejeli pomembne ukrepe proti nekaznovanju in za priznavanje človekovih pravic; ker gvatemalske oblasti očitno poskušajo spodkopati boj proti korupciji in nekaznovanju ter pravno državo; |
| --- | --- |

O.

ker so gvatemalski varuh človekovih pravic, katerega proračun je bil zmanjšan, državno tožilstvo in sodstvo sprejeli pomembne ukrepe proti nekaznovanju in za priznavanje človekovih pravic; ker gvatemalske oblasti očitno poskušajo spodkopati boj proti korupciji in nekaznovanju ter pravno državo;

| P. | ker so bili po podatkih organizacije UDEFEGUA žrtve napadov večinoma domorodski voditelji, ki so branili pravico do zemlje in ozemlja; ker je posebni poročevalec OZN izrazil zaskrbljenost glede pravic domorodnih ljudstev po pritožbah na račun hidroenergetskih, rudarskih in agroindustrijskih projektov, dovoljenj in operacij, zaradi katerih so bile te pravice kršene; ker je prav tako navedel, da je skrb zbujajoče, da država in vpletene tretje strani mirne proteste skupnosti obravnavajo kot kazniv konflikt, ki ogroža javno varnost; ker je Aura Lolita Chavez, gvatemalska domorodska zagovornica varstva okolja in v letu 2017 finalistka za nagrado Saharova, ki jo podeljuje Evropski parlament, po več hujših napadih, grožnjah s smrtjo in blatenju zapustila svojo domovino in ker jo v primeru vrnitve čaka več sodnih postopkov; |
| --- | --- |

P.

ker so bili po podatkih organizacije UDEFEGUA žrtve napadov večinoma domorodski voditelji, ki so branili pravico do zemlje in ozemlja; ker je posebni poročevalec OZN izrazil zaskrbljenost glede pravic domorodnih ljudstev po pritožbah na račun hidroenergetskih, rudarskih in agroindustrijskih projektov, dovoljenj in operacij, zaradi katerih so bile te pravice kršene; ker je prav tako navedel, da je skrb zbujajoče, da država in vpletene tretje strani mirne proteste skupnosti obravnavajo kot kazniv konflikt, ki ogroža javno varnost; ker je Aura Lolita Chavez, gvatemalska domorodska zagovornica varstva okolja in v letu 2017 finalistka za nagrado Saharova, ki jo podeljuje Evropski parlament, po več hujših napadih, grožnjah s smrtjo in blatenju zapustila svojo domovino in ker jo v primeru vrnitve čaka več sodnih postopkov;

| Q. | ker so pripadniki protiizgredniške policije 9. oktobra 2018 med drugim napadli člane miroljubnega odporniškega gibanja v mikroregiji Ixquisis, pri čemer je bilo šest protestnikov ranjenih; |
| --- | --- |

Q.

ker so pripadniki protiizgredniške policije 9. oktobra 2018 med drugim napadli člane miroljubnega odporniškega gibanja v mikroregiji Ixquisis, pri čemer je bilo šest protestnikov ranjenih;

| R. | ker je bil švedski veleposlanik v Gvatemali razglašen za nezaželeno osebo, ker naj bi bil tam podpiral delo komisije CICIG, čeprav je to izjavo pozneje preklicalo ustavno sodišče; |
| --- | --- |

R.

ker je bil švedski veleposlanik v Gvatemali razglašen za nezaželeno osebo, ker naj bi bil tam podpiral delo komisije CICIG, čeprav je to izjavo pozneje preklicalo ustavno sodišče;

| S. | ker naj bi bile v Gvatemali 16. junija in 11. avgusta 2019 splošne in predsedniške volitve; |
| --- | --- |

S.

ker naj bi bile v Gvatemali 16. junija in 11. avgusta 2019 splošne in predsedniške volitve;

| T. | ker morajo biti razvoj in utrjevanje demokracije in pravne države ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin sestavni del zunanje politike EU, tudi pridružitvenega sporazuma med EU in državami Srednje Amerike iz leta 2012; ker ta sporazum vključuje klavzulo o demokraciji, ki je njegov bistveni element; ker je Gvatemala tretja največja prejemnica dvostranske razvojne pomoči EU v Srednji Ameriki, ki je v obdobju 2014–2015 znašala 167 milijonov EUR in je bila namenjena prehranski varnosti, reševanju konfliktov ter vzpostavljanju miru, varnosti in konkurenčnosti; |
| --- | --- |

T.

ker morajo biti razvoj in utrjevanje demokracije in pravne države ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin sestavni del zunanje politike EU, tudi pridružitvenega sporazuma med EU in državami Srednje Amerike iz leta 2012; ker ta sporazum vključuje klavzulo o demokraciji, ki je njegov bistveni element; ker je Gvatemala tretja največja prejemnica dvostranske razvojne pomoči EU v Srednji Ameriki, ki je v obdobju 2014–2015 znašala 167 milijonov EUR in je bila namenjena prehranski varnosti, reševanju konfliktov ter vzpostavljanju miru, varnosti in konkurenčnosti;

| 1. | je zelo zaskrbljen zaradi naraščajočega števila umorov in nasilnih dejanj ter nezadostne varnosti za vse državljane, zlasti pa ženske in zagovornike človekovih pravic; znova opominja, kako pomemben je neodvisen in učinkovit pravosodni sistem in da je treba narediti konec nekaznovanosti; obžaluje, da gvatemalska vlada še vedno ne spoštuje pravne države in ločitve vej oblasti; opominja, da sta prav ločitev oblasti in vladavina prava bistveni načeli liberalnih demokracij; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva gvatemalske oblasti, naj prenehajo ustrahovati gvatemalsko civilno družbo, še posebej organizacije za človekove pravice, spoštujejo ustavni red in zagotovijo temeljne pravice vsem gvatemalskim državljanom; poudarja, da živahna civilna družba bistveno prispeva k temu, da je država bolj odgovorna, odzivna, vključujoča in učinkovita na vseh ravneh, s tem pa tudi bolj legitimna; vztraja, da je treba podpreti in utrditi vse institucije, ki v Gvatemali branijo ustavno demokracijo in človekove pravice; opominja, da so neodvisno sodstvo, spoštovanje neodvisnosti tega sodstva in zagotavljanje nepristranskega pravnega sistema bistvenega pomena; poudarja, da je to ključni pogoj za odločnejši boj proti korupciji in nekaznovanosti; meni, da bi se bilo treba nemudoma odzvati na vse obtožbe o ustrahovanju sodnikov in tožilcev ter grožnjah zoper njih, da se zavaruje pravosodne institucije države in njihove predstavnike; poziva gvatemalsko izvršno oblast, naj nemudoma zagotovi neodvisnost sodstva ter svobodo tiska in medijev; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je prepričan, da je komisija CICIG odigrala odločilno vlogo v Gvatemali in da sta njen boj proti nekaznovanosti in korupciji ter priprava zadev za sojenje s strani gvatemalskih institucij ključnega pomena za ohranjanje pravne države; je globoko zaskrbljen zaradi trenutnega položaja komisije CICIG v Gvatemali in poziva gvatemalsko vlado, naj ustavi nezakonite napade nanjo ter na njene domače in mednarodne uslužbence; |
| --- | --- |

3.

| 4. | v zvezi s tem pozdravlja izvedbeni sklep Komisije iz septembra 2018, da se podaljšani mandat komisije CICIG podpre z dodatnimi 5 milijoni EUR iz instrumenta za razvojno sodelovanje v okviru akcijskega programa za Gvatemalo za leto 2018; poziva Komisijo, naj teh 5 milijonov EUR izplača nemudoma in nadaljuje vse odobrene programe s komisijo CICIG; poziva jo, naj bo po septembru 2019 pripravljena na nadaljnje sodelovanje s CICIG in njeno financiranje, in to nadaljevanje dejavno podpira; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je prepričan, da predlagana sprememba zakona o narodni spravi pomeni hudo grožnjo pravni državi v Gvatemali in bo korenito spodkopala pomembni napredek, dosežen v boju državnih sodišč proti nekaznovanosti; se strinja z mnenjem visoke komisarke OZN, da bi amnestija za kršitelje človekovih pravic, storilce zločinov zoper človeštvo in vojne zločince, predvidena v spremenjenem zakonu, še podžgala nasilje v državi; ugotavlja, da bi lahko prišlo tudi do maščevanja izpuščenih zapornikov, kar bi lahko vodilo v destabilizacijo družbe; zato gvatemalski kongres poziva, naj zakona ne sprejme; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva, da se pod okriljem OZN opravi neodvisna študija o končnem učinku dela komisije CICIG na gvatemalski pravosodni sistem in njenem prispevku k politični stabilnosti države ter o rezultatih dogovora med CICIG in vrhovnim volilnim sodiščem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je zaskrbljen zaradi predlaganega zakona o nevladnih organizacijah za razvoj; poziva gvatemalski kongres, naj v skladu s tehničnim nasvetom Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice tega zakona ne sprejme, saj bi v nasprotnem primeru omejil svobodo izražanja in zbiranja nevladnih organizacij ter njihov dostop do financiranja in zožil njihovo definicijo, s tem pa zmanjšal njihovo področje delovanja in oviral njihove dejavnosti, kar bi lahko vodilo k njihovi samovoljni prepovedi; opominja gvatemalske oblasti in institucije, da je treba ustvariti in ohraniti varno in naklonjeno okolje za nevladne organizacije, da bodo lahko svobodno izražale svoja mnenja in delale v dobro celotne družbe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je zaskrbljen zaradi pritožb, da niso bili opravljeni svobodni in informirani predhodni posveti (konvencija Mednarodne organizacije dela št. 169); spominja na priporočilo posebnega poročevalca OZN, da je treba v skladu z mednarodnimi standardi spoštovati vse pravice domorodnih ljudstev, med drugim pravico do svobodnega in informiranega predhodnega posvetovanja; opominja, da domače in mednarodne korporacije neposredno zavezujejo pogodbe in druga državna in mednarodna pravila o človekovih in okoljskih pravicah v celotni vrednostni verigi in da morajo podjetja, ki so povzročila škodo ali prispevala k njenemu nastanku, zagotoviti učinkovita pravna sredstva za prizadete posameznike in skupnosti oziroma sodelovati pri tem; ugotavlja, da to vključuje vračilo, odškodnino, rehabilitacijo in jamstvo, da se zadeva ne bo ponovila; opominja, da so vlade odgovorne za varstvo človekovih pravic in za sodni pregon tistih, ki jih kršijo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | znova zahteva zaščito vseh zagovornikov človekovih pravic, zlasti pa zagovornic; pozdravlja in podpira ukrepe, ki so jih doslej izvedla evropska veleposlaništva in delegacija EU v Gvatemali; zahteva, da Evropska unija ohrani in po potrebi še razširi projekte v podporo delu domačih in mednarodnih organizacij v Gvatemali; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vztraja, da morajo gvatemalske oblasti razglasiti in zagotoviti pravno in telesno varnost finalistke za nagrado Saharova Lolite Chavez, če se bo odločila vrniti v domovino; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva, naj volitve v Gvatemali potekajo mirno in pregledno in naj bo varnost zagotovljena vsem kandidatom; poudarja, da mora vrhovno volilno sodišče delovati neodvisno, brez vmešavanja državnih institucij in akterjev; je pripravljen v državo napotiti misijo EU za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | obžaluje, da gvatemalski mirovni sporazumi po več kot 20 letih še vedno niso uresničeni in da celo obstaja tveganje, da bodo razveljavljeni; odločno spodbuja vse domače in mednarodne akterje, naj naredijo vse, kar je mogoče, da bi pospešili njihovo polno izvajanje; v ta namen poziva gvatemalsko vlado, naj zagotovi demokratični in politični nadzor ter profesionalnost policije in drugih institucij, kot je državna koordinacija za omejevanje nesreč, da bi preprečila njihovo militarizacijo in preusmerjanje humanitarne pomoči prek vojske, saj to ni v skladu s cilji mirovnih sporazumov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opominja gvatemalsko vlado, da pridružitveni sporazum med EU in Srednjo Ameriko vsebuje klavzulo o človekovih pravicah, ki je njegov bistveni element, in da utegne biti v primeru kršitev izvajanje tega sporazuma za Gvatemalo začasno ustavljeno; poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj uporabijo mehanizme iz pridružitvenega sporazuma in sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju kot odločno spodbudo Gvatemali, da bo izvajala ambiciozen program spoštovanja človekovih pravic in boja proti nekaznovanju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, predsedniku, vladi in parlamentu Republike Gvatemale, Mednarodni komisiji za odpravo nekaznovanja v Gvatemali (CICIG), Sekretariatu za gospodarsko povezovanje Srednje Amerike (SIECA), Srednjeameriškemu parlamentu in sopredsednikoma Evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 257.

(2)  UL C 434, 23.12.2015, str. 181.

(3)  UL C 252, 18.7.2018, str. 196.

(4)  UL C 215, 19.6.2018, str. 125.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/98 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/98

---

P8_TA(2019)0207

Izvajanje uredbe o splošnih tarifnih preferencialih (GSP)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o izvajanju Uredbe (EU) št. 978/2012 o shemi splošnih tarifnih preferencialov (GSP) (2018/2107(INI))

(2021/C 23/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 607/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 552/97 o začasnem umiku dostopa Mjanmara/Burme do splošnih tarifnih preferencialov (2) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2013 o obnovitvi dostopa Mjanmara/Burme do splošnih tarifnih preferencialov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 607/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 552/97 o začasnem umiku dostopa Mjanmara/Burme do splošnih tarifnih preferencialov (2) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2013 o obnovitvi dostopa Mjanmara/Burme do splošnih tarifnih preferencialov (3),

| — | ob upoštevanju vmesnega pregleda sedanje uredbe o splošni shemi preferencialov iz julija 2018 (4) in poročila Komisije o uporabi Uredbe (EU) št. 978/2012 (5), ki mu je priložen delovni dokument služb Komisije z dne 4. oktobra 2018 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega pregleda sedanje uredbe o splošni shemi preferencialov iz julija 2018 (4) in poročila Komisije o uporabi Uredbe (EU) št. 978/2012 (5), ki mu je priložen delovni dokument služb Komisije z dne 4. oktobra 2018 (6),

| — | ob upoštevanju poročil Komisije z dne 28. januarja 2016 in 19. januarja 2018 o splošni shemi preferencialov za obdobji 2014–2015 (7) in 2016–2017 (8), v katerih so ocenjeni učinki GSP s poudarkom na uspešnosti držav upravičenk do GSP+, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Komisije z dne 28. januarja 2016 in 19. januarja 2018 o splošni shemi preferencialov za obdobji 2014–2015 (7) in 2016–2017 (8), v katerih so ocenjeni učinki GSP s poudarkom na uspešnosti držav upravičenk do GSP+,

| — | ob upoštevanju javne predstavitve o GSP, ki jo je 16. februarja 2016 organiziral Odbor za mednarodno trgovino (INTA), izmenjave mnenj o dodelitvi GSP+ Šrilanki, ki je potekala 21. marca 2017, in izmenjave mnenj o izvajanju uredbe o GSP, ki je potekala 19. februarja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javne predstavitve o GSP, ki jo je 16. februarja 2016 organiziral Odbor za mednarodno trgovino (INTA), izmenjave mnenj o dodelitvi GSP+ Šrilanki, ki je potekala 21. marca 2017, in izmenjave mnenj o izvajanju uredbe o GSP, ki je potekala 19. februarja 2018,

| — | ob upoštevanju členov 5 in 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 5 in 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju sklepa evropske varuhinje človekovih pravic v primeru 1409/2014/MHZ o tem, da Evropska komisija ni vnaprej ocenila učinka prostotrgovinskega sporazuma med EU in Vietnamom na človekove pravice (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa evropske varuhinje človekovih pravic v primeru 1409/2014/MHZ o tem, da Evropska komisija ni vnaprej ocenila učinka prostotrgovinskega sporazuma med EU in Vietnamom na človekove pravice (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o izvajanju priporočil Parlamenta iz leta 2010 o socialnih in okoljskih standardih, človekovih pravicah in družbeni odgovornosti gospodarskih družb (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o izvajanju priporočil Parlamenta iz leta 2010 o socialnih in okoljskih standardih, človekovih pravicah in družbeni odgovornosti gospodarskih družb (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2018 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2017 in politiki Evropske unije na tem področju (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2018 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2017 in politiki Evropske unije na tem področju (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. aprila 2017 o vodilni pobudi EU za sektor oblačil (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. aprila 2017 o vodilni pobudi EU za sektor oblačil (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2017 o trenutnem stanju pri izvajanju trajnostnega sporazuma v Bangladešu (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2017 o trenutnem stanju pri izvajanju trajnostnega sporazuma v Bangladešu (13),

| — | ob upoštevanju prostovoljnih partnerstev z določenimi državami, na primer bangladeškega trajnostnega sporazuma in pobude o pravicah delavcev v Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prostovoljnih partnerstev z določenimi državami, na primer bangladeškega trajnostnega sporazuma in pobude o pravicah delavcev v Mjanmaru,

| — | ob upoštevanju skupne strategije EU in njenih držav članic iz leta 2007 z naslovom Pomoč trgovini: krepitev podpore EU potrebam, povezanim s trgovino, v državah v razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne strategije EU in njenih držav članic iz leta 2007 z naslovom Pomoč trgovini: krepitev podpore EU potrebam, povezanim s trgovino, v državah v razvoju,

| — | ob upoštevanju ciljev OZN glede trajnostnega razvoja do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev OZN glede trajnostnega razvoja do leta 2030,

| — | ob upoštevanju temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela o delu otrok, prisilnem delu, diskriminaciji, svobodi združevanja in kolektivnem pogajanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela o delu otrok, prisilnem delu, diskriminaciji, svobodi združevanja in kolektivnem pogajanju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2016 o EU in odgovornih globalnih vrednostnih verigah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2016 o EU in odgovornih globalnih vrednostnih verigah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2017 o vplivu mednarodne trgovine in trgovinskih politik EU na globalne vrednostne verige (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2017 o vplivu mednarodne trgovine in trgovinskih politik EU na globalne vrednostne verige (14),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu (15),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za razvoj (A8-0090/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za razvoj (A8-0090/2019),

| A. | ker je EU leta 1971 na priporočilo Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) prva vzpostavila shemo GSP, v skladu s katero naj bi industrializirane države odobrile splošne, nerecipročne in nediskriminatorne preferenciale za države v razvoju, da bi jim pomagale ustvariti dodatne dohodke z mednarodno trgovino in s tem zmanjšati revščino ter spodbujati dobro upravljanje in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

A.

ker je EU leta 1971 na priporočilo Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) prva vzpostavila shemo GSP, v skladu s katero naj bi industrializirane države odobrile splošne, nerecipročne in nediskriminatorne preferenciale za države v razvoju, da bi jim pomagale ustvariti dodatne dohodke z mednarodno trgovino in s tem zmanjšati revščino ter spodbujati dobro upravljanje in trajnostni razvoj;

| B. | ker člen 207 PDEU določa, da mora trgovinska politika EU temeljiti na načelih in ciljih zunanje politike EU ter spodbujati vrednote, za katere si prizadeva Unija in so zajete v členu 2 PEU, ter prispevati k uresničevanju ciljev iz člena 21, vključno z utrjevanjem demokracije in pravne države, spoštovanjem človekovih pravic, temeljnih pravic in svoboščin, enakostjo, spoštovanjem človekovega dostojanstva ter varovanjem okolja in socialnih pravic; |
| --- | --- |

B.

ker člen 207 PDEU določa, da mora trgovinska politika EU temeljiti na načelih in ciljih zunanje politike EU ter spodbujati vrednote, za katere si prizadeva Unija in so zajete v členu 2 PEU, ter prispevati k uresničevanju ciljev iz člena 21, vključno z utrjevanjem demokracije in pravne države, spoštovanjem človekovih pravic, temeljnih pravic in svoboščin, enakostjo, spoštovanjem človekovega dostojanstva ter varovanjem okolja in socialnih pravic;

| C. | ker je varuhinja človekovih pravic EU v svojih ugotovitvah navedla naslednje: dobro upravljanje pomeni upoštevanje in spoštovanje temeljnih pravic; če se temeljne pravice ne spoštujejo, dobrega upravljanja ne more biti; institucije in organi EU morajo vedno upoštevati skladnost svojega delovanja s temeljnimi pravicami ter bi si morale prizadevati za uveljavljanje človekovih pravic v partnerskih državah; |
| --- | --- |

C.

ker je varuhinja človekovih pravic EU v svojih ugotovitvah navedla naslednje: dobro upravljanje pomeni upoštevanje in spoštovanje temeljnih pravic; če se temeljne pravice ne spoštujejo, dobrega upravljanja ne more biti; institucije in organi EU morajo vedno upoštevati skladnost svojega delovanja s temeljnimi pravicami ter bi si morale prizadevati za uveljavljanje človekovih pravic v partnerskih državah;

| D. | ker je bila sedanja shema GSP vzpostavljena z Uredbo (EU) št. 978/2012, sprejeto na podlagi člena 207 PDEU po rednem zakonodajnem postopku, v katerem je Evropski parlament prvič sodeloval kot sozakonodajalec pri uredbi o GSP; |
| --- | --- |

D.

ker je bila sedanja shema GSP vzpostavljena z Uredbo (EU) št. 978/2012, sprejeto na podlagi člena 207 PDEU po rednem zakonodajnem postopku, v katerem je Evropski parlament prvič sodeloval kot sozakonodajalec pri uredbi o GSP;

| E. | ker mora Komisija v skladu s členom 40 uredbe o GSP pet let po sprejetju te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o uporabi uredbe o GSP, kar bi moralo prispevati k oblikovanju prihodnje uredbe o GSP, ki naj bi bila sprejeta do leta 2022; ker ta uredba velja od 1. januarja 2014; ker je bila opravljena temeljita neodvisna ocena delovanja sedanje uredbe, da bi se pridobile informacije za postopek ocene, ki ga bo izvedla Komisija, pripravljen pa je bil seznam konkretnih priporočil; |
| --- | --- |

E.

ker mora Komisija v skladu s členom 40 uredbe o GSP pet let po sprejetju te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o uporabi uredbe o GSP, kar bi moralo prispevati k oblikovanju prihodnje uredbe o GSP, ki naj bi bila sprejeta do leta 2022; ker ta uredba velja od 1. januarja 2014; ker je bila opravljena temeljita neodvisna ocena delovanja sedanje uredbe, da bi se pridobile informacije za postopek ocene, ki ga bo izvedla Komisija, pripravljen pa je bil seznam konkretnih priporočil;

| F. | ker shema vsebuje tri režime: splošni režim GSP, spodbujevalni režim GSP+ in režim „vse razen orožja“ (EBA); ker upravičenke do standardnega GSP – trenutno 18 držav – uživajo ugodnosti nižjih carinskih tarif za 66 % vseh kategorij izdelkov EU; ker osem upravičenk do GSP+ izvaža približno 66 % vseh kategorij izdelkov brez dajatev v zameno za zavezo, da bodo učinkovito izvajale 27 temeljnih mednarodnih konvencij, ki zajemajo pravice delavcev, človekove pravice, dobro upravljanje in okoljska vprašanja; ker ima 49 najmanj razvitih držav v okviru režima EBA sheme GSP brezcarinski dostop do EU za vse izdelke, razen za orožje in strelivo; ker vse države upravičenke zavezujejo mednarodne konvencije na področjih človekovih pravic in pravic delavcev v okviru uredbe o GSP, pri čemer države GSP+ zavezujejo tudi mednarodne konvencije na področjih okolja in dobrega upravljanja; ker le shema GSP+ omogoča strukturiran dialog, v okviru katerega se ocenjuje učinkovito izvajanje teh konvencij v državah upravičenkah; ker morajo biti države upravičenke do GSP zmožne izpolnjevati mednarodne standarde in norme, vključno s pripravo, izvajanjem in uveljavljanjem ustrezne zakonodaje, posebej kar zadeva vzpostavitev pravne države in boj proti korupciji; |
| --- | --- |

F.

ker shema vsebuje tri režime: splošni režim GSP, spodbujevalni režim GSP+ in režim „vse razen orožja“ (EBA); ker upravičenke do standardnega GSP – trenutno 18 držav – uživajo ugodnosti nižjih carinskih tarif za 66 % vseh kategorij izdelkov EU; ker osem upravičenk do GSP+ izvaža približno 66 % vseh kategorij izdelkov brez dajatev v zameno za zavezo, da bodo učinkovito izvajale 27 temeljnih mednarodnih konvencij, ki zajemajo pravice delavcev, človekove pravice, dobro upravljanje in okoljska vprašanja; ker ima 49 najmanj razvitih držav v okviru režima EBA sheme GSP brezcarinski dostop do EU za vse izdelke, razen za orožje in strelivo; ker vse države upravičenke zavezujejo mednarodne konvencije na področjih človekovih pravic in pravic delavcev v okviru uredbe o GSP, pri čemer države GSP+ zavezujejo tudi mednarodne konvencije na področjih okolja in dobrega upravljanja; ker le shema GSP+ omogoča strukturiran dialog, v okviru katerega se ocenjuje učinkovito izvajanje teh konvencij v državah upravičenkah; ker morajo biti države upravičenke do GSP zmožne izpolnjevati mednarodne standarde in norme, vključno s pripravo, izvajanjem in uveljavljanjem ustrezne zakonodaje, posebej kar zadeva vzpostavitev pravne države in boj proti korupciji;

| G. | ker so bili ključni cilji reforme GSP iz leta 2012 boljša osredotočenost na države v stiski – najmanj razvite države ter druge države z nizkimi in nižjimi dohodki –, dodatno spodbujanje osrednjih načel trajnostnega razvoja, okrepitev stabilnosti in predvidljivost ter povečanje gotovosti za poslovne subjekte; |
| --- | --- |

G.

ker so bili ključni cilji reforme GSP iz leta 2012 boljša osredotočenost na države v stiski – najmanj razvite države ter druge države z nizkimi in nižjimi dohodki –, dodatno spodbujanje osrednjih načel trajnostnega razvoja, okrepitev stabilnosti in predvidljivost ter povečanje gotovosti za poslovne subjekte;

| H. | ker je preprečevanju kršitev človekovih pravic namenjenih več mednarodnih konvencij, smernic in predpisov; ker so jih zlasti države upravičenke do GSP dolžne izvajati in ustvariti ustrezne pravne in gospodarske pogoje, v okviru katerih bodo podjetja lahko poslovala in si zagotovila mesto v svetovnih dobavnih verigah; |
| --- | --- |

H.

ker je preprečevanju kršitev človekovih pravic namenjenih več mednarodnih konvencij, smernic in predpisov; ker so jih zlasti države upravičenke do GSP dolžne izvajati in ustvariti ustrezne pravne in gospodarske pogoje, v okviru katerih bodo podjetja lahko poslovala in si zagotovila mesto v svetovnih dobavnih verigah;

| I. | ker bi se morala EU še učinkoviteje odzivati na socialni in okoljski damping ter nepošteno konkurenco in trgovinske prakse, zagotoviti pa bi morala tudi enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

I.

ker bi se morala EU še učinkoviteje odzivati na socialni in okoljski damping ter nepošteno konkurenco in trgovinske prakse, zagotoviti pa bi morala tudi enake konkurenčne pogoje;

| J. | ker so v številnih državah cone izvozne proizvodnje izvzete iz nacionalne delovne zakonodaje, kar preprečuje uživanje pravice do sindikalne dejavnosti ali uporabe pravnih sredstev v celoti; ker to pomeni kršitev temeljnih standardov MOD in bi lahko vodilo k nadaljnjim negativnim učinkom na človekove pravice; |
| --- | --- |

J.

ker so v številnih državah cone izvozne proizvodnje izvzete iz nacionalne delovne zakonodaje, kar preprečuje uživanje pravice do sindikalne dejavnosti ali uporabe pravnih sredstev v celoti; ker to pomeni kršitev temeljnih standardov MOD in bi lahko vodilo k nadaljnjim negativnim učinkom na človekove pravice;

| K. | ker je v členu 8 PDEU trdno uveljavljena enakost spolov v vseh politikah EU; ker imajo sporazumi o trgovini in naložbah zaradi strukturnih neenakosti med spoloma običajno različen vpliv na ženske in moške; ker je bilo po navedbah MOD leta 2012 po svetu 21 milijonov ljudi, od tega 55 % žensk in deklet, ki so bili žrtve prisilnega dela, med njimi pa je bilo 90 % zaposlenih v zasebnem gospodarskem sektorju; |
| --- | --- |

K.

ker je v členu 8 PDEU trdno uveljavljena enakost spolov v vseh politikah EU; ker imajo sporazumi o trgovini in naložbah zaradi strukturnih neenakosti med spoloma običajno različen vpliv na ženske in moške; ker je bilo po navedbah MOD leta 2012 po svetu 21 milijonov ljudi, od tega 55 % žensk in deklet, ki so bili žrtve prisilnega dela, med njimi pa je bilo 90 % zaposlenih v zasebnem gospodarskem sektorju;

| L. | ker člen 19(6) uredbe o GSP določa, da mora Komisija upoštevati „vse ustrezne informacije“ pri ugotavljanju, ali države upravičenke do GSP primerno upoštevajo svoje zaveze na področju človekovih pravic, vključno z informacijami, ki jih posreduje civilna družba; ker lahko sodelovanje civilne družbe in socialnih partnerjev pri izvajanju sheme GSP okrepi legitimnost in učinkovitost skupne trgovinske politike EU; |
| --- | --- |

L.

ker člen 19(6) uredbe o GSP določa, da mora Komisija upoštevati „vse ustrezne informacije“ pri ugotavljanju, ali države upravičenke do GSP primerno upoštevajo svoje zaveze na področju človekovih pravic, vključno z informacijami, ki jih posreduje civilna družba; ker lahko sodelovanje civilne družbe in socialnih partnerjev pri izvajanju sheme GSP okrepi legitimnost in učinkovitost skupne trgovinske politike EU;

| M. | ker uredba o GSP omogoča EU, da opusti preferenciale v najhujših primerih kršitev človekovih pravic na podlagi člena 19(1)(a) iz Poglavja V uredbe o GSP, ki omogoča začasen preklic preferencialne obravnave na podlagi številnih razlogov, vključno s sistematičnimi kršitvami načel iz konvencij, ki so navedene v delu A Priloge VIII; |
| --- | --- |

M.

ker uredba o GSP omogoča EU, da opusti preferenciale v najhujših primerih kršitev človekovih pravic na podlagi člena 19(1)(a) iz Poglavja V uredbe o GSP, ki omogoča začasen preklic preferencialne obravnave na podlagi številnih razlogov, vključno s sistematičnimi kršitvami načel iz konvencij, ki so navedene v delu A Priloge VIII;

| N. | ker je Komisija začela proces v primeru Kambodže in bo začela preiskavo v primeru Mjanmara v zvezi s kršitvami človekovih pravic v okviru morebitnega umika iz režima „Vse razen orožja“; |
| --- | --- |

N.

ker je Komisija začela proces v primeru Kambodže in bo začela preiskavo v primeru Mjanmara v zvezi s kršitvami človekovih pravic v okviru morebitnega umika iz režima „Vse razen orožja“;

Glavne ugotovitve in priporočila

| 1. | pozdravlja vmesni pregled uporabe sedanje uredbe o GSP, v kateri je podana ocena o tem, ali je verjetno, da bodo uresničeni cilji te uredbe; pozdravlja dejstvo, da se je z novo uredbo povečal uvoz iz upravičenk do ureditve „Vse razen orožja“ (EBA) in sheme GSP+, kar je pomemben dejavnik, ki prispeva k cilju izkoreninjenja revščine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je uvoz v EU v sklopu preferenciala GSP leta 2016 znašal 62,6 milijarde EUR (se povečuje), razčleniti pa ga je mogoče takole: 31,6 milijarde EUR iz upravičenk do standardnega GSP, približno 7,5 milijarde EUR iz držav upravičenk do GSP+ ter 23,5 milijarde EUR iz upravičenk do EBA (podatki urada Eurostat iz septembra 2017); |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da GSP industrijam v državah v razvoju pomaga pri premagovanju težav, s katerimi se zaradi visokih začetnih stroškov soočajo na izvoznih trgih; opozarja, da je cilj GSP v skladu z cilji UNCTAD povečati izvozne prihodke in spodbujati industrializacijo držav v razvoju in posledično tudi najmanj razvitih držav, prav tako pa pospešiti njihovo gospodarsko rast, da bi izkoreninili revščino; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je GSP+ eden ključnih elementov trgovinske politike EU, ki zagotavlja boljši dostop do trga ter vključuje strog mehanizem spremljanja za spodbujanje človekovih pravic in pravic delavcev, varstva okolja in dobrega upravljanja v ranljivih državah v razvoju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je sedanja uredba o GSP do začetka procesa vmesnega pregleda veljala tri leta, v okviru tega procesa pa so že bili opredeljeni elementi, ki bi jih bilo treba reformirati v naslednji uredbi o GSP; pozdravlja priporočila iz končnega poročila o vmesnem pregledu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da mora GSP, kot del trgovinske politike EU, temeljiti na načelih njene zunanje politike (učinkovitost, preglednost in vrednote), kot so zapisana v členu 21 PEU; poudarja, da člen 208 PDEU vzpostavlja načelo skladnosti politik za razvoj in kot glavni cilj določa izkoreninjenje revščine; poudarja, da sporočilo Komisije z naslovom Trgovina za vse ponovno potrjuje ta načela; |
| --- | --- |

6.

| 7. | priznava, da ima GSP+ pomembno vlogo pri spodbujanju mednarodnih delavskih pravic, človekovih pravic, dobrega upravljanja in standardov varstva okolja v njegovih državah upravičenkah, ne le prek nudenja spodbud za spoštovanje teh standardov, ampak tudi z vzpostavitvijo platforme za reden dialog na področjih, ki jih zajemajo konvencije, in spodbujanjem udejstvovanja v obsežnih reformah; |
| --- | --- |

7.

| 8. | priznava, da je shema GSP s povečanjem izvoza v EU in višjimi stopnjami uporabe preferencialov v državah upravičenkah do EBA in GSP+ prinesla gospodarske koristi za države upravičenke in EU; poziva EU, naj si prizadeva za ozaveščanje o pravilih GSP v državah upravičenkah, da bi spodbudila še večjo uporabo sheme; poziva Komisijo, naj oceni porazdelitev koristi, kar zadeva shemo GSP, kjer je to mogoče, na podlagi razpoložljivosti podatkov; je seznanjen, da so imeli večji izvoz in gospodarske priložnosti v nekaterih primerih neželene negativne posredne učinke na temeljne pravice in družbeni razvoj in so na primer vodili k prilaščanju zemljišč ali neupoštevanju pravic delavcev; zato poudarja, da mora trgovinskim preferencialom slediti izvajanje mednarodnih konvencij in reform, da bi preprečili, da bi programi GSP potencialno vodili k višjim stopnjam okoljskega in socialnega dampinga; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja poenostavljeni mehanizem za vstop v GSP+, zaradi katerega bo režim bolj privlačen za države upravičenke do standardnega GSP; opozarja na dejstvo, da so številne države kandidatke za GSP+ ratificirale več mednarodnih konvencij, ki so potrebne za sprejem v GSP+; poudarja, da je bistvenega pomena izboljšano, stalno in sistematično spremljanje procesa izvajanja, ki ga je mogoče doseči z okrepitvijo sodelovanja med vsemi akterji, da bi se izboljšalo zbiranje informacij in poglobljena analiza z uporabo vseh razpoložljivih informacij in virov, kot so poročila mednarodnih organov za spremljanje, vključno z OZN, MOD, Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) ter vključno z neposredno udeležbo civilne družbe in socialnih partnerjev v procesu; opozarja, da je to potrebno za zagotovitev celotnega potenciala sheme GSP+ za izboljšanje razmer na področju pravic delavcev, spodbujanja enakosti spolov ter odprave dela otrok in prisilnega dela prek učinkovitega izvajanja 27 konvencij; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj obravnava vprašanji vedno manjšega prostora civilne družbe in zaščite ogroženih zagovornikov človekovih pravic, ko bo sodelovala z državami upravičenkami do GSP+ in prek okrepljenega sodelovanja EBA, saj sta ti vprašanji neposredno povezani z obveznostmi v okviru Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in ustreznih določb temeljnih konvencij MOD, v skladu s sporočilom Komisije z naslovom Trgovina za vse; poleg tega jo poziva, naj preuči dodatne možnosti za strukturirano, formalno in neodvisno sodelovanje civilne družbe, predstavnikov sindikatov in zasebnega sektorja, ki bi lahko služilo kot možnost za okrepitev procesa spremljanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da so bile s shemo GSP na splošno očitno ustvarjene spodbude za ratifikacijo mednarodnih konvencij, kar pomeni boljši okvir za napredek; poudarja, kako pomembno je nadaljnje uvajanje temeljitih ukrepov za zagotavljanje, da GSP spodbuja pozitiven okoljski razvoj; priporoča, naj se Pariški sporazum doda na seznam 27 temeljnih mednarodnih konvencij, ki jih morajo upoštevati države upravičenke do GSP+; poudarja, da je treba v državah upravičenkah doseči še veliko napredka, da bi dosegli model trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznava napredek pri učinkovitem izvajanju, dosežen z okrepljenim spremljanjem in dialogom med EU in državami upravičenkami, zlasti pri spremljanju izvajanja 27 temeljnih konvencij; poudarja potrebo po nadaljnjem usklajevanju med Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), delegacijami Unije, diplomatskimi predstavništvi držav članic, vladami držav upravičenk, mednarodnimi organizacijami, podjetji, socialnimi partnerji in civilno družbo, da bi izboljšali zbiranje informacij in zagotovili bolj poglobljeno analizo postopka spremljanja; priporoča, v kolikor je mogoče, večjo preglednost in komuniciranje med sozakonodajalcema in deležniki v procesih umika GSP, zlasti med postopkom preiskave, ki ga vodi Komisija; |
| --- | --- |

12.

| 13. | se zaveda, da sta ratifikacija in napredek pri učinkovitem izvajanju ustreznih konvencij pomembni referenčni vrednosti za uresničitev potrebnega napredka v okviru sheme; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ukrepi, sprejeti za spremljanje učinkovitega izvajanja konvencij v državah upravičenkah, popolnoma skladni s strateškimi dokumenti držav, da bi zagotovili skladnost politik, doslednost in vključitev človekovih pravic v trgovinsko politiko; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je potrebno stalno sodelovanje in nadaljnje povečanje preglednosti pri spremljanju GSP+ ob zagotavljanju, da bo lahko EU ohranila svoj celoten vpliv na države upravičenke v okviru tega dialoga, zlasti v zvezi s preglednicami; poziva Komisijo, naj razmisli o nadaljnjih ukrepih na tem področju in na področju dialoga z državami upravičenkami, da bi povečala preglednost, nadzor in učinkovitost sheme; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da mora biti vsak sklep o opustitvi preferencialov popolnoma skladen s krovnim ciljem zmanjševanja revščine, in poudarja, da se morajo akti sekundarnega prava EU pripraviti in tolmačiti v skladu s primarnim pravom EU in splošnimi načeli prava EU v zvezi s tem; zato poudarja, da je treba ohraniti sedanji ciljno usmerjen pristop za preklic preferencialov in zagotoviti, da bo tak umik omejen na specifične sektorje in zasnovan tako, da se bo čim bolj zmanjšal negativen učinek na lokalno prebivalstvo; poziva Komisijo, naj uporabi gradirane preklice trgovinskih preferencialov ali druge časovno omejene ukrepe preklica, kadar je to ustrezno; poudarja še, da bi bilo treba preklic trgovinskih preferencialov obravnavati kot skrajni ukrep, ki se uporablja le v primerih resnih pomanjkljivosti pri učinkovitem izvajanju mednarodnih konvencij ter pri jasnem pomanjkanju pripravljenosti in prizadevanj države upravičenke za njihovo odpravo; istočasno poudarja pogojno naravo shem in dejstvo, da bi bilo treba to pogojnost uporabiti za ohranitev verodostojnosti vsake sheme in zagotovitev ukrepov v primerih resnih in sistemskih kršitev konvencij; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja nedavne odločitve Komisije, da bo začela postopek za preklic preferencialov v okviru EBA za Kambodžo in napotila nujno misijo EU na visoki ravni v Mjanmar kot odziv na razmere na področju človekovih pravic v obeh državah; pričakuje, da bo Komisija redno obveščala Parlament in ga vključila v nadaljnje korake, tudi glede začasne opustitve preferencialov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da se je število držav upravičenk znatno zmanjšalo zaradi reformiranih meril za upravičenost, kar je skupaj z graduacijo izdelkov povzročilo skupno manjši obseg uvoza v EU iz držav upravičenk do GSP; priznava, da te reforme omogočajo osredotočenost preferencialov na države, ki so v največji stiski; poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost in doslednost med GSP in sporazumi o prosti trgovini v oceni učinka za naslednjo uredbo, da bi zagotovili osrednjo vlogo GSP za države v razvoju v trgovinski politiki EU; v zvezi s tem ugotavlja, da se države upravičenke do EBA soočajo z vedno večjim konkurenčnim pritiskom iz držav, ki so z EU podpisale prostotrgovinski sporazum; poleg tega ugotavlja, da za nekatere države, za katere je prej veljajo spremljanje v okviru GSP+, zdaj veljajo prostotrgovinski sporazumi, ki vključujejo poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju, ki bi morala biti učinkovita in izvršljiva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obžaluje, da shema GSP zlasti v primeru 29 držav EBA ni vodila k nikakršnim spremembam, v nekaterih primerih pa k poslabšanju v njihovih profilih diverzifikacije izvoza na ravni izdelkov; obžaluje tudi, da ni dovolj prispevala h gospodarski diverzifikaciji; poziva k sprejetju nadaljnjih ukrepov za okrepitev diverzifikacije izvoza iz držav upravičenk do GSP; obžaluje, da je diverzifikacijo med upravičenkami očitno ovirala ukinitev možnosti kumulacije z državami, za katere je bila uvedena graduacija v okviru GSP, saj te ne morejo več uživati ugodnosti iz pravil o poreklu za upravičenke do GSP; odločno poziva, naj se ta možnost ponovno uvede, zlasti za najranljivejše države; ugotavlja, da se je diverzifikacija izvoza upravičenk do standardnega GSP na ravni vseh sektorjev bistveno zmanjšala; Komisijo poziva tudi, naj razmisli o prenovi in razširitvi seznama izdelkov, za katere bo veljala uredba, in sicer kar zlasti zadeva polizdelke in končne izdelke, ter, po potrebi, o omilitvi pravil o poreklu za najranljivejše države; nadalje poziva države upravičenke do GSP, naj uvedejo učinkovite ukrepe, namenjene diverzifikaciji izdelkov; v zvezi s tem poudarja, da je treba ustvariti dostop do znanja in tehnologije, da bi se izdelki diverzificirali, izvoz pa bi lahko bil vzdržen v svetovni konkurenci, zlasti v Evropi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države upravičenke do GSP, naj uvedejo in učinkovito izvedejo pravne ukrepe za zaščito intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja dejstvo, da je stopnja uporabe preferencialov za upravičenke do EBA visoka; poudarja pomen krepitve zmogljivosti v državah upravičenkah, da bi jih podprli pri tem, da v kar največji meri izkoristijo shemo; poziva, naj se v zvezi s tem učinkoviteje uporabljajo ukrepi pobude Pomoč za trgovino; meni, da bi bilo treba preučiti vključitev storitev v prihodnjo uredbo o GSP, da bi še bolj spodbudili večjo diverzifikacijo; poleg tega v tem okviru poudarja pomen pristopa odnosov med podjetji; poziva k vzpostavitvi sektorskih platform in spletnih zmogljivosti z več deležniki, ki bodo združevale izvozna podjetja iz držav upravičenk do GSP, uvozna podjetja v EU in potencialna nova podjetja na obeh straneh – tista, ki trenutno ne izvažajo ali ne uvažajo, – da bi se izmenjale najboljše prakse in povečala ozaveščenost o pravilih in pogojih GSP ter ekonomskih perspektivah, ki jih nudi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja zaključek prve preiskave za uvedbo zaščitnih ukrepov v okviru uredbe in meni, da bi bilo treba s to določbo zagotoviti zaščito finančnih, ekonomskih, socialnih in okoljskih interesov EU; poudarja, da bi bilo treba pri nudenju preferencialov za občutljive izdelke omogočiti, da bodo deležni posebne obravnave, da bi preprečili ogrožanje določenih sektorjev; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da za vse dele ozemlja držav upravičenk, vključno s conami izvozne proizvodnje, veljajo shema in obveznosti, ki izhajajo iz ratifikacije ustreznih konvencij; poziva države upravičenke, naj učinkovito uvedejo delovne standarde, in Komisijo, naj obravnava kršitve standardov MOD, vključno s kolektivnim pogajanjem in svobodo združevanja v conah izvozne proizvodnje, ki so v sedanjih ali potencialnih državah upravičenkah, ter naj zagotovi, da se bodo odpravile morebitne izjeme; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za zagotovitev, da za izdelke iz con izvozne proizvodnje ne bo veljala shema preferencialov, v kolikor so izvzeti iz nacionalne zakonodaje in kršijo ustrezne mednarodne konvencije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja, da je GSP pripomogel k večji dinamičnosti podjetniškega sektorja, v določeni meri prispeval h krepitvi ekonomske vloge žensk ter spodbudil njihovo udeležbo v delovni sili, zlasti v panogah izvoznih držav, ki trgujejo z EU; v zvezi s tem poudarja, da je pomembno vzpostaviti primerna poslovna okolja za ženske, da bodo lahko izkoristile te nove spretnosti in izkušnje ter napredovale v strukturah podjetij ali ustanovile svoja nova podjetja; kljub temu ugotavlja, da so ženske še vedno diskriminirane, in je zaskrbljen zaradi njihovih delovnih razmer, zlasti v sektorju tekstilnih izdelkov in oblačil; opominja na svojo resolucijo z dne 27. aprila 2017, in poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe v zvezi s tem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja učinek GSP na sprejetje čistejših in varnejših tehnologij ter na pobude za prostovoljno družbeno odgovornost podjetij, kar je neposredno pozitivno vplivalo na delavce in okolje; meni, da bi bilo treba načrtovati ukrepe za nadaljnje spodbujanje in zanesljivo ocenjevanje takšnega razvoja; se zaveda, da je treba doseči pravo ravnotežje med regulativnimi in prostovoljnimi ukrepi v zvezi s primerno skrbnostjo podjetij v zvezi s tem, in poziva Komisijo, naj preuči načine za uvedbo obveznosti glede primerne skrbnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da bi morala EU zagotoviti skladnost politik s spodbujanjem drugih mednarodnih akterjev, kot so multinacionalna podjetja, da bi v celoti sodelovali pri izboljševanju človekovih pravic, socialnih pravic in okoljskih standardov po vsem svetu, tudi tako, da bi od gospodarskih subjektov zahtevali, da vzpostavijo prakse primerne skrbnosti v skladu z vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah; poziva Komisijo, naj prevzame vodilno vlogo, da bi zagotovila spoštovanje človekovih pravic in pravic delavcev v globalnih vrednostnih verigah, ter naj poroča o izvajanju resolucije Parlamenta iz leta 2016 o izvajanju njegovih priporočil o socialnih in okoljskih standardih, človekovih pravicah in družbeni odgovornosti podjetij, vključno s pozivom, naj se v uredbo vključi družbena odgovornost podjetij in se reformirajo pravila STO, ki bodo uvedla zahteve glede primerne skrbnosti in preglednosti v oskrbovalni verigi, pri čemer naj bi izhajali iz vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opozarja, da se mora EU zavoljo skladnosti s politikami drugih mednarodnih akterjev, kot so multinacionalne družbe, zavzemati za polno sodelovanje pri izboljševanju spoštovanja človekovih pravic, pravic otrok, socialnih pravic, okoljskih pravic in javnega zdravja po svetu; poziva, naj EU zagotovi, da se bodo spoštovale človekove pravice v zvezi s pravico do dela v globalnih vrednostnih verigah, tj. vzdolž celotne oskrbovalne verige; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj v zvezi s prihodnjo uredbo o GSP preuči možnost uvedbe dodatnih tarifnih preferencialov za izdelke, ki so bili dokazano proizvedeni trajnostno; meni, da bi bilo prav, da se proizvajalcem omogoči, da na prostovoljni osnovi za proizvedeno blago zaprosijo za certifikat o trajnostnem načinu proizvodnje, in da bi bilo treba pri uvozu v EU o tem zahtevati dokazila; |
| --- | --- |

27.

o

o o

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  UL L 303, 31.10.2012, str. 1.

(2)  UL L 181, 29.6.2013, str. 13.

(3)  UL C 55, 12.2.2016, str. 112.

(4)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/october/tradoc_157434.pdf

(5)  COM(2018)0665.

(6)  SWD(2018)0430.

(7)  COM(2016)0029.

(8)  COM(2018)0036.

(9)  https://www.ombudsman.europa.eu/sl/decision/en/64308

(10)  UL C 101, 16.3.2018, str. 19.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0515.

(12)  UL C 298, 23.8.2018, str. 100.

(13)  UL C 331, 18.9.2018, str. 100.

(14)  UL C 337, 20.9.2018, str. 33.

(15)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/organes/conf_pres_groupes/proces_verbal/2002/12-12/CPG_PV(2002)12-12(ANN01)_EN.doc

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/105 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/105

---

P8_TA(2019)0211

Uravnotežena zastopanost spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (2019/2614(RSP))

(2021/C 23/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju strateških prizadevanj Komisije za enakost spolov v obdobju 2016–2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateških prizadevanj Komisije za enakost spolov v obdobju 2016–2019,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 11. februarja 2019 o imenovanju člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke (ECB), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 11. februarja 2019 o imenovanju člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke (ECB),

| — | ob upoštevanju drugega pododstavka člena 283(2) PDEU, v skladu s katero se je Evropski svet posvetoval s Parlamentom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega pododstavka člena 283(2) PDEU, v skladu s katero se je Evropski svet posvetoval s Parlamentom,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 4 o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 11.2 Protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 4 o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 11.2 Protokola,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0144/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0144/2019),

| — | ob upoštevanju, da je odbor nadzornikov Evropskega bančnega organa 19. februarja 2019 za predsednika tega organa izbral Joséja Manuela Campo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je odbor nadzornikov Evropskega bančnega organa 19. februarja 2019 za predsednika tega organa izbral Joséja Manuela Campo,

| — | ob upoštevanju člena 48(2) Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48(2) Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (1),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0146/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0146/2019),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 30. januarja 2019 o imenovanju Sebastiana Laviole za člana Enotnega odbora za reševanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 30. januarja 2019 o imenovanju Sebastiana Laviole za člana Enotnega odbora za reševanje,

| — | ob upoštevanju člena 56(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 56(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (2),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0148/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0148/2019),

| — | ob upoštevanju dopisov, ki jih je predsednik Evropskega parlamenta 5. marca 2019 poslal predsedniku Evropske komisije in predsedujočemu Svetu Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dopisov, ki jih je predsednik Evropskega parlamenta 5. marca 2019 poslal predsedniku Evropske komisije in predsedujočemu Svetu Evropske unije,

| — | ob upoštevanju dopisa, ki ga je predsednik Evropskega parlamenta 5. marca 2019 poslal predsedniku Komisije, in odgovora predsednika Komisije z dne 11. marca 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dopisa, ki ga je predsednik Evropskega parlamenta 5. marca 2019 poslal predsedniku Komisije, in odgovora predsednika Komisije z dne 11. marca 2019,

| — | ob upoštevanju dopisa, ki ga je predsednik Evropskega parlamenta 23. marca 2018 poslal predsedniku Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dopisa, ki ga je predsednik Evropskega parlamenta 23. marca 2018 poslal predsedniku Sveta,

| — | ob upoštevanju dopisa, ki ga je predsednik Odbora Evropskega parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve 8. marca 2018 poslal predsedniku Euroskupine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dopisa, ki ga je predsednik Odbora Evropskega parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve 8. marca 2018 poslal predsedniku Euroskupine,

| — | ob upoštevanju indeksa enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE) za leto 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju indeksa enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE) za leto 2017,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in (4) ter člena 228a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in (4) ter člena 228a Poslovnika,

| A. | ker člen 8 PDEU določa vključevanje načela enakosti spolov kot horizontalno načelo, člen 2 PEU pa načelo enakosti spolov kot vrednoto Unije; |
| --- | --- |

A.

ker člen 8 PDEU določa vključevanje načela enakosti spolov kot horizontalno načelo, člen 2 PEU pa načelo enakosti spolov kot vrednoto Unije;

| B. | ker sta dostop do enakih možnosti in nediskriminacija neodtujljivi vrednoti Evropske unije; |
| --- | --- |

B.

ker sta dostop do enakih možnosti in nediskriminacija neodtujljivi vrednoti Evropske unije;

| C. | ker je svet dne 7. marca 2011 sprejel Evropski pakt za enakost spolov za obdobje 2011–2020; |
| --- | --- |

C.

ker je svet dne 7. marca 2011 sprejel Evropski pakt za enakost spolov za obdobje 2011–2020;

| D. | ker Parlament obžaluje, da so ženske na izvršnih položajih na področju bančnih in finančnih storitev še vedno premalo zastopane; ker bi morale vse institucije in organi EU ter vse nacionalne institucije in organi izvajati konkretne ukrepe za zagotavljanje uravnotežene zastopanosti spolov; |
| --- | --- |

D.

ker Parlament obžaluje, da so ženske na izvršnih položajih na področju bančnih in finančnih storitev še vedno premalo zastopane; ker bi morale vse institucije in organi EU ter vse nacionalne institucije in organi izvajati konkretne ukrepe za zagotavljanje uravnotežene zastopanosti spolov;

| E. | ker so predsedniki Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v imenu političnih skupin skozi leta večkrat obvestili predsednike Sveta, Euroskupine in Komisije in predsedujočega Svetu Evropske unije o neuravnoteženi zastopanosti spolov v Evropski centralni banki (ECB), pa tudi v drugih ekonomskih, finančnih in monetarnih institucijah EU; |
| --- | --- |

E.

ker so predsedniki Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v imenu političnih skupin skozi leta večkrat obvestili predsednike Sveta, Euroskupine in Komisije in predsedujočega Svetu Evropske unije o neuravnoteženi zastopanosti spolov v Evropski centralni banki (ECB), pa tudi v drugih ekonomskih, finančnih in monetarnih institucijah EU;

| F. | ker indeks enakosti spolov za leto 2017, ki ga je pripravil Evropski inštitut za enakost spolov, kaže, da so ravno izvršni položaji v gospodarstvu tisto področje, kjer EU dosega najnižjo raven enakosti spolov in zastopanosti žensk; |
| --- | --- |

F.

ker indeks enakosti spolov za leto 2017, ki ga je pripravil Evropski inštitut za enakost spolov, kaže, da so ravno izvršni položaji v gospodarstvu tisto področje, kjer EU dosega najnižjo raven enakosti spolov in zastopanosti žensk;

| G. | ker je med šestimi člani izvršilnega odbora ECB samo ena ženska; ker sta med 25 člani sveta ECB samo dve ženski; |
| --- | --- |

G.

ker je med šestimi člani izvršilnega odbora ECB samo ena ženska; ker sta med 25 člani sveta ECB samo dve ženski;

| H. | ker so predsedniki Evropskega bančnega organa (EBA), Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) sami moški; |
| --- | --- |

H.

ker so predsedniki Evropskega bančnega organa (EBA), Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) sami moški;

| I. | ker je predsednico enotnega mehanizma nadzora pravkar nadomestil moški, tako da je Enotni odbor za reševanje še edini preostali organ EU na širšem področju finančnih in ekonomskih institucij EU, ki mu predseduje ženska; |
| --- | --- |

I.

ker je predsednico enotnega mehanizma nadzora pravkar nadomestil moški, tako da je Enotni odbor za reševanje še edini preostali organ EU na širšem področju finančnih in ekonomskih institucij EU, ki mu predseduje ženska;

| J. | ker Svet kljub številnim pozivom Parlamenta, naj uravnoteži zastopanost spolov v izvršilnem odboru ECB, te zahteve ne jemlje resno; |
| --- | --- |

J.

ker Svet kljub številnim pozivom Parlamenta, naj uravnoteži zastopanost spolov v izvršilnem odboru ECB, te zahteve ne jemlje resno;

| K. | ker so bili kljub številnim pozivom Parlamenta v zvezi s prejšnjimi imenovanji, da je treba pri sestavljanju seznamov kandidatov upoštevati uravnoteženo zastopanost spolov, vsi kandidati za mesto predsednika Evropskega bančnega organa sami moški; |
| --- | --- |

K.

ker so bili kljub številnim pozivom Parlamenta v zvezi s prejšnjimi imenovanji, da je treba pri sestavljanju seznamov kandidatov upoštevati uravnoteženo zastopanost spolov, vsi kandidati za mesto predsednika Evropskega bančnega organa sami moški;

| L. | ker je bilo v izbirnih postopkih za predsednika, podpredsednika in člane Enotnega odbora za reševanje doslej v splošnem upoštevano načelo uravnotežene zastopanosti spolov, v navedenem primeru pa so bili na ožjem seznamu, predloženem Parlamentu, samo moški, kljub obveznostim iz člena 56(4) Uredbe (EU) št. 806/2014; |
| --- | --- |

L.

ker je bilo v izbirnih postopkih za predsednika, podpredsednika in člane Enotnega odbora za reševanje doslej v splošnem upoštevano načelo uravnotežene zastopanosti spolov, v navedenem primeru pa so bili na ožjem seznamu, predloženem Parlamentu, samo moški, kljub obveznostim iz člena 56(4) Uredbe (EU) št. 806/2014;

| M. | ker sicer ni mogoče izključiti, da v posameznem izbirnem postopku na podlagi posameznih prijav ni dovolj kvalificiranih kandidatov obeh spolov, vseeno pa bi bilo treba splošno načelo uravnoteženosti spolov upoštevati pri sestavi izvršilnih odborov ECB in nadzornih organov; |
| --- | --- |

M.

ker sicer ni mogoče izključiti, da v posameznem izbirnem postopku na podlagi posameznih prijav ni dovolj kvalificiranih kandidatov obeh spolov, vseeno pa bi bilo treba splošno načelo uravnoteženosti spolov upoštevati pri sestavi izvršilnih odborov ECB in nadzornih organov;

| N. | ker je Odbor Evropskega parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve vse sedanje kandidate za mesta glavnega ekonomista ECB, predsednika Evropskega bančnega organa in članov Enotnega odbora za reševanje obravnaval kot izkušene in kvalificirane ter so bili na tajnem glasovanju potrjeni z veliko večino glasov; |
| --- | --- |

N.

ker je Odbor Evropskega parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve vse sedanje kandidate za mesta glavnega ekonomista ECB, predsednika Evropskega bančnega organa in članov Enotnega odbora za reševanje obravnaval kot izkušene in kvalificirane ter so bili na tajnem glasovanju potrjeni z veliko večino glasov;

| O. | ker doseganje enakosti spolov ni žensko vprašanje, temveč mora zajemati vso družbo; |
| --- | --- |

O.

ker doseganje enakosti spolov ni žensko vprašanje, temveč mora zajemati vso družbo;

| 1. | poudarja, da po spolu uravnotežena sestava odborov in vlad zagotavlja večjo usposobljenost in širša obzorja, neuravnoteženost pa pomeni nevarnost, da se spregledajo potencialno odlični kandidati; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje, da Komisija in velika večina vlad EU doslej nista uspeli spodbuditi bolj uravnotežene zastopanosti spolov v institucijah in organih EU, zlasti pri imenovanju na visoke položaje na področju ekonomskih, finančnih in monetarnih zadev; pričakuje, da bodo države članice in institucije EU hitro uravnotežile zastopanost spolov na najvišjih položajih; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva vlade držav članic, Evropski svet, Svet, Euroskupino in Komisijo, naj si dejavno prizadevajo za uravnoteženo zastopanost spolov v prihodnjih predlogih za ožje sezname in imenovanja, da bi bila v posamezen postopek imenovanja vključena vsaj po en kandidat in ena kandidatka; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da se Parlament zavezuje, da v prihodnje ne bo upošteval seznamov kandidatov, pri katerih poleg zahtev v zvezi s kvalifikacijami in izkušnjami v izbirnem postopku ne bo upoštevano načelo uravnotežene zastopanosti spolov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | predlaga, naj se uvede zahteva v prihodnjem načrtu za enakost spolov Parlamenta, predvidenem v členu 228a Poslovnika, da imenovanja v upravne odbore in druge organe agencij EU ne potrdi, če na ožjem seznamu, ki ga predlaga zadevna institucija ali organ, zastopanost spolov ni uravnotežena; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da Parlament sam ne izpolnjuje teh standardov, in se zavezuje, da bo izboljšal stanje glede spodbujanja uravnotežene zastopanosti spolov na področju ekonomskih in monetarnih zadev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | priznava, da so za uravnoteženo zastopanost spolov na izvršni ravni v institucijah in organih Unije potrebni kvalificirani kandidati iz držav članic; zato poziva države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe za bolj uravnoteženo zastopanost spolov v nacionalnih institucijah in tako ustvarijo primerne okoliščine za visoko kvalificirane kandidate in kandidatke za najvišje položaje v EU na področju bančnih in finančnih storitev; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo in Svet, naj povečata preglednost postopkov zaposlovanja in imenovanja izvršnih direktorjev agencij EU, tako da objavita seznam prijavljenih in ožji seznam kandidatov ter razloge za njihovo uvrstitev nanj, ter naj omogočita javni nadzor nad odprtostjo, konkurenčnostjo in upoštevanjem različnosti spolov pri teh postopkih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva k tesnejšemu sodelovanju med institucijami EU, da se zagotovi učinkovitost teh ukrepov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, vladam držav članic, Evropski centralni banki, enotnemu mehanizmu nadzora, Enotnemu odboru za reševanje, Evropskemu bančnemu organu, Evropskemu organu za zavarovanja in poklicne pokojnine, Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge ter pristojnim nacionalnim organom držav članic. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 12.

(2)  UL L 225, 30.7.2014, str. 1.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/108 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/108

---

P8_TA(2019)0215

Evropski sistem sankcij za kršenje človekovih pravic

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o evropskem sistemu sankcij za kršitve človekovih pravic (2019/2580(RSP))

(2021/C 23/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, v katerih poziva k vseevropskemu mehanizmu za uvedbo ciljno usmerjenih sankcij proti posameznikom, ki so udeleženi v hudih kršitvah človekovih pravic, vključno s svojo resolucijo z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2009 in politiki Evropske unije na tem področju (1) ter resolucijo z dne 11. marca 2014 o odpravi mučenja v svetu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, v katerih poziva k vseevropskemu mehanizmu za uvedbo ciljno usmerjenih sankcij proti posameznikom, ki so udeleženi v hudih kršitvah človekovih pravic, vključno s svojo resolucijo z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2009 in politiki Evropske unije na tem področju (1) ter resolucijo z dne 11. marca 2014 o odpravi mučenja v svetu (2),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij v skladu s členom 135 Poslovnika, v katerih je pozval k uvedbi ciljno usmerjenih sankcij proti posameznikom, ki so vpleteni v hude kršitve človekovih pravic, vključno z resolucijami z dne 19. januarja 2017 o razmerah v Burundiju (3), z dne 5. julija 2018 o Burundiju (4), z dne 18. maja 2017 o Južnem Sudanu (5), z dne 14. junija 2017 o razmerah v Demokratični republiki Kongo (6), z dne 18. januarja 2018 o Demokratični republiki Kongo (7), z dne 14. septembra 2017 o Gabonu: zatiranje opozicije (8), z dne 5. oktobra 2017 o razmerah na Maldivih (9), z dne 5. oktobra 2017 o primerih voditeljev krimskih Tatarov Ahtema Čijgoza in Ilmija Umerova ter novinarja Mikole Semene (10), z dne 30. novembra 2017 (11) in 4. oktobra 2018 (12) o razmerah v Jemnu, z dne 14. decembra 2017 o Kambodži: zlasti o razpustitvi kamboške stranke za rešitev naroda (13), z dne 14. decembra 2017 o položaju Rohingejcev (14), z dne 15. marca 2018 o razmerah v Siriji (15), z dne 25. oktobra 2018 o razmerah v Venezueli (16), z dne 13. septembra 2018 o Mjanmaru, zlasti primer novinarjev Va Lona in Kjo Sou Uja (17), z dne 25. oktobra 2018 o razmerah v Azovskem morju (18), z dne 25. oktobra 2018 o umoru novinarja Džamala Hašodžija na savdskem konzulatu v Istanbulu (19) in z dne 14. februarja 2019 o razmerah v Čečeniji in primeru Ojuba Titijeva (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij v skladu s členom 135 Poslovnika, v katerih je pozval k uvedbi ciljno usmerjenih sankcij proti posameznikom, ki so vpleteni v hude kršitve človekovih pravic, vključno z resolucijami z dne 19. januarja 2017 o razmerah v Burundiju (3), z dne 5. julija 2018 o Burundiju (4), z dne 18. maja 2017 o Južnem Sudanu (5), z dne 14. junija 2017 o razmerah v Demokratični republiki Kongo (6), z dne 18. januarja 2018 o Demokratični republiki Kongo (7), z dne 14. septembra 2017 o Gabonu: zatiranje opozicije (8), z dne 5. oktobra 2017 o razmerah na Maldivih (9), z dne 5. oktobra 2017 o primerih voditeljev krimskih Tatarov Ahtema Čijgoza in Ilmija Umerova ter novinarja Mikole Semene (10), z dne 30. novembra 2017 (11) in 4. oktobra 2018 (12) o razmerah v Jemnu, z dne 14. decembra 2017 o Kambodži: zlasti o razpustitvi kamboške stranke za rešitev naroda (13), z dne 14. decembra 2017 o položaju Rohingejcev (14), z dne 15. marca 2018 o razmerah v Siriji (15), z dne 25. oktobra 2018 o razmerah v Venezueli (16), z dne 13. septembra 2018 o Mjanmaru, zlasti primer novinarjev Va Lona in Kjo Sou Uja (17), z dne 25. oktobra 2018 o razmerah v Azovskem morju (18), z dne 25. oktobra 2018 o umoru novinarja Džamala Hašodžija na savdskem konzulatu v Istanbulu (19) in z dne 14. februarja 2019 o razmerah v Čečeniji in primeru Ojuba Titijeva (20),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. aprila 2014 o določitvi skupnih vizumskih omejitev za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. aprila 2014 o določitvi skupnih vizumskih omejitev za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2018 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2017 in politiki Evropske unije na tem področju (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2018 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2017 in politiki Evropske unije na tem področju (22),

| — | – ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2017 o korupciji in človekovih pravicah v tretjih državah (23), |
| --- | --- |

—

– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2017 o korupciji in človekovih pravicah v tretjih državah (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2019 o stanju političnih odnosov med EU in Rusijo (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2019 o stanju političnih odnosov med EU in Rusijo (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2016 o sistematičnih množičnih pobojih verskih manjšin, ki jih izvaja ISIS (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2016 o sistematičnih množičnih pobojih verskih manjšin, ki jih izvaja ISIS (25),

| — | ob upoštevanju poglavja 2 naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU) o sprejemanju sankcij v okviru skupne zunanje in varnostne politike (SZVP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglavja 2 naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU) o sprejemanju sankcij v okviru skupne zunanje in varnostne politike (SZVP),

| — | ob upoštevanju člena 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) o sprejemanju sankcij proti tretjim državam ter posameznikom, skupinam in nedržavnim subjektom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) o sprejemanju sankcij proti tretjim državam ter posameznikom, skupinam in nedržavnim subjektom,

| — | ob upoštevanju izjave št. 25 iz Lizbonske pogodbe, da je treba zagotovitvi ustrezne postopkovne pravice posameznikov ali subjektov, na katere se nanašajo omejevalni ukrepi EU ali ukrepi EU za boj proti terorizmu; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave št. 25 iz Lizbonske pogodbe, da je treba zagotovitvi ustrezne postopkovne pravice posameznikov ali subjektov, na katere se nanašajo omejevalni ukrepi EU ali ukrepi EU za boj proti terorizmu;

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in njenih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in njenih protokolov,

| — | ob upoštevanju strateškega okvira EU in akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira EU in akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Komisije Jeana-Clauda Junckerja iz govora o stanju v Uniji z dne 12. septembra 2018, v kateri je predlagal, naj države članice uporabijo obstoječa pravila EU za prehod s soglasja na glasovanje s kvalificirano večino na nekaterih področjih skupne zunanje in varnostne politike EU, kot sta skupno odzivanje na kršitve človekovih pravic in naložitev učinkovitih sankcij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Komisije Jeana-Clauda Junckerja iz govora o stanju v Uniji z dne 12. septembra 2018, v kateri je predlagal, naj države članice uporabijo obstoječa pravila EU za prehod s soglasja na glasovanje s kvalificirano večino na nekaterih področjih skupne zunanje in varnostne politike EU, kot sta skupno odzivanje na kršitve človekovih pravic in naložitev učinkovitih sankcij,

| — | ob upoštevanju izjave z dne 10. decembra 2018 podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko po zasedanju Sveta za zunanje zadeve decembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z dne 10. decembra 2018 podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko po zasedanju Sveta za zunanje zadeve decembra 2018,

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 22. januarja 2019 z naslovom „Sergej Magnicki in pozneje – Boj proti nekaznovanju s ciljno usmerjenimi sankcijami“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 22. januarja 2019 z naslovom „Sergej Magnicki in pozneje – Boj proti nekaznovanju s ciljno usmerjenimi sankcijami“,

| — | ob upoštevanju svoje študije iz aprila 2018 o ciljno usmerjenih sankcijah zoper posameznike zaradi hudih kršitev človekovih pravic – vpliv, trendi in obeti na ravni EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje študije iz aprila 2018 o ciljno usmerjenih sankcijah zoper posameznike zaradi hudih kršitev človekovih pravic – vpliv, trendi in obeti na ravni EU,

| — | ob upoštevanju predloga z dne 14. novembra 2018 za uvedbo komisije o prepovedi vstopa zaradi kršitev človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga z dne 14. novembra 2018 za uvedbo komisije o prepovedi vstopa zaradi kršitev človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju srečanja o globalnem sistemu sankcij EU za kršitve človekovih pravic dne 20. novembra 2018 na Nizozemskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju srečanja o globalnem sistemu sankcij EU za kršitve človekovih pravic dne 20. novembra 2018 na Nizozemskem,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker člen 21 PEU določa, da Unijo pri njenem delovanju vodijo načela demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanja človekovega dostojanstva, enakosti in solidarnosti ter spoštovanje načel Ustanovne listine Organizacije združenih narodov (OZN) in mednarodnega prava; |
| --- | --- |

A.

ker člen 21 PEU določa, da Unijo pri njenem delovanju vodijo načela demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanja človekovega dostojanstva, enakosti in solidarnosti ter spoštovanje načel Ustanovne listine Organizacije združenih narodov (OZN) in mednarodnega prava;

| B. | ker je EU zavezana sistematičnemu izvajanju sankcij, ki jih je določil Varnostni svet OZN v skladu s poglavjem VII Ustanovne listine OZN, in ker hkrati uvaja lastne sankcije brez mandata Varnostnega sveta OZN v primerih, ko Varnostni svet OZN nima pooblastil za sprejemanje ukrepov ali pa mu je to preprečeno zaradi nesoglasja med njegovimi članicami; |
| --- | --- |

B.

ker je EU zavezana sistematičnemu izvajanju sankcij, ki jih je določil Varnostni svet OZN v skladu s poglavjem VII Ustanovne listine OZN, in ker hkrati uvaja lastne sankcije brez mandata Varnostnega sveta OZN v primerih, ko Varnostni svet OZN nima pooblastil za sprejemanje ukrepov ali pa mu je to preprečeno zaradi nesoglasja med njegovimi članicami;

| C. | ker so sankcije EU (znane tudi kot omejevalni ukrepi) v zadnjih dveh desetletjih postale sestavni del zbirke orodij EU za zunanje odnose, ki vključuje več kot 40 različnih omejevalnih ukrepov, ti pa trenutno veljajo za 34 držav; ker sta približno dve tretjini sankcij EU za posamezne države uvedeni v podporo ciljem na področju človekovih pravic in demokracije; |
| --- | --- |

C.

ker so sankcije EU (znane tudi kot omejevalni ukrepi) v zadnjih dveh desetletjih postale sestavni del zbirke orodij EU za zunanje odnose, ki vključuje več kot 40 različnih omejevalnih ukrepov, ti pa trenutno veljajo za 34 držav; ker sta približno dve tretjini sankcij EU za posamezne države uvedeni v podporo ciljem na področju človekovih pravic in demokracije;

| D. | ker so sankcije oblikovane tako, da bi zmanjšale škodljive posledice za tiste, ki niso odgovorni za politike ali ukrepe, zaradi katerih so bile sankcije uvedene, zlasti za lokalno civilno prebivalstvo in za legitimne dejavnosti v zadevni državi ali v zvezi z njo, ter se neposredno nanašajo na odgovorne osebe in delujejo odvračalno; |
| --- | --- |

D.

ker so sankcije oblikovane tako, da bi zmanjšale škodljive posledice za tiste, ki niso odgovorni za politike ali ukrepe, zaradi katerih so bile sankcije uvedene, zlasti za lokalno civilno prebivalstvo in za legitimne dejavnosti v zadevni državi ali v zvezi z njo, ter se neposredno nanašajo na odgovorne osebe in delujejo odvračalno;

| E. | ker so vse sankcije, ki jih sprejme EU, v celoti skladne z obveznostmi, ki izhajajo iz mednarodnega prava, vključno s tistimi, ki se nanašajo na človekove pravice in temeljne svoboščine; ker bi bilo treba sankcije redno pregledovati, da bodo res prispevale k doseganju ciljev; |
| --- | --- |

E.

ker so vse sankcije, ki jih sprejme EU, v celoti skladne z obveznostmi, ki izhajajo iz mednarodnega prava, vključno s tistimi, ki se nanašajo na človekove pravice in temeljne svoboščine; ker bi bilo treba sankcije redno pregledovati, da bodo res prispevale k doseganju ciljev;

| F. | ker je EU poleg sankcij za posamezne države, katerih cilj je spremeniti ravnanje držav, pred kratkim uvedla omejevalne ukrepe proti širjenju in uporabi kemičnega orožja in kibernetskih napadov ter posebne ukrepe za boj proti terorizmu; |
| --- | --- |

F.

ker je EU poleg sankcij za posamezne države, katerih cilj je spremeniti ravnanje držav, pred kratkim uvedla omejevalne ukrepe proti širjenju in uporabi kemičnega orožja in kibernetskih napadov ter posebne ukrepe za boj proti terorizmu;

| G. | ker so obstoječe sankcije EU namenjene državnim in tudi nedržavnim akterjem, kot so teroristi in teroristične skupine; |
| --- | --- |

G.

ker so obstoječe sankcije EU namenjene državnim in tudi nedržavnim akterjem, kot so teroristi in teroristične skupine;

| H. | ker so v zadnjih nekaj mesecih evropska podjetja ali celo države članice EU večkrat prekršili sankcije EU; ker ti primeri kažejo, da je treba dodatno pojasniti področje uporabe in domet trenutno veljavnih sankcij ter pojasniti, v kolikšni meri so države in družbe odgovorne za to, da zagotovijo, da končna uporaba ali namen njihovega blaga in storitev nista zajeta v sankcijah; |
| --- | --- |

H.

ker so v zadnjih nekaj mesecih evropska podjetja ali celo države članice EU večkrat prekršili sankcije EU; ker ti primeri kažejo, da je treba dodatno pojasniti področje uporabe in domet trenutno veljavnih sankcij ter pojasniti, v kolikšni meri so države in družbe odgovorne za to, da zagotovijo, da končna uporaba ali namen njihovega blaga in storitev nista zajeta v sankcijah;

| I. | ker so za izvrševanje sankcij odgovorni ustrezni organi držav članic EU, ukrepi sami pa se določijo na evropski ravni; |
| --- | --- |

I.

ker so za izvrševanje sankcij odgovorni ustrezni organi držav članic EU, ukrepi sami pa se določijo na evropski ravni;

| J. | ker je ameriški kongres leta 2016 na podlagi akta Magnickega o odgovornosti pravne države iz leta 2012 sprejel globalni zakon Magnickega, s katerim naj bi se kaznovali posamezniki, odgovorni za smrt Sergeja Magnickega med priporom v ruskem zaporu zaradi nečloveških razmer, namernega zanemarjanja in mučenja; |
| --- | --- |

J.

ker je ameriški kongres leta 2016 na podlagi akta Magnickega o odgovornosti pravne države iz leta 2012 sprejel globalni zakon Magnickega, s katerim naj bi se kaznovali posamezniki, odgovorni za smrt Sergeja Magnickega med priporom v ruskem zaporu zaradi nečloveških razmer, namernega zanemarjanja in mučenja;

| K. | ker so Estonija, Latvija, Litva, Združeno kraljestvo, Kanada in Združene države Amerike sprejele zakone o sistemu sankcij za kršitve človekovih pravic, tj. „zakone Magnickega“; ker je Parlament večkrat pozval k vzpostavitvi podobnega globalnega sistema sankcij EU za kršitve človekovih pravic, s katerim bi zagotovili dosledno in dejansko zamrznitev sredstev posameznikov, prepoved izdaje vizumov in druge sankcije, ki jih posameznikom in subjektom nalagajo države članice in ki se nalagajo na ravni EU; |
| --- | --- |

K.

ker so Estonija, Latvija, Litva, Združeno kraljestvo, Kanada in Združene države Amerike sprejele zakone o sistemu sankcij za kršitve človekovih pravic, tj. „zakone Magnickega“; ker je Parlament večkrat pozval k vzpostavitvi podobnega globalnega sistema sankcij EU za kršitve človekovih pravic, s katerim bi zagotovili dosledno in dejansko zamrznitev sredstev posameznikov, prepoved izdaje vizumov in druge sankcije, ki jih posameznikom in subjektom nalagajo države članice in ki se nalagajo na ravni EU;

| L. | ker je nizozemska vlada novembra 2018 začela razpravo med državami članicami EU o politični priložnosti za uvedbo ciljno usmerjenega sistema sankcij za človekove pravice na ravni EU; ker se ta predhodna razprava nadaljuje na ravni delovne skupine Sveta; |
| --- | --- |

L.

ker je nizozemska vlada novembra 2018 začela razpravo med državami članicami EU o politični priložnosti za uvedbo ciljno usmerjenega sistema sankcij za človekove pravice na ravni EU; ker se ta predhodna razprava nadaljuje na ravni delovne skupine Sveta;

| 1. | odločno obsoja vse kršitve človekovih pravic po svetu; poziva k hitri vzpostavitvi avtonomnega, prilagodljivega in reaktivnega vseevropskega sistema sankcij, ki bi omogočal osredotočanje na posameznike, države in nedržavne akterje ter druge subjekte, odgovorne za hude kršitve človekovih pravic ali vpletene vanje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da bi moral sistem sankcij EU za kršitve človekovih pravic temeljiti tudi na predlogih iz prejšnjih resolucij, da se vzpostavi vseevropski mehanizem za nalaganje ciljno usmerjenih sankcij; meni, da bi se moral sistem sankcij EU na področju človekovih pravic zoper posameznike, ki so kjerkoli na svetu vpleteni v kršitve človekovih pravic, simbolično imenovati po Sergeju Magnickem; pozdravlja dejstvo, da je bila v številnih državah sprejeta podobna zakonodaja, ki obravnava kršitelje človekovih pravic po vsem svetu; poudarja, da je treba pri čezatlantskem sodelovanju poskrbeti, da bodo kršitelji človekovih pravic odgovarjali; spodbuja druge demokratične države, naj oblikujejo podobne instrumente; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je trdno prepričan, da je tak sistem bistveni sestavni del obstoječe palete orodij EU na področju človekovih pravic in zunanje politike ter da bi okrepil vlogo EU kot svetovnega akterja na področju človekovih pravic, zlasti v boju proti nekaznovanosti in v podporo žrtvam in zagovornikom človekovih pravic po vsem svetu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bi moral ta sistem omogočiti sprejetje omejevalnih ukrepov, zlasti zamrznitev sredstev in prepoved vstopa v EU, proti posamezniku ali subjektu, ki je odgovoren za hude kršitve človekovih pravic ali sistemsko korupcijo, povezano s hudimi kršitvami človekovih pravic, ali je v ta dejanja vpleten, je pri njih sodeloval ali jih financiral ali je prispeval k načrtovanju, vodenju ali izvajanju teh kršitev ali korupcije; poudarja, da je treba jasno opredeliti obseg kršitev ter določiti ustrezne pravne možnosti, s katerimi se bo lahko izpodbijala uvrstitev na seznam; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je prepričan, da bo nova ureditev pozitivno vplivala na ravnanje zadevnih posameznikov in subjektov in da bo imela odvračalni učinek; poudarja, da morajo v ta namen vse države članice EU dosledno razumeti, razlagati in uporabljati sankcije na enak način; poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo medsebojno sodelovanje in izmenjavo informacij ter vzpostavijo evropski nadzorni in izvršilni mehanizem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja predlog predsednika Komisije za odmik od soglasnega odločanja v Svetu na področju skupne zunanje in varnostne politike in poziva Svet, naj novi sankcijski instrument sprejme tako, da bi lahko sankcije za kršitve človekovih pravic sprejeli s kvalificirano večino v Svetu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podpira pretekle razprave na ravni Sveta o vzpostavitvi takega sankcijskega instrumenta; poziva visoko predstavnico in njeno službo, naj zavzameta konstruktiven in proaktiven pristop, s katerim bo ta razprava uspešno zaključena še pred koncem tega zakonodajnega obdobja, in pričakuje, da bo o tem poročala Parlamentu; poudarja pomen nadzorne vloge Parlamenta v tej prihodnji ureditvi, zlasti glede področja uporabe in opredelitve meril za uvrstitev na seznam ter glede možnosti sodnega varstva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva vse države članice, naj zagotovijo, da bodo njihovi organi in drugi subjekti, registrirani na njihovem ozemlju, v celoti spoštovali odločitve Sveta o omejevalnih ukrepih proti posameznikom in subjektom, zlasti o zamrznitvi premoženja oseb s seznama in omejitvi vstopa na njihova ozemlja, zaradi kršitev človekovih pravic; je zaskrbljen zaradi nedavnih poročil o kršitvah teh sklepov in opozarja države članice, da morajo po mednarodnem pravu zagotoviti prijetje in pregon oseb na njihovih ozemlju, osumljenih kaznivih dejanj, tudi hudih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da so okrepljeno sodelovanje in izmenjava informacij med temi organi ter evropski mehanizem izvrševanja bistveni za zagotovitev, da se bodo omejevalni ukrepi EU enotno izvajali in razlagali ter da bodo evropska podjetja delovala pod enakimi pogoji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vztraja, da mora biti prihodnji sistem sankcij EU za kršitve človekovih pravic skladen s tekočimi politikami EU ter veljavnimi omejevalnimi ukrepi za posamezne države in horizontalnimi omejevalnimi ukrepi ter jih dopolnjevati; v zvezi s tem vztraja, da novi sistem ne bi smel nadomestiti uporabe sedanjih ukrepov na področju človekovih pravic za posamezne države; meni tudi, da mora prihodnja ureditev v celoti dopolnjevati veljavni mednarodni okvir sankcij, zlasti v zvezi z Varnostnim svetom Združenih narodov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da mora biti ta ureditev povsem skladna z najvišjimi možnimi standardi varstva in upoštevanja ustreznih postopkovnih pravic udeleženih posameznikov ali subjektov, če naj bo verodostojna in legitimna; v zvezi s tem vztraja, da morajo odločitve o uvrstitvi posameznikov ali subjektov na seznam ali odstranitvi z njega temeljiti na jasnih, preglednih in razločnih merilih, ki so neposredno v zvezi s storjenimi kaznivimi dejanji, da bi lahko zagotovili temeljit sodni nadzor in pravice do pritožbe; poziva k sistematični vključitvi jasnih in specifičnih meril uspešnosti ter metodologije za odpravo sankcij in odstranitev s seznama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da bi moral biti glavni cilj vseh prizadevanj EU in držav članic v boju proti nekaznovanosti še naprej ta, da kazenski pregon storilcev hudih kršitev človekovih pravic in grozodejstev poteka prek različnih nacionalnih ali mednarodnih pristojnosti; v zvezi s tem ponovno poudarja načelo univerzalne pristojnosti; poziva Svet, naj v področje uporabe tega sistema vključi čezmejne kršitve; poudarja, da je za preprečevanje izogibanja sankcijam potrebno usklajeno večstransko sodelovanje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezne vire in strokovno znanje za izvajanje in spremljanje tega sistema, ko bo uveden, posebno pozornost pa nameni obveščanju javnosti o seznamih, tako v EU kot v zadevnih državah; |
| --- | --- |

13.

| 14. | se zahvaljuje aktivistom civilne družbe za njihova neumorna prizadevanja za tak sistem; spodbuja ustanovitev svetovalnega odbora na ravni EU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov ter generalnemu sekretarju Sveta Evrope. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 81.

(2)  UL C 378, 9.11.2017, str. 52.

(3)  UL C 242, 10.7.2018, str. 10.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0305.

(5)  UL C 307, 30.8.2018, str. 92.

(6)  UL C 331, 18.9.2018, str. 97.

(7)  UL C 458, 19.12.2018, str. 52.

(8)  UL C 337, 20.9.2018, str. 102.

(9)  UL C 346, 27.9.2018, str. 90.

(10)  UL C 346, 27.9.2018, str. 86.

(11)  UL C 356, 4.10.2018, str. 104.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0383.

(13)  UL C 369, 11.10.2018, str. 76.

(14)  UL C 369, 11.10.2018, str. 91.

(15)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0090.

(16)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0436.

(17)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0345.

(18)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0435.

(19)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0434.

(20)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0115.

(21)  UL C 408, 30.11.2017, str. 43.

(22)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0515.

(23)  UL C 337, 20.9.2018, str. 82.

(24)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0157.

(25)  UL C 35, 31.1.2018, str. 77.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/113 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/113

---

P8_TA(2019)0216

Nujnost črnega seznama EU glede tretjih držav v skladu z direktivo o preprečevanju pranja denarja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o nujnosti črnega seznama EU glede tretjih držav v skladu z direktivo o preprečevanju pranja denarja (2019/2612(RSP))

(2021/C 23/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) .../... z dne 13. februarja 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z opredelitvijo tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) .../... z dne 13. februarja 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z opredelitvijo tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (4AMLD), zlasti členov 9(2) in 64(5) (1), kakor je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma in spremembi Direktiv 2009/138/ES in 2013/36/EU (5AMLD), zlasti člena 1(5) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (4AMLD), zlasti členov 9(2) in 64(5) (1), kakor je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma in spremembi Direktiv 2009/138/ES in 2013/36/EU (5AMLD), zlasti člena 1(5) (2),

| — | ob upoštevanju načrta Komisije z naslovom „Za novo metodologijo EU pri ocenjevanju tretjih držav z visokim tveganjem na podlagi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma“ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta Komisije z naslovom „Za novo metodologijo EU pri ocenjevanju tretjih držav z visokim tveganjem na podlagi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma“ (3),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 22. junija 2018 z naslovom „Metodologija za opredelitev tretjih držav z visokim tveganjem v skladu z Direktivo (EU) 2015/849“ (SWD(2018)0362), v katerem so med drugim opredeljene tretje države prednostne ravni 1 in 2, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 22. junija 2018 z naslovom „Metodologija za opredelitev tretjih držav z visokim tveganjem v skladu z Direktivo (EU) 2015/849“ (SWD(2018)0362), v katerem so med drugim opredeljene tretje države prednostne ravni 1 in 2,

| — | ob upoštevanju pisma predsednika Posebnega odbora o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom (TAX3) komisarki Věri Jourovi z dne 25. februarja 2019 o delegiranem aktu o tretjih državah z visokim tveganjem, ki imajo v svojih ureditvah o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma strateške pomanjkljivosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika Posebnega odbora o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom (TAX3) komisarki Věri Jourovi z dne 25. februarja 2019 o delegiranem aktu o tretjih državah z visokim tveganjem, ki imajo v svojih ureditvah o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma strateške pomanjkljivosti,

| — | ob upoštevanju pisma predsednika odbora TA X 3 z dne 5. marca 2019 o stališču Sveta glede seznama tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo pomanjkljivosti glede preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika odbora TA X 3 z dne 5. marca 2019 o stališču Sveta glede seznama tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo pomanjkljivosti glede preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma,

| — | ob upoštevanju izmenjave mnenj med komisarko Jourovo, Odborom za ekonomske in monetarne zadeve in Odborom za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, ki je potekala 6. marca 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izmenjave mnenj med komisarko Jourovo, Odborom za ekonomske in monetarne zadeve in Odborom za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, ki je potekala 6. marca 2019,

| — | ob upoštevanju izjave Sveta št. 6964/1/19 o Delegirani uredbi Komisije (EU) z dne 13. februarja 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z opredelitvijo tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti (C(2019)1326), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Sveta št. 6964/1/19 o Delegirani uredbi Komisije (EU) z dne 13. februarja 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z opredelitvijo tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti (C(2019)1326),

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je namen delegirane uredbe, njene priloge in delegiranih uredb o spremembah opredelitev tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma, ki predstavljajo tveganje za finančni sistem EU in pri katerih so za pooblaščene subjekte EU v skladu z direktivo 4AMLD potrebni okrepljeni ukrepi skrbnega preverjanja strank; |
| --- | --- |

A.

ker je namen delegirane uredbe, njene priloge in delegiranih uredb o spremembah opredelitev tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma, ki predstavljajo tveganje za finančni sistem EU in pri katerih so za pooblaščene subjekte EU v skladu z direktivo 4AMLD potrebni okrepljeni ukrepi skrbnega preverjanja strank;

| B. | ker delegirani akt, sprejet na podlagi člena 9 direktive 4AMLD, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku enega meseca od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala; |
| --- | --- |

B.

ker delegirani akt, sprejet na podlagi člena 9 direktive 4AMLD, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku enega meseca od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala;

| C. | ker je Parlament zavrnil dve prejšnji delegirani uredbi o spremembi (C(2016)07495 in C(2017)01951) z utemeljitvijo, da postopek Komisije za opredelitev tretjih držav z visokim tveganjem ni bil dovolj neodvisen; |
| --- | --- |

C.

ker je Parlament zavrnil dve prejšnji delegirani uredbi o spremembi (C(2016)07495 in C(2017)01951) z utemeljitvijo, da postopek Komisije za opredelitev tretjih držav z visokim tveganjem ni bil dovolj neodvisen;

| D. | ker Parlament podpira Komisijo pri oblikovanju nove metodologije, ki se pri opredelitvi jurisdikcij s strateškimi pomanjkljivostmi na področju preprečevanje pranja denarja in boja proti financiranju terorizma ne bi opirala zgolj na zunanje vire informacij; |
| --- | --- |

D.

ker Parlament podpira Komisijo pri oblikovanju nove metodologije, ki se pri opredelitvi jurisdikcij s strateškimi pomanjkljivostmi na področju preprečevanje pranja denarja in boja proti financiranju terorizma ne bi opirala zgolj na zunanje vire informacij;

| E. | ker je namen seznama zaščititi celovitost finančnega sistema in notranjega trga Unije; ker uvrstitev države na seznam tretjih držav z visokim tveganjem ne pomeni uvedbe gospodarskih ali diplomatskih sankcij, pač pa morajo pooblaščeni subjekti, kot so banke, igralnice in nepremičninske agencije, uporabljati okrepljene ukrepe glede potrebne skrbnosti pri transakcijah s temi državami in zagotavljati, da je finančni sistem EU zmožen preprečevati tveganja pranja denarja in financiranja terorizma, ki prihajajo iz tretjih držav; |
| --- | --- |

E.

ker je namen seznama zaščititi celovitost finančnega sistema in notranjega trga Unije; ker uvrstitev države na seznam tretjih držav z visokim tveganjem ne pomeni uvedbe gospodarskih ali diplomatskih sankcij, pač pa morajo pooblaščeni subjekti, kot so banke, igralnice in nepremičninske agencije, uporabljati okrepljene ukrepe glede potrebne skrbnosti pri transakcijah s temi državami in zagotavljati, da je finančni sistem EU zmožen preprečevati tveganja pranja denarja in financiranja terorizma, ki prihajajo iz tretjih držav;

| F. | ker je umik držav s seznama mogoč, če odpravijo pomanjkljivosti na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma; |
| --- | --- |

F.

ker je umik držav s seznama mogoč, če odpravijo pomanjkljivosti na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma;

| G. | ker je Komisija 13. februarja 2019 sprejela delegirani akt, ki vsebuje seznam 23 držav in ozemelj: Afganistan, Ameriška Samoa, Bahami, Bocvana, Demokratična ljudska republika Koreja, Etiopija, Gana, Guam, Iran, Irak, Libija, Nigerija, Panama, Pakistan, Portoriko, Samoa, Saudova Arabija, Šrilanka, Sirija, Trinidad in Tobago, Tunizija, Ameriški Deviški otoki in Jemen; |
| --- | --- |

G.

ker je Komisija 13. februarja 2019 sprejela delegirani akt, ki vsebuje seznam 23 držav in ozemelj: Afganistan, Ameriška Samoa, Bahami, Bocvana, Demokratična ljudska republika Koreja, Etiopija, Gana, Guam, Iran, Irak, Libija, Nigerija, Panama, Pakistan, Portoriko, Samoa, Saudova Arabija, Šrilanka, Sirija, Trinidad in Tobago, Tunizija, Ameriški Deviški otoki in Jemen;

| H. | ker je Svet svoje nasprotovanje delegiranemu aktu utemeljil v izjavi z dne 7. marca 2019, v kateri je poudaril, da predlog ni bil pripravljen po preglednem in zanesljivem postopku, ki bi prizadete države dejavno spodbujal k odločnemu ukrepanju, obenem pa upošteval njihovo pravico, da izrazijo svoje mnenje; |
| --- | --- |

H.

ker je Svet svoje nasprotovanje delegiranemu aktu utemeljil v izjavi z dne 7. marca 2019, v kateri je poudaril, da predlog ni bil pripravljen po preglednem in zanesljivem postopku, ki bi prizadete države dejavno spodbujal k odločnemu ukrepanju, obenem pa upošteval njihovo pravico, da izrazijo svoje mnenje;

| I. | ker je bila v delovnem dokumentu služb Komisije, objavljenem 22. junija 2018, določena nova metodologija s sprememnjenimi merili za opredelitev tretjih držav z visokim tveganjem; |
| --- | --- |

I.

ker je bila v delovnem dokumentu služb Komisije, objavljenem 22. junija 2018, določena nova metodologija s sprememnjenimi merili za opredelitev tretjih držav z visokim tveganjem;

| J. | ker je Komisija 23. januarja 2019 začela s posvetovanji s tretjimi državami s seznama iz delegiranega akta in se sestala z vsemi državami, ki so zahtevale več informacij o razlogih za njihovo uvrstitev nanj; |
| --- | --- |

J.

ker je Komisija 23. januarja 2019 začela s posvetovanji s tretjimi državami s seznama iz delegiranega akta in se sestala z vsemi državami, ki so zahtevale več informacij o razlogih za njihovo uvrstitev nanj;

| K. | ker je Svet 7. marca 2019 v Svetu za pravosodje in notranje zadeve zavrnil delegirani akt; |
| --- | --- |

K.

ker je Svet 7. marca 2019 v Svetu za pravosodje in notranje zadeve zavrnil delegirani akt;

| 1. | pozdravlja, da je Komisija 13. februarja 2019 sestavila seznam 23 tretjih držav, ki imajo v svojih okvirih za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma strateške pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje, da je Svet nasprotoval delegiranemu aktu, ki ga je predlagala Komisija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | spodbuja Komisijo, naj upošteva vse izražene pomisleke in čim prej pripravi nov delegirani akt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja delo, ki ga je opravila Komisija, da bi na podlagi strogih meril, o katerih sta se dogovorila sozakonodajalca, sprejela neodvisen seznam; poudarja, da mora imeti Unija neodvisen seznam tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo pomanjkljivosti glede preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma, ter pozdravlja novo metodologijo Komisije za opredelitev držav z visokim tveganjem v skladu z direktivama 4AMLD in 5AMLD; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da člen 9(2) Direktive (EU) 2015/849, kakor je bila spremenjena z direktivo 5AMLD, Komisiji nalaga neodvisno ocenjevanje strateških pomanjkljivosti na več področjih; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da bi bilo treba za zaščito celovitosti seznama držav z visokim tveganjem postopek preverjanja in odločanja izvajati samo na podlagi metodologije, nanj pa ne smejo vplivati vidiki, ki presegajo pomanjkljivosti na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da postopek opredelitve držav z visokim tveganjem neizbežno spremljata lobiranje in diplomatski pritisk držav s seznama; poudarja, da tak pritisk ne bi smel ogrožati zmožnosti institucij EU, da se učinkovito in neodvisno borijo proti pranju denarja in financiranju terorizma, povezanega z EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj objavi svoje ocene držav s seznama, da bi zagotovila javni nadzor, a da jih ne bo mogoče zlorabiti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj zagotovi pregleden postopek z jasnimi in konkretnimi merili uspešnosti za države, ki se zavežejo izvedbi reform, da ne bi bile uvrščene na seznam; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da ocena Ruske federacije še poteka; pričakuje, da bo Komisija v svojo oceno vključila najnovejša razkritja glede tako imenovane sheme pralnice; opozarja, da je delo odborov ECON, LIBE in TAX3 v tem zakonodajnem obdobju sprožilo pomisleke glede okvirov Ruske federacije za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami, da bi povečala odgovornost Sveta v zvezi s predlagano metodologijo Komisije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice, ki tega še niso storile, naj v svojo nacionalno zakonodajo prenesejo direktivi 4AMLD in 5AMLD; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva, naj se več človeških in finančnih virov nameni ustrezni enoti v pristojnem generalnem direktoratu Komisije, in sicer GD za pravosodje in potrošnike (GD JUST); |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj občutno napreduje v fazi ocenjevanja tretjih držav prednostne ravni 2; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja, da sta delegirani akt EU in seznam FATF ločena postopka in da bi moral prvi ostati izključno v pristojnosti EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  UL L 141, 5.6.2015, str. 73.

(2)  UL L 156, 19.6.2018, str. 43.

(3)  Glej: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11189-2017-INIT/en/pdf

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/116 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/116

---

P8_TA(2019)0217

Podnebne spremembe

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o podnebnih spremembah – evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo v skladu s Pariškim sporazumom (2019/2582(RSP))

(2021/C 23/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. novembra 2018 z naslovom „Čist planet za vse – Evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo“ (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. novembra 2018 z naslovom „Čist planet za vse – Evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo“ (COM(2018)0773),

| — | ob upoštevanju poglobljene analize v podporo sporočilu Komisije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglobljene analize v podporo sporočilu Komisije (1),

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in njenega Kjotskega protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in njenega Kjotskega protokola,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sklepa 1/CP.21, 21. konference pogodbenic UNFCCC (COP21) in 11. konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP11), ki sta potekali od 30. novembra do 11. decembra 2015 v Parizu v Franciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sklepa 1/CP.21, 21. konference pogodbenic UNFCCC (COP21) in 11. konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP11), ki sta potekali od 30. novembra do 11. decembra 2015 v Parizu v Franciji,

| — | ob upoštevanju 24. konference pogodbenic UNFCCC (COP24), 14. sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP14) in tretjega dela prve konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Pariškega sporazuma (CMA1.3), ki so potekali od 2. do 14. decembra 2018 v Katovicah na Poljskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 24. konference pogodbenic UNFCCC (COP24), 14. sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP14) in tretjega dela prve konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Pariškega sporazuma (CMA1.3), ki so potekali od 2. do 14. decembra 2018 v Katovicah na Poljskem,

| — | ob upoštevanju agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2018 v Katovicah na Poljskem (COP24) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2018 v Katovicah na Poljskem (COP24) (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. marca 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. marca 2018,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) z naslovom „Globalno segrevanje za 1,5 oC“, njegovega 5. poročila o oceni (AR5) in njegovega zbirnega poročila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) z naslovom „Globalno segrevanje za 1,5 oC“, njegovega 5. poročila o oceni (AR5) in njegovega zbirnega poročila,

| — | ob upoštevanju devete izdaje poročila v okviru Programa Združenih narodov za okolje o emisijski vrzeli, sprejete 27. novembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju devete izdaje poročila v okviru Programa Združenih narodov za okolje o emisijski vrzeli, sprejete 27. novembra 2018,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| 1. | pozdravlja objavo sporočila Komisije „Čist planet za vse – Evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo“, v katerem so poudarjene možnosti in izzivi, ki jih za evropske državljane in gospodarstvo Evrope prinaša prehod na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij toplogrednih plinov, poleg tega pa je sporočilo podlaga za široko razpravo, ki bo vključevala institucije EU, nacionalne parlamente, poslovni sektor, nevladne organizacije, mesta in skupnosti ter državljane; podpira cilj ničelne stopnje neto emisij toplogrednih plinov do leta 2050 in poziva države članice, naj na posebnem vrhu EU v Sibiuu maja 2019 v okviru razprave o prihodnosti Evrope določijo isti cilj; poziva države članice, naj se zavežejo k izpolnitvi tega cilja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava, da so državljani zelo zaskrbljeni zaradi resnih tveganj, povezanih s podnebnimi spremembami; pozdravlja dejstvo, da se ljudje v Evropi, zlasti mlade generacije, v obliki demonstracij vse bolj dejavno zavzemajo za podnebno pravičnost; pozdravlja pozive teh aktivistov k večjim ambicijam ter hitrim ukrepom, da ne bi presegli omejitve dviga temperature na 1,5 oC; meni, da bi morale nacionalne, regionalne in lokalne vlade ter EU te pozive upoštevati; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da se evropski državljani že soočajo z neposrednimi posledicami podnebnih sprememb; poudarja, da so po podatkih Evropske agencije za okolje povprečne letne izgube, do katerih prihaja zaradi skrajnih vremenskih in podnebnih pojavov, v Uniji med letoma 2010 in 2016 znašale približno 12,8 milijarde EUR ter da bi lahko, če ne bodo sprejeti nadaljnji ukrepi, podnebna škoda v EU do leta 2080 dosegla najmanj 190 milijard EUR, kar bi pomenilo neto zmanjšanje blaginje v višini 1,8 % njenega sedanjega BDP; poudarja, da bi se lahko po scenariju z visokimi emisijami letni stroški zaradi poplav v EU do leta 2100 povečali na 1 bilijon EUR, z vremenom povezane nesreče pa bi lahko do leta 2100 prizadele približno dve tretjini evropskih državljanov, medtem ko se sedaj z njimi sooča 5 % državljanov; nadalje poudarja, da bo po napovedih Evropske agencije za okolje 50 % naseljenih območij v EU do leta 2030 prizadelo hudo pomanjkanje vode; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da gre pri posebnem poročilu Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) o segrevanju za 1,5 oC za najcelovitejšo in najsodobnejšo znanstveno oceno scenarijev blažitve podnebnih sprememb v skladu s Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da posebno poročilo IPCC o segrevanju za 1,5 oC navaja, da omejitev globalnega segrevanja na 1,5 oC brez ali z omejeno prekoračitvijo pomeni, da je treba najpozneje do leta 2067 po svetu doseči ničelno stopnjo neto emisij toplogrednih plinov in da je treba letne svetovne emisije toplogrednih plinov do leta 2030 omejiti na največ 27,4 GtCO2eq na leto; poudarja, da si mora glede na ugotovitve Unija, ki ima v svetu vodilno vlogo, prizadevati, da bi ničelno stopnjo neto emisij toplogrednih plinov dosegla čim prej in najpozneje do leta 2050, da bi zagotovila znatno možnost zadržanja zvišanja povprečne globalne temperature pod 1,5 oC do leta 2100; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je zaskrbljen zaradi poročila v okviru Programa Združenih narodov za okolje o emisijski vrzeli za leto 2018, v katerem je navedeno, da se bo s trenutnimi brezpogojnimi nacionalno določenimi prispevki močno presegla omejitev globalnega segrevanja na 2 oC iz Pariškega sporazuma in da bodo do leta 2100 po ocenah privedli do povišanja temperature za 3,2 oC (3); poudarja, da morajo vse pogodbenice UNFCCC do leta 2020 nujno posodobiti svoje podnebne cilje; |
| --- | --- |

6.

Scenariji za evropsko strategijo ničelne stopnje emisij do sredine stoletja

| 7. | meni, da lahko Evropa utira pot podnebni nevtralnosti, in sicer z naložbami v inovativne tehnološke rešitve, krepitvijo vloge državljanov ter usklajevanjem ukrepov na glavnih področjih, kot so energija, industrijska politika in raziskave, pri čemer pa je treba zagotavljati socialno pravičnost za pravičen prehod; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da strategija ponuja osem scenarijev za ekonomsko, tehnološko in družbeno preobrazbo, ki jo Unija potrebuje za uresničitev dolgoročnega cilja glede temperature iz Pariškega sporazuma; opozarja, da bi le dva izmed njih Uniji omogočila, da bi najpozneje do leta 2050 dosegla ničelno stopnjo neto emisij toplogrednih plinov; poudarja, da so za to potrebni hitro ukrepanje in znatna prizadevanja na lokalni in regionalni ravni ter na ravni držav in EU, ki vključujejo tudi vse akterje zunaj javnega sektorja; opozarja na obveznost držav članic, da sprejmejo dolgoročno nacionalno strategijo, kot je določeno v uredbi o upravljanju; zato poziva države članice, naj vzpostavijo jasne kratkoročne in dolgoročne cilje in politike, skladne s cilji Pariškega sporazuma, ter zagotovijo naložbeno podporo scenarijem za ničelno stopnjo neto emisij; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je cilj prve kategorije scenarijev, predstavljenih v strategiji, zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2050 samo za približno 80 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je ta ambicija na spodnji meji ohranjanja globalnega segrevanja pod 2 oC in zato ni v skladu niti s pariškim ciljem zadržanja segrevanja precej pod 2 oC niti z nadaljnjim ciljem zadržanja segrevanja pod 1,5 oC; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da naj bi se po ocenah Komisije BDP v EU bolj povečal v scenarijih brez emisij kot v scenarijih z manjšim zmanjšanjem emisij, pri čemer bi bili učinki v obeh primerih neenakomerno porazdeljeni po EU zaradi razlik med državami članicami, med drugim v smislu BDP na prebivalca in ogljične intenzivnosti mešanice energetskih virov; meni, da bi bila cena neukrepanja daleč najdražja in da ta možnost ne bi povzročila le občutne izgube BDP v Evropi, temveč bi tudi dodatno povečala ekonomske neenakosti med državami članicami in v njih, saj bi bile po pričakovanjih zaradi posledic neukrepanja nekatere bolj prizadete kot druge; |
| --- | --- |

10.

| 11. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da odvisnost EU od uvoza energije trenutno znaša okoli 55 %; poudarja, da bi se po scenariju ničelnih neto emisij ta delež do leta 2050 zmanjšal na 20 %, kar bi pozitivno vplivalo na trgovinsko bilanco in geopolitični položaj EU; ugotavlja, da bi kumulativni prihranki stroškov uvoza fosilnih goriv v obdobju 2031–2050 znašali 2–3 bilijone EUR, ta sredstva pa bi lahko porabili za druga področja, ki jih državljani EU štejejo za prednostna; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja vključitev dveh scenarijev, s katerima naj bi se do leta 2050 dosegla ničelna stopnja neto emisij toplogrednih plinov, ter podporo, ki jima jo je namenila Komisija, in meni, da je ta cilj za sredino stoletja edini, ki je v skladu z zavezami Unije iz Pariškega sporazuma; obžaluje, da v strategiji ni bil predviden scenarij za uresničitev ničelne stopnje neto emisij toplogrednih plinov pred letom 2050; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da scenarija, ki sta predlagana v strategiji, vključujeta uporabo več tehnologij za odstranjevanje ogljika – vključno z zajemanjem in shranjevanjem ali zajemanjem in uporabo ogljika ter neposrednim zajemanjem zraka –, ki se še ne uporabljajo v velikem obsegu; kljub temu meni, da bi morali v okviru strategije EU o ničelni stopnji neto emisij dati prednost zmanjšanju neposrednih emisij ter ukrepom za ohranjanje in izboljšanje naravnih ponorov in zbiralnikov v EU, za uporabo tehnologij za odstranjevanja ogljika pa bi si morali prizadevati samo, če emisij ni mogoče zmanjšati neposredno; meni, da so do leta 2030 potrebni nadaljnji ukrepi, če se Unija ne želi zanašati na tehnologije za odstranjevanje ogljika, ki bi lahko povzročile znatna tveganja za ekosisteme, biotsko raznovrstnost in prehransko varnost, kot je bilo potrjeno tudi v posebnem poročilu IPCC o segrevanju za 1,5 oC; |
| --- | --- |

13.

Socialni vidiki podnebnih sprememb in pravičen prehod

| 14. | pozdravlja oceno Komisije, da so ničelne neto emisije mogoče brez neto izgube delovnih mest, in je zadovoljen s podrobno oceno prehoda v energetsko intenzivnih panogah; opozarja na ugotovitev, da bi lahko dobro izpeljan pravičen prehod na ničelno stopnjo neto emisij toplogrednih plinov, pri katerem bi bila zagotovljena ustrezna podpora najranljivejšim regijam, sektorjem in državljanom, ustvaril neto povečanje števila delovnih mest v Uniji, saj se bo zaposlenost v celotnem gospodarstvu po scenariju ničelnih neto emisij do leta 2050 povečala za 2,1 milijona dodatnih delovnih mest v primerjavi s scenarijem zmanjšanja emisij za 80 %, pri katerem se bo povečala za 1,3 milijona dodatnih delovnih mest; zato meni, da bi morala Komisija v okviru evropske panorame znanj in spretnosti pripraviti prenovljeno presojo znanj in spretnosti ter vanjo vključiti regionalne podatke o potrebah po znanju in spretnostih za podnebno nevtralno Evropo, s čimer bi podprla najranljivejše regije, sektorje in ljudi, da bi se prekvalificirali za visokokakovostna in za prihodnost primerna delovna mesta v teh regijah; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da bo imela podnebno nevtralna družba številne dodatne koristi za javno zdravje, tako z vidika prihranka stroškov oskrbe ter manjše obremenitve sistemov zavarovanj in javnega zdravja kot tudi z vidika splošne dobrobiti evropskih državljanov zaradi večje biotske raznovrstnosti, manjše onesnaženosti zraka in manjše izpostavljenosti onesnaževalom; ugotavlja, da bi se po tem scenariju škoda za zdravje zmanjšala za približno 200 milijard EUR na leto; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja pomembnost vzpostavitve sklada za pravičen prehod, zlasti za regije, ki jih je razogljičenje najbolj prizadelo in med katere spadajo tudi premogovniške regije, skupaj s splošnim upoštevanjem socialnih učinkov v okviru sedanjega podnebnega financiranja; v zvezi s tem poudarja, da mora imeti dolgoročna strategija zaradi preobrazb, potrebnih v nekaterih sektorjih, široko podporo javnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da bo treba v nekaterih regijah EU, kot so premogovniške regije, odločneje ukrepati in si bolj prizadevati za prehod na čisto energijo; v zvezi s tem ponovno poziva, naj se v večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 vključijo posebej dodeljena sredstva v višini 4,8 milijarde EUR za nov sklad za pravičen energetski prehod, da bi se podprli delavci in skupnosti v regijah, ki jih bo ta prehod prizadel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je treba predvidevati vnaprej, da bi državljanom EU zagotovili pravičen prehod ter podprli regije, ki jih bo razogličenje najbolj prizadelo; meni, da mora biti evropski podnebni prehod trajnosten iz ekološkega, gospodarskega in socialnega vidika; poudarja, da je treba za zagotovitev sprejemanja politik s strani vseh državljanov upoštevati njihove distribucijske učinke, povezane s podnebjem in razogljičenjem, zlasti za ljudi z nizkimi dohodki; zato meni, da bi bilo treba socialne učinke v celoti upoštevati v vseh evropskih in nacionalnih podnebnih politikah, da bi zagotovili družbeno in ekološko preobrazbo v Evropi; v zvezi s tem poudarja, da bo treba na vseh ravneh oblikovati prilagojene in ustrezno financirane strategije na podlagi vključujočih procesov in v tesnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi javnimi organi, sindikati, izobraževalnimi ustanovami, organizacijami civilne družbe ter zasebnim sektorjem, da bi se v tem prehodu zagotovile pravične in enake možnosti za vse evropske državljane; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja, da trenutno približno 50 do 125 milijonom evropskih državljanov preti energijska revščina (4); poudarja, da lahko energetski prehod nesorazmerno prizadene ljudi z nizkimi dohodki in dodatno poglobi energijsko revščino; poziva države članice, naj v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih ocenijo število gospodinjstev, ki živijo v energijski revščini, in po potrebi sprejmejo nadaljnje ukrepe v skladu z zahtevami uredbe o upravljanju; poziva države članice, naj sprejmejo v prihodnost usmerjene ukrepe za zagotovitev pravičnega energetskega prehoda in dostopa do energije za vse državljane EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da imajo mladi vse močnejši socialni čut in čut za okolje, zaradi katerih se bodo lahko naše družbe usmerile v prihodnost, odporno na podnebne spremembe, in da je izobraževanje mladih eno najučinkovitejših orodij v boju proti podnebnim spremembam; poudarja, da je treba mlajše generacije aktivno vključiti v krepitev mednarodnih, medkulturnih in medgeneracijskih odnosov, ki so podlaga za kulturne spremembe, na katerih bodo temeljila svetovna prizadevanja za bolj trajnostno prihodnost; |
| --- | --- |

20.

Vmesni cilji

| 21. | se zaveda, da bo obdobje 2020–2030 najpomembnejše, če želi EU do leta 2050 doseči ničelno stopnjo neto emisij; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo trden srednjeročni cilj za leto 2030, da bi na trgu zagotovile zadostno stabilnost za naložbe ter da bi se v celoti izkoristil potencial tehnoloških inovacij in povečale možnosti za evropska podjetja, da na svetovnem trgu prevzamejo vodilno vlogo v proizvodnji z nizkimi emisijami; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je treba ambicije za leto 2030 povečati in uskladiti s scenariji ničelnih neto emisij do leta 2050, da bi se stroškovno čim učinkoviteje dosegla ničelna stopnja neto emisij toplogrednih plinov leta 2050; meni, da je izjemno pomembno, da Unija najpozneje na podnebnem vrhu OZN septembra 2019 v New Yorku prenese jasno sporočilo, da je pripravljena pregledati svoj prispevek k Pariškemu sporazumu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podpira posodobitev nacionalno določenih prispevkov Unije s ciljem zmanjšanja domačih emisij toplogrednih plinov po vsem gospodarstvu za 55 % glede na ravni iz leta 1990 do leta 2030; zato voditelje EU poziva, naj podprejo ambicioznejši pristop glede nacionalno določenih prispevkov Unije na posebnem vrhu EU v Sibiuu maja 2019 v pričakovanju podnebnega vrha OZN septembra 2019; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da bi morala Komisija najpozneje v svojih pregledih podnebnega svežnja za leto 2030 in druge ustrezne zakonodaje v obdobju 2022–2024 predstaviti zakonodajne predloge in v njih zavzeti ambicioznejši pristop v skladu s posodobljenimi nacionalno določenimi prispevki in ciljem ničelnih neto emisij; meni, da bi prenizke ambicije za leto 2030 omejile prihodnje možnosti, morda tudi razpoložljivost nekaterih možnosti za stroškovno učinkovito razogljičenje; meni, da so ti pregledi pomemben mejnik za zagotavljanje podnebnih zavez EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da bi bilo koristno, da bi EU zaradi nadaljnjega zagotavljanja večje stabilnosti trgov določila tudi dodatni cilj vmesnega zmanjšanja emisij do leta 2040, saj bi to lahko pomenilo dodatno stabilnost in zagotovilo izpolnitev dolgoročnega cilja za leto 2050; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da bi se morali pri strategiji EU za doseganje ničelne stopnje emisij opirati na petletni globalni pregled stanja, kot je določeno v Pariškem sporazumu, ter upoštevati tehnološki in družbeni razvoj, pa tudi prispevke nedržavnih akterjev in Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

26.

Sektorski prispevki

| 27. | poudarja, da bo treba neto emisije zmanjšati na skoraj ničelne v vseh gospodarskih sektorjih, ki bi morali vsi prispevati k skupnim prizadevanjem za zmanjšanje emisij; zato poziva Komisijo, naj pripravi scenarije za podnebno nevtralnost vseh sektorjev; v zvezi s tem poudarja pomen načela „onesnaževalec plača“; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja pomen različnih podnebnih ukrepov in zakonodaje, sprejetih na različnih področjih politike, vendar svari, da lahko razdrobljeni pristop privede do nedoslednosti in EU onemogoči prehod na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij toplogrednih plinov do leta 2050; meni, da je treba uporabiti celosten pristop; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj preuči možnost uskladitve oblikovanja cen ogljika in energije v EU v podporo prehodu na gospodarstvo z ničelnimi neto emisijami, zlasti za sektorje, ki niso zajeti v sistem EU za trgovanje z emisijami; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi se lahko čim bolj preprečili primeri težkih razmer, in vztraja, da se skupno breme za državljane ne bi smelo povečati; |
| --- | --- |

29.

| 30. | priznava vlogo, ki se pripisuje zajemanju in shranjevanju ogljika v večini scenarijev zvišanja globalne temperature za 1,5 oC v posebnem poročilu IPCC o segrevanju za 1,5 oC; poudarja, da mora biti EU na tem področju bolj ambiciozna; poleg tega je seznanjen s cilji, ki so jih postavile države članice v okviru strateškega načrta za energetsko tehnologijo (SET) za izvajanje zajemanja in shranjevanja ogljika v komercialnem obsegu v evropskem energetskem in industrijskem sektorju v 20. letih tega stoletja; meni, da je treba v industrijskih procesih povečati okoljsko varno zajemanje in uporabo ogljika ter okoljsko varno zajemanje in shranjevanje ogljika, da bi dosegli neto zmanjšanje emisij s preprečevanjem emisij ali trajnim shranjevanjem CO2; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da številne tehnologije za zajemanje in uporabo ogljika zaenkrat ne zagotavljajo trajnega zmanjšanja emisij; zato poziva Komisijo, naj razvije tehnična merila, ki zagotavljajo podporo le tehnologijam, ki zagotavljajo preverljive rezultate; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja, da strategija potrjuje, da emisije toplogrednih plinov v prometnem sektorju še vedno naraščajo in da sedanje politike ne bodo zadostovale za razogljičenje prometnega sektorja do leta 2050; poudarja, da je treba zagotoviti prehod z železniškega prevoza na druge oblike prevoza, tudi s hitro vzpostavitvijo interoperabilnega železniškega omrežja znotraj EU in mobilizacijo okrepljenih naložb, ter na javni prevoz in deljeno mobilnost; ugotavlja, da cestni promet prispeva približno petino vseh emisij CO2 v EU; zato poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo odločne ukrepe, da bi potrošnikom v vseh državah članicah omogočili dostop do brezemisijskih vozil in vozil z nizkimi emisijami, ter naj preprečujejo večjo uporabo starih vozil z visoko stopnjo onesnaževanja v državah članicah z nizkimi dohodki; poleg tega poudarja vlogo pametnih tehnologij, kot je pametna infrastruktura za polnjenje, pri vzpostavljanju sinergij med elektrifikacijo prometa in uvedbo obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da morajo k podnebno nevtralnemu gospodarstvu celotne EU prispevati vsi sektorji, vključno z mednarodnim letalskim in pomorskim prometom; je seznanjen z analizo Komisije, da aktualni globalni cilji in ukrepi, ki sta jih predvideli Mednarodna pomorska organizacija in Mednarodna organizacija za civilno letalstvo, ne bodo dosegli potrebnega zmanjšanja emisij, tudi če bi bili izvedeni v celoti, in da so potrebni znatni nadaljnji ukrepi, ki bodo skladni s ciljem ničelnih neto emisij za vse gospodarstvo; poudarja, da so v teh sektorjih potrebne naložbe v brez- in nizkoogljične tehnologije in goriva; poziva Komisijo, naj v teh sektorjih v praksi izvaja načelo „onesnaževalec plača“; opozarja, da se bodo emisije toplogrednih plinov v mednarodnem pomorskem prometu do leta 2050 po napovedih povečale za kar 250 %; pozdravlja, da si je sektor mednarodnega pomorskega prometa za cilj določil absolutno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; zaskrbljeno ugotavlja, da pri prenosu tega cilja v kratko- in srednjeročne ter druge konkretne ukrepe ni dovolj napredka; ugotavlja, da so različni načini prevoza različno obremenjeni; poziva, naj se povečani prihodki iz sistema za trgovanje z emisijami uporabijo za spodbujanje okolju prijaznih načinov prevoza, kot so avtobusi ali železnice; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ugotavlja, da približno 60 % svetovnih emisij metana oddajo viri, kot so kmetijstvo, odlagališča odpadkov in odpadne vode ter proizvodnja in transport fosilnih goriv po cevovodih; opozarja, da je metan močan toplogredni plin s stoletnim potencialom segrevanja, ki je 28-krat večji od potenciala CO2 (5); ponovno poziva Komisijo, naj čim prej preuči možnosti politike za hitro obravnavo emisij metana v okviru strateškega načrta Unije za metan in glede tega predstavi zakonodajne predloge Parlamentu in Svetu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da bo kmetijstvo leta 2050 eden od glavnih preostalih virov emisij toplogrednih plinov v EU, zlasti zaradi emisij metana in dušikovega oksida; poudarja, da ima kmetijski sektor potencial za reševanje izzivov podnebnih sprememb, na primer z ekološkimi in tehnološkimi inovacijami, pa tudi z zajemanjem ogljika v tleh; poziva k skupni kmetijski politiki, ki prispeva k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v skladu s prehodom na podnebno nevtralno gospodarstvo; poziva Komisijo, naj zagotovi, da so kmetijske politike, zlasti skladi EU in nacionalni skladi, usklajene s cilji Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je treba podnebne cilje vključiti v vse politike EU, tudi v trgovinsko; odločno poziva Komisijo, naj zagotovi, da so vsi trgovinski sporazumi, ki jih podpiše EU, popolnoma v skladu s Pariškim sporazumom, saj se s tem ne bi samo okrepili svetovni ukrepi v zvezi s podnebnimi spremembami, temveč bi se zagotovili tudi enaki konkurenčni pogoji za vse prizadete sektorje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podpira dejavno in trajnostno gospodarjenje z gozdovi na nacionalni ravni, skupaj s konkretnimi sredstvi za spodbujanje učinkovitega in trajnostnega biogospodarstva EU, saj lahko gozdovi veliko prispevajo h krepitvi evropskih podnebnih prizadevanj (s sekvestracijo, shranjevanjem in nadomeščanjem) in uresničitvi cilja ničelnih emisij do leta 2050; priznava, da se je treba do leta 2020 v EU prilagoditi podnebnim spremembam ter ustaviti izgubo biotske raznovrstnosti in slabšanje ekosistemskih storitev ter da je treba razviti politike, ki bodo temeljile na dokazih in prispevale k izvajanju in financiranju ukrepov EU za ohranjanje biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je v tleh po svetu zajetega več ogljika kot v biosferi in atmosferi skupaj; zato poudarja, kako pomembno je ustaviti degradacijo tal v EU ter zagotoviti skupne ukrepe EU za ohranitev in izboljšanje kakovosti tal in njihove zmogljivosti za shranjevanje ogljika; |
| --- | --- |

37.

Energetska politika

| 38. | opozarja, da energijska učinkovitost prispeva k zanesljivosti oskrbe, gospodarski konkurenčnosti, varstvu okolja, pa tudi k nižjim računom za energijo in višji kakovosti domov; potrjuje, da ima energijska učinkovitost pomembno vlogo pri ustvarjanju poslovnih priložnosti in delovnih mest ter prinaša koristi na globalni in regionalni ravni; glede tega želi spomniti, da je bilo v uredbi o upravljanju energetske unije uvedeno načelo „energetska učinkovitost na prvem mestu“ in da bi ga bilo treba na stroškovno učinkovit način dodobra izkoristiti v vsej energetski verigi in ga uporabiti kot podlago za vse scenarije za uresničitev cilja ničelnih neto emisij do leta 2050; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja osrednjo vlogo energije pri prehodu na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij toplogrednih plinov; opozarja, da je Unija v zadnjih desetletjih uspešno ločila emisije toplogrednih plinov od gospodarske rasti ter zmanjšala emisije, zlasti s pomočjo energijske učinkovitosti in uveljavitve obnovljivih virov energije; poudarja, da naj bi prehod na čisto energijo še naprej spodbujal posodabljanje evropskega gospodarstva, prispeval k trajnostni gospodarski rasti in prinašal družbene in okoljske koristi evropskim državljanom; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da vodilno mesto EU na področju energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti preostalemu svetu kaže, da je prehod na čisto energijo možen, njegove koristi pa presegajo boj proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da bodo za uresničitev gospodarstva z ničelno stopnjo neto emisij toplogrednih plinov potrebne precejšnje dodatne naložbe v energetski sistem EU in z njim povezano infrastrukturo glede na današnje izhodišče, in sicer od 175 do 290 milijard EUR letno; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da bodo v Uniji prizadevanja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov s ciljem podnebne nevtralnosti na ravni EU morda neenakomerno porazdeljena, predvsem glede na različna izhodišča pri energetskem prehodu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva države članice, naj nemudoma začnejo izvajati sveženj za čisto energijo; opozarja na pristojnost držav članic, da odločajo o svoji mešanici virov energije v okviru EU za podnebje in energijo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva k energetsko visoko učinkovitemu energetskemu sistemu, ki bo temeljil na obnovljivih virih energije, ter poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe v zvezi s tem, saj bo to vplivalo na vse gospodarske sektorje; poudarja, da vsi scenariji, ki jih je predstavila Komisija, temeljijo na domnevi občutnega zmanjšanja uporabe fosilnih goriv in močnega povečanja uporabe energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je direktiva o okoljsko primerni zasnovi (6) pomembno prispevala k doseganju podnebnih ciljev EU, saj se emisije toplogrednih plinov vsako leto zmanjšajo za 320 milijonov ton ekvivalenta CO2, ocene pa kažejo, da bodo potrošniki EU do leta 2020 zaradi te direktive skupaj prihranili 112 milijard EUR oziroma približno 490 EUR na gospodinjstvo na leto; poziva, naj se z direktivo o okoljsko primerni zasnovi zakonsko uredijo še dodatni proizvodi, na primer tablični računalniki in pametni telefoni, obstoječi standardi pa naj se posodabljajo v skladu s tehnološkim razvojem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da je treba zagotoviti nadaljnje povezovanje evropskega energetskega trga, da bi se čim učinkoviteje razogljičil energetski sektor, olajšati naložbe, pri katerih je mogoče proizvesti čim več energije iz obnovljivih virov, ter spodbujati aktivno udeležbo državljanov, da bi pospešili energetski prehod na ogljično nevtralno in trajnostno gospodarstvo; meni, da je bistveno, da se poveča raven medsebojne povezljivosti med državami članicami in da se spodbuja povečanje števila shem čezmejne podpore; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ugotavlja, da se v tem trenutku približno 40 % končne porabe energije v Evropi porabi v gradbenem sektorju EU, v njem pa nastane tudi 36 % emisij CO2 v EU (7); poziva, naj se izkoristi potencial tega sektorja za prihranek energije in zmanjšanje ogljičnega odtisa v skladu s ciljem iz direktive o energetski učinkovitosti stavb (8) glede tega, da bi stavbni fond do leta 2050 postal visoko energijsko učinkovit in da bi ga razogljičili; poudarja, da učinkovitejša poraba energije v stavbah pomeni velik potencial za nadaljnje zmanjševanje emisij toplogrednih plinov v Evropi; poleg tega meni, da so stavbe z majhno porabo energije, ki se v celoti oskrbujejo z energijo iz obnovljivih virov, eden nujnih pogojev za izpolnjevanje Pariškega sporazuma ter agende EU za rast, lokalna delovna mesta in boljše življenjske razmere za državljane po vsej Evropi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva vse ravni upravljanja, nacionalno, regionalno in lokalno, naj uvedejo ukrepe, s katerimi bodo spodbudile udeležbo državljanov pri energetskem prehodu in spodbudile izmenjavo dobre prakse; poudarja, da bodo za prehod na ničelne neto emisije toplogrednih plinov bistveni udeležba državljanov v energetskem sistemu prek decentralizirane lastne proizvodnje energije iz obnovljivih virov, shranjevanje električne energije ter udeležba pri prilagajanju odjema in v shemah energetske učinkovitosti; zato poziva k popolni vključitvi aktivne udeležbe državljanov v te scenarije, zlasti pri povpraševanju; |
| --- | --- |

48.

Industrijska politika

| 49. | meni, da gospodarska blaginja, svetovna industrijska konkurenčnost ter podnebna politika krepijo druga drugo; ponavlja, da prehod na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij toplogrednih plinov za EU prinaša izzive in priložnosti ter da bo treba vlagati v industrijske inovacije, vključno z digitalnimi tehnologijami ter čisto tehnologijo, da bomo spodbudili rast, povečali konkurenčnost, izboljšali znanja in spretnosti za prihodnost ter ustvarili na milijone delovnih mest, na primer v rastočem krožnem gospodarstvu in biogospodarstvu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da je stabilen in predvidljiv okvir energetske in podnebne politike bistvenega pomena, da bi se zagotovilo prepotrebno zaupanje vlagateljev ter da bo lahko evropska industrija sprejemala odločitve o dolgoročnih naložbah v Evropi, saj življenjska doba večine industrijskih obratov presega 20 let; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja vlogo energetsko intenzivnih industrij pri doseganju dolgoročnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v EU; meni, da so za ohranjanje vodilnega položaja EU v nizkoogljični industriji in industrijske proizvodnje v EU, ohranjanje konkurenčnosti evropske industrije, zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv in izpostavljenosti nestabilnim in rastočim cenam fosilnih goriv ter preprečevanje nevarnosti selitve virov CO2 potrebni pametni in ciljno usmerjeni politični okviri; poziva Komisijo, naj predstavi novo in celovito strategijo EU o industriji in podnebju za energetsko intenzivne industrije, s katero bi podprli konkurenčen prehod težke industrije na ničelne neto emisije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj pripravi industrijsko strategijo z ukrepi, ki bi evropski industriji omogočili konkurenčnost na svetovni ravni pod enakimi konkurenčnimi pogoji; meni, da bi morala Komisija v okviru te politike preučiti učinkovitost in skladnost dodatnih ukrepov za zaščito panog, pri katerih obstaja tveganje selitve virov CO2, s pravili Svetovne trgovinske organizacije v zvezi z uvozom proizvodov, ki bi nadomestili, prilagodili ali dopolnili obstoječe ukrepe glede selitve virov CO2; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ugotavlja, da si akterji na več trgih v razvoju prizadevajo, da bi prevzeli pomembno vlogo pri zadovoljevanju potreb svetovnega trga med prehodom na emisijsko nevtralno gospodarstvo, na primer na področjih emisijsko nevtralnega prometa in energije iz obnovljivih virov; poudarja, da mora gospodarstvo EU ostati vodilno na področju zelenih inovacij in naložb v zeleno tehnologijo; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ugotavlja, da je v poročilu Komisije za leto 2018 o cenah in stroških energije v Evropi (COM(2019)0001) (9) poudarjena stalna visoka izpostavljenost Unije nestabilnim in rastočim cenam fosilnih goriv ter da se bodo po pričakovanjih prihodnji stroški proizvodnje električne energije iz fosilnih goriv povečali, stroški proizvodnje iz obnovljivih virov pa zmanjšali; poudarja, da so se stroški uvoza energije v EU leta 2017 povečali za 26 % na 266 milijard EUR, predvsem zaradi vse višjih cen nafte; ugotavlja tudi, da je v poročilu ocenjeno, da je zvišanje cen nafte negativno vplivalo na rast v EU (-0,4 % BDP leta 2017) in inflacijo (+0,6); |
| --- | --- |

54.

Raziskave in inovacije

| 55. | poudarja, da so programi EU in držav članic za raziskave in inovacije bistveni za podpiranje vodilne vloge Evropske unije v boju proti podnebnim spremembam, ter meni, da bi bilo treba vključevanje podnebnih ukrepov ustrezno povezati s pripravo in izvajanjem programov za raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

55.

| 56. | meni, da bo v naslednjih dvajsetih letih potrebnih precej prizadevanj na področju raziskav in inovacij, da bodo nizko- in brezogljične rešitve na voljo vsem, da bodo socialno in ekonomsko izvedljive ter da se bodo uveljavile nove rešitve za vzpostavitev gospodarstva z ničelnimi neto emisijami toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja svoje stališče, da je treba v programu Obzorje Evropa vsaj 35 % izdatkov ustrezno nameniti podnebnim ciljem v okviru splošnega cilja Unije, da se vključujejo podnebni ukrepi; |
| --- | --- |

57.

Financiranje

| 58. | poziva k hitremu izvajanju inovacijskega sklada sistema EU za trgovanje z emisijami in k začetku prvega razpisa za zbiranje predlogov leta 2019, da bi spodbudili naložbe v predstavitev nizkoogljičnih industrijskih prebojnih tehnologij v številnih sektorjih, ne samo pri proizvodnji električne energije, temveč tudi v sistemih daljinskega ogrevanja in industrijskih postopkih; poziva k popolni skladnosti večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in njegovih programov s Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

58.

| 59. | meni, da je treba privabiti obsežne zasebne naložbe, da bi Unija najpozneje do leta 2050 dosegla ničelno stopnjo neto emisij; meni, da bodo za to potrebni dolgoročno načrtovanje, regulativna stabilnost in predvidljivost za vlagatelje in da je treba to ustrezno upoštevati v prihodnjih predpisih EU; zato poudarja, da je treba dati prednost izvajanju akcijskega načrta za financiranje trajnostne rasti, sprejetega marca 2018; |
| --- | --- |

59.

| 60. | meni, da bi bilo treba večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 pred sprejetjem oceniti ob upoštevanju cilja, da se do leta 2050 doseže podnebno nevtralno gospodarstvo, in da je treba s standardnim preizkusom zagotoviti, da bodo izdatki iz proračuna EU odporni na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

60.

| 61. | obžaluje, da se subvencije za fosilna goriva še vedno povečujejo in znašajo približno 55 milijard EUR na leto (10); poziva EU in države članice, naj takoj začnejo postopno opuščati vse evropske in nacionalne subvencije za fosilna goriva; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja pomen pravičnega prehoda na ogljično nevtralno gospodarstvo ter poziva države članice, naj v zvezi s tem uvedejo ustrezne politike in financiranje; poudarja, da bi lahko poraba EU iz ustreznih skladov zagotovila dodatno podporo, kjer je to primerno; |
| --- | --- |

62.

Vloga potrošnikov in krožno gospodarstvo

| 63. | poudarja velik vpliv spremembe vedenja na zmanjševanje emisij toplogrednih plinov; poziva Komisijo, naj čim prej preuči možnosti politike, tudi glede okoljskega obdavčevanja, da bi spodbudila spremembe vedenja; poudarja pomen pobud, ki temeljijo na načelu od spodaj navzgor, kot je konvencija županov, pri spodbujanju spremembe vedenja; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da je zelo velik del porabe energije in s tem emisij toplogrednih plinov neposredno povezan s pridobivanjem, obdelavo, prevozom, predelavo, uporabo in odlaganjem virov; poudarja, da so v vseh fazah verige gospodarjenja z viri mogoči zelo veliki prihranki; zato opozarja, da se lahko z večjo produktivnostjo virov zaradi učinkovitejše rabe ter zmanjšanja odpadnih virov z ukrepi, kot so ponovna uporaba, recikliranje in ponovna izdelava, precej zmanjša poraba virov in emisije toplogrednih plinov, hkrati pa se poveča konkurenčnost in ustvarijo poslovne priložnosti in delovna mesta; opozarja na stroškovno učinkovitost ukrepov za krožno gospodarstvo; poudarja, da bodo učinkovitejša raba virov, pristopi krožnega gospodarstva in krožna zasnova proizvodov pripomogli k zamenjavi vzorcev proizvodnje in potrošnje ter zmanjšanju količine odpadkov; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da je pomembna politika glede proizvodov, na primer zelena javna naročila in okoljsko primerna zasnova, saj lahko znatno prispeva k prihrankom energije in k zmanjševanju ogljičnega odtisa proizvodov, hkrati pa izboljša ogljični odtis materialov in splošni vpliv na okolje; opozarja, da je treba zahteve za krožno gospodarstvo oblikovati v okviru standardov EU za okoljsko primerno zasnovo, sedanjo metodologijo okoljsko primerne zasnove za proizvode, povezane z energijo, pa razširiti tudi na druge kategorije proizvodov; |
| --- | --- |

65.

| 66. | meni, da bi se morala nadaljevati priprava zanesljivega modela za merjenje vpliva na podnebje, ki temelji na potrošnji; je seznanjen z ugotovitvijo v poglobljeni analizi Komisije, da se prizadevanja EU za zmanjšanje emisij iz njene proizvodnje delno izničijo z uvozom blaga z večjim ogljičnim odtisom, vendar je EU vseeno znatno prispevala k zmanjšanju emisij v drugih državah, ker je povečala obseg trgovine in pri svojem izvozu izboljšala učinkovitost glede CO2; |
| --- | --- |

66.

EU in svetovno ukrepanje proti podnebnim spremembam

| 67. | poudarja pomen okrepljenih pobud in trajnega dialoga na ravni ustreznih mednarodnih forumov ter učinkovite podnebne diplomacije, da bi se spodbudile podobne politične odločitve za zvišanje ravni podnebnih prizadevanj v drugih regijah in tretjih državah; poziva EU, naj poveča lastno financiranje na področju podnebja in si dejavno prizadeva za spodbujanje držav članic k povečanju njihove pomoči na področju podnebja (razvojna pomoč namesto posojil) v tretjih državah, ki bi morala dopolnjevati čezmorsko razvojno pomoč in se ne bi smela hkrati šteti za razvojno pomoč in finančno pomoč na področju podnebja; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poudarja, da bo podnebni vrh OZN septembra 2019 prava priložnost za voditelje, da napovedo večje ambicije v zvezi z nacionalno določenimi prispevki; meni, da bi morala EU precej pred tem sprejeti stališče o posodobitvi svojih nacionalno določenih prispevkov, da bi bila na vrhu dobro pripravljena in bi v tesnem sodelovanju z mednarodno koalicijo partneric podprla ambicioznejše podnebne cilje; |
| --- | --- |

68.

| 69. | opozarja na pomen krepitve interoperabilnosti med instrumenti politike EU in enakovrednimi instrumenti tretjih držav, zlasti mehanizmi za določanje cen ogljika; poziva Komisijo, naj nadaljuje in okrepi sodelovanje ter podporo pri razvoju mehanizmov za določanje cen ogljika zunaj Evrope, da bi si prizadevala za večje zmanjšanje emisij in pravičnejše konkurenčne pogoje na svetovni ravni; poudarja, kako pomembno je vzpostaviti okoljske zaščitne ukrepe, da bi se zagotovilo dejansko in dodatno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; zato Komisijo poziva, naj se zavzema za stroga in neomajna mednarodna pravila, da bi preprečila vrzeli v obračunavanju in dvojno štetje zmanjšanja emisij; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/docs/pages/com_2018_733_analysis_in_support_en_0.pdf

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0430.

(3)  Program OZN za okolje, Poročilo o emisijski vrzeli za leto 2018, str. 10.

(4)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/563472/IPOL_STU(2015)563472_EN.pdf

(5)  Van Dingenen, R., Crippa, M., Maenhout, G., Guizzardi, D., Dentener, F., Global trends of methane emissions and their impacts on ozone concentrations (globalni trendi na področju emisij metana in njihovi učinki na koncentracije ozona), EUR 29394 EN, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2018, ISBN 978-92-79-96550-0, doi:10.2760/820175, JRC113210.

(6)  Direktiva 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (UL L 285, 31.10.2009, str. 10).

(7)  https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/buildings

(8)  Direktiva (EU) 2018/844 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (UL L 156, 19.6.2018, str. 75).

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:52019DC0001

(10)  Cene in stroški energije v Evropi, stran 10–11.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/126 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/126

---

P8_TA(2019)0219

Razmere v Nikaragvi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o razmerah v Nikaragvi (2019/2615(RSP))

(2021/C 23/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Nikaragvi, zlasti resolucij z dne 18. decembra 2008 (1), 26. novembra 2009 (2), 16. februarja 2017 (3) in 31. maja 2018 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Nikaragvi, zlasti resolucij z dne 18. decembra 2008 (1), 26. novembra 2009 (2), 16. februarja 2017 (3) in 31. maja 2018 (4),

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Srednjo Ameriko iz leta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Srednjo Ameriko iz leta 2012,

| — | ob upoštevanju državnega strateškega dokumenta EU in večletnega okvirnega programa za obdobje 2014–2020 za Nikaragvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju državnega strateškega dokumenta EU in večletnega okvirnega programa za obdobje 2014–2020 za Nikaragvo,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic iz junija 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic iz junija 2004,

| — | ob upoštevanju nikaragovske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nikaragovske ustave,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Nikaragvi z dne 21. januarja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Nikaragvi z dne 21. januarja 2019,

| — | ob upoštevanju izjav visoke predstavnice v imenu EU o razmerah v Nikaragvi z dne 2. oktobra 2018, 15. maja 2018, 22. aprila 2018 in 15. decembra 2018 ter izjave o obnovitvi nacionalnega dialoga z dne 1. marca 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visoke predstavnice v imenu EU o razmerah v Nikaragvi z dne 2. oktobra 2018, 15. maja 2018, 22. aprila 2018 in 15. decembra 2018 ter izjave o obnovitvi nacionalnega dialoga z dne 1. marca 2019,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. februarja 2019 o prednostnih nalogah EU v forumih OZN za človekove pravice v letu 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. februarja 2019 o prednostnih nalogah EU v forumih OZN za človekove pravice v letu 2019,

| — | ob upoštevanju poročila o hudih kršitvah človekovih pravic med družbenimi protesti v Nikaragvi, kot ga je 21. junija 2018 potrdila Medameriška komisija za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o hudih kršitvah človekovih pravic med družbenimi protesti v Nikaragvi, kot ga je 21. junija 2018 potrdila Medameriška komisija za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju poročila visoke komisarke OZN za človekove pravice o kršitvah in zlorabah človekovih pravic med protesti v Nikaragvi v obdobju med 18. aprilom in 18. avgustom 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila visoke komisarke OZN za človekove pravice o kršitvah in zlorabah človekovih pravic med protesti v Nikaragvi v obdobju med 18. aprilom in 18. avgustom 2018,

| — | ob upoštevanju poročila Interdisciplinarne skupine neodvisnih strokovnjakov (GIEI) z dne 20. decembra 2018 o nasilju, ki je potekalo v Nikaragvi med 18. aprilom in 30. majem 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Interdisciplinarne skupine neodvisnih strokovnjakov (GIEI) z dne 20. decembra 2018 o nasilju, ki je potekalo v Nikaragvi med 18. aprilom in 30. majem 2018,

| — | ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet z dne 22. februarja 2019 o inkriminaciji oporečništva v Nikaragvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet z dne 22. februarja 2019 o inkriminaciji oporečništva v Nikaragvi,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Evropski parlament 31. maja 2018 sprejel resolucijo o krizi v Nikaragvi, v kateri je ostro obsodil tamkajšnje razmere; ker je po sprejetju te resolucije državo med 23. in 26. januarjem 2019 obiskala enajstčlanska delegacija poslancev EP, da bi ocenila razmere na terenu; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropski parlament 31. maja 2018 sprejel resolucijo o krizi v Nikaragvi, v kateri je ostro obsodil tamkajšnje razmere; ker je po sprejetju te resolucije državo med 23. in 26. januarjem 2019 obiskala enajstčlanska delegacija poslancev EP, da bi ocenila razmere na terenu;

| B. | ker je ta delegacija lahko izpeljala svoj program, nikaragovska vlada pa ji je dovolila vstop v vse objekte, kamor so želeli poslanci, med drugim v dva zapora; ker je nikaragovska vlada dala jamstva, da ne bo maščevanja nad tistimi, ki so prijavili trenutne razmere; ker je bila delegacija priča nadlegovanju, blatenju in ustrahovanju zagovornikov človekovih pravic in organizacij civilne družbe, s katerimi je opravila izmenjavo mnenj; ker so številne organizacije zavrnile povabilo na srečanje z delegacijo zaradi ustrahovanja in groženj na pobudo vlade; ker se je zatiranje po obisku delegacije v državi še okrepilo; |
| --- | --- |

B.

ker je ta delegacija lahko izpeljala svoj program, nikaragovska vlada pa ji je dovolila vstop v vse objekte, kamor so želeli poslanci, med drugim v dva zapora; ker je nikaragovska vlada dala jamstva, da ne bo maščevanja nad tistimi, ki so prijavili trenutne razmere; ker je bila delegacija priča nadlegovanju, blatenju in ustrahovanju zagovornikov človekovih pravic in organizacij civilne družbe, s katerimi je opravila izmenjavo mnenj; ker so številne organizacije zavrnile povabilo na srečanje z delegacijo zaradi ustrahovanja in groženj na pobudo vlade; ker se je zatiranje po obisku delegacije v državi še okrepilo;

| C. | ker je delegacija javno zavrnila uradno stališče nikaragovske vlade, da je bila država žrtev državnega udara in dezinformacijske kampanje pod vodstvom ZDA; ker je bila glavni povod za proteste globoka demokratična, institucionalna in politična kriza, ki je v zadnjem desetletju vplivala na pravno državo in omejevala temeljne svoboščine, kot je pravica do združevanja, protestov in zbiranja; |
| --- | --- |

C.

ker je delegacija javno zavrnila uradno stališče nikaragovske vlade, da je bila država žrtev državnega udara in dezinformacijske kampanje pod vodstvom ZDA; ker je bila glavni povod za proteste globoka demokratična, institucionalna in politična kriza, ki je v zadnjem desetletju vplivala na pravno državo in omejevala temeljne svoboščine, kot je pravica do združevanja, protestov in zbiranja;

| D. | ker sta svoboda izražanja ter pravica do zbiranja in protestov, vključno z rabo državne himne, za številne ljudi močno omejeni; ker so številni politični zaporniki zaprti samo zaradi uveljavljanja svojih pravic; ker obstaja več skrb zbujajočih poročil o slabšanju razmer pridržanih, vključno z nečloveškim ravnanjem; |
| --- | --- |

D.

ker sta svoboda izražanja ter pravica do zbiranja in protestov, vključno z rabo državne himne, za številne ljudi močno omejeni; ker so številni politični zaporniki zaprti samo zaradi uveljavljanja svojih pravic; ker obstaja več skrb zbujajočih poročil o slabšanju razmer pridržanih, vključno z nečloveškim ravnanjem;

| E. | ker sodni postopki proti tem pridržanim kršijo mednarodne standarde, zlasti postopkovna in kazenskopravna jamstva za pravico do poštenega sojenja; ker tudi razmere v zaporih ustrezno ne izpolnjujejo vseh mednarodnih standardov; ker je očitno, da veje oblasti v Nikaragvi niso ločene; |
| --- | --- |

E.

ker sodni postopki proti tem pridržanim kršijo mednarodne standarde, zlasti postopkovna in kazenskopravna jamstva za pravico do poštenega sojenja; ker tudi razmere v zaporih ustrezno ne izpolnjujejo vseh mednarodnih standardov; ker je očitno, da veje oblasti v Nikaragvi niso ločene;

| F. | ker je pravica do obveščenosti močno ogrožena; ker so novinarji tarče pridržanja, izgona in groženj; ker se avdiovizualne medije zapira oziroma preiskuje brez predhodne sodne odobritve; ker je izdajanje časopisov ogroženo zaradi pomanjkanja papirja in črnila, ki jih je zasegla nikaragovska vlada; |
| --- | --- |

F.

ker je pravica do obveščenosti močno ogrožena; ker so novinarji tarče pridržanja, izgona in groženj; ker se avdiovizualne medije zapira oziroma preiskuje brez predhodne sodne odobritve; ker je izdajanje časopisov ogroženo zaradi pomanjkanja papirja in črnila, ki jih je zasegla nikaragovska vlada;

| G. | ker je nikaragovska vlada iz države izgnala mednarodne organizacije, kot sta GIEI in Posebni mehanizem spremljanja za Nikaragvo (MESENI), ki so si prizadevale za mirno rešitev spora in narodno spravo; ker se je zatiranje organizacij civilne družbe še okrepilo z odvzemom njihovega pravnega statusa v državi s slabim institucionalnim okvirom, zaradi česar so žrtve represije kaznovane dvojno; |
| --- | --- |

G.

ker je nikaragovska vlada iz države izgnala mednarodne organizacije, kot sta GIEI in Posebni mehanizem spremljanja za Nikaragvo (MESENI), ki so si prizadevale za mirno rešitev spora in narodno spravo; ker se je zatiranje organizacij civilne družbe še okrepilo z odvzemom njihovega pravnega statusa v državi s slabim institucionalnim okvirom, zaradi česar so žrtve represije kaznovane dvojno;

| H. | ker je ogrožena tudi akademska svoboda; ker je bilo skoraj 200 univerzitetnih študentov izključenih iz univerz zaradi udeležbe na protestih za demokracijo, večje svoboščine in človekove pravice; |
| --- | --- |

H.

ker je ogrožena tudi akademska svoboda; ker je bilo skoraj 200 univerzitetnih študentov izključenih iz univerz zaradi udeležbe na protestih za demokracijo, večje svoboščine in človekove pravice;

| I. | ker mora biti razvoj in utrjevanje demokracije in pravne države ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin sestavni del zunanje politike EU, tudi pridružitvenega sporazuma med EU in državami Srednje Amerike iz leta 2012; ker ta sporazum vključuje klavzulo o demokraciji, ki je njegov bistveni element; |
| --- | --- |

I.

ker mora biti razvoj in utrjevanje demokracije in pravne države ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin sestavni del zunanje politike EU, tudi pridružitvenega sporazuma med EU in državami Srednje Amerike iz leta 2012; ker ta sporazum vključuje klavzulo o demokraciji, ki je njegov bistveni element;

| J. | ker z nacionalni dialogom med predsednikom Ortego ter nikaragovsko opozicijo in državljanskimi skupinami, ki se je začel 16. maja 2018 in v katerem je posredovala katoliška cerkev, ni bilo mogoče najti rešitve za izhod iz krize; ker so se 27. februarja 2019 znova začeli pripravljalni pogovori za nacionalni dialog med nikaragovsko vlado in združenjem Alianza Civica; ker si je združenje Alianza Civica zastavilo tri glavne cilje, ki jih želi doseči s pogajanji, in sicer: izpustitev političnih zapornikov in spoštovanje individualnih svoboščin, potrebne volilne reforme, ki morajo privesti do volitev, ter pravica; ker je nikaragovska vlada izpustila 100 političnih zapornikov in privolila v omilitev njihovih zapornih kazni v hišni pripor; ker je večina med njimi tarča nadlegovanja, aretacije pa se nadaljujejo; ker veliko število zapornikov (več kot 600) ostaja v zaporu; ker je bil nacionalni dialog prekinjen 10. marca 2019, ko se je Alianza Civica umaknila iz pogajanj; |
| --- | --- |

J.

ker z nacionalni dialogom med predsednikom Ortego ter nikaragovsko opozicijo in državljanskimi skupinami, ki se je začel 16. maja 2018 in v katerem je posredovala katoliška cerkev, ni bilo mogoče najti rešitve za izhod iz krize; ker so se 27. februarja 2019 znova začeli pripravljalni pogovori za nacionalni dialog med nikaragovsko vlado in združenjem Alianza Civica; ker si je združenje Alianza Civica zastavilo tri glavne cilje, ki jih želi doseči s pogajanji, in sicer: izpustitev političnih zapornikov in spoštovanje individualnih svoboščin, potrebne volilne reforme, ki morajo privesti do volitev, ter pravica; ker je nikaragovska vlada izpustila 100 političnih zapornikov in privolila v omilitev njihovih zapornih kazni v hišni pripor; ker je večina med njimi tarča nadlegovanja, aretacije pa se nadaljujejo; ker veliko število zapornikov (več kot 600) ostaja v zaporu; ker je bil nacionalni dialog prekinjen 10. marca 2019, ko se je Alianza Civica umaknila iz pogajanj;

| 1. | poudarja, da je Nikaragva zaradi dogodkov v aprilu in maju 2018 soočena s hudimi kršitvami demokracije, človekovih pravic in pravne države; znova opozarja na pomen svoje resolucije, ki jo je sprejel 31. maja 2018; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obsoja vse represivne ukrepe nikaragovske vlade; izjavlja, da si je njegova delegacija med obiskom ustvarila verodostojno podobo trenutnih razmer; izjavlja tudi, da se je v zadnjih mesecih, še posebej po tem obisku, zatiranje opozicije in omejevanje temeljnih svoboščin brez vsakršnega dvoma še dodatno zaostrilo; glede na to obsoja vsesplošno represijo in omejevanje svobode izražanja, zbiranja in protestov, prepoved nevladnih organizacij in civilne družbe, izgon mednarodnih organizacij iz države, zapiranje medijev in napade nanje, omejevanje pravice do obveščenosti, izključitev študentov iz univerz ter poslabšanje razmer v zaporih in nečloveško ravnanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da ti ukrepi vlade, njenih institucij in njenih parapolitičnih organizacij sledijo načrtovani strategiji za uničenje politične opozicije, ki je lani vodila proteste; je prepričan, da se ta strategija metodično, sistematično in selektivno uporablja zoper vse voditelje, nevladne organizacije, medije in družbena gibanja, ki skušajo izraziti svoje legitimne zahteve za svobodo in demokracijo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izraža zaskrbljenost zaradi ogromnih demokratičnih, političnih in ekonomskih tveganj, s katerimi se soočajo prebivalci te države in ki se bodo glede na trenutne notranje spore, družbeni razkol in gospodarski propad še zaostrila, če ne bo hitrega ukrepanja; odločno poziva k resničnemu notranjemu dialogu, da bo mogoče poiskati trajno in mirno rešitev, ki bo vsem družbenim akterjem omogočila delovanje in svobodno izražanje ter jim povrnila državljanske pravice, kot je pravica do mirnega protesta; ponovno poudarja, da bi morali v okviru kakršne koli rešitve vsi, ki so odgovorni za kršitve, za to odgovarjati; poziva vse politične stranke, družbena gibanja, voditelje, študente in organizacije civilne družbe, naj ostanejo neomajno zavezani miroljubnim sredstvom za reševanje krize in to tudi znova poudarijo; znova izraža vso podporo reformi pravosodnega sistema in volilne zakonodaje ter poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj temu ustrezno ukrepa; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in delegacijo EU, naj pozorno spremljata pogajanja, ki potekajo v državi med vlado in združenjem Alianza Civica, ter še najprej obravnavata človeške težave, ki izhajajo iz razmer v države ter so povezane z zaporniki, študenti, protestniki, novinarji itd.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje prekinitev delovanja mehanizma MESENI in konec mandata skupine GIEI pri Medameriški komisiji za človekove pravice; odločno obsoja preganjanje, aretacije in ustrahovanje ljudi, ki sodelujejo z OZN in drugimi mednarodnimi organi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva nikaragovsko vlado, naj sprejme naslednje tri nujne ukrepe kot znamenje svoje pripravljenosti v potekajočem dialogu: takojšnjo in brezpogojno izpustitev političnih zapornikov, takojšnjo ustavitev vseh oblik represije zoper nikaragovske državljane, vključno z nadlegovanjem, ustrahovanjem, vohunjenjem in preganjanjem opozicijskih voditeljev, in posledično odpravo vseh omejitev svoboščin ter povrnitev pravne subjektivitete in premoženja organizacijam za človekove pravice in vrnitev mednarodnih organizacij v državo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da mora proces pod temi pogoji voditi k opustitvi pravnih postopkov zoper politične zapornike in jamstvom glede njihove telesne nedotakljivosti in moralne integritete, njihove zasebnosti in dolžnega pravnega postopanja, vrnitvi izgnanih, tudi novinarjev in študentov, demilitarizaciji ulic in razorožitvi paravojaških skupin ter oblikovanju jasnega časovnega načrta za svobodne, poštene in pregledne volitve v bližnji prihodnosti, v navzočnosti mednarodnih opazovalcev; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zahteva, da se Italiji nemudoma izroči Alessio Casimirri, ki živi v Managui pod zaščito nikaragovske vlade, saj je bil v Italiji dokončno obsojen na šest kazni dosmrtnega zapora zaradi ugrabitve Alda Mora, nekdanjega predsednika stranke Krščanska demokracija, predsednika italijanske vlade in Evropskega sveta, ter za umor policajev iz njegovega spremstva 16. marca 1978 v Rimu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj začnejo v skladu s sklepi Sveta z dne 21. januarja 2019 postopno uvajati usmerjene in individualne sankcije, ki ne bodo škodovale prebivalstvu, na primer neizdajanje vizumov in zamrznitev premoženja, zoper nikaragovsko vlado in posameznike, odgovorne za kršitve človekovih pravic, dokler ne bodo v državi povsem obnovljeno spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot se zahteva v dialogu; zato glede na te okoliščine poziva k uporabi klavzule o demokraciji iz pridružitvenega sporazuma med EU in Srednjo Ameriko, katerega podpisnica je tudi Nikaragva, in začasni opustitvi njegovega izvajanja za to državo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini, Srednjeameriškemu parlamentu, skupini iz Lime ter vladi in parlamentu Republike Nikaragve. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  UL C 45 E, 23.2.2010, str. 89.

(2)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 74.

(3)  UL C 252, 18.7.2018, str. 189.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0238.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/130 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/130

---

P8_TA(2019)0220

Letno strateško poročilo o izvajanju in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o Letnem strateškem poročilu o izvajanju in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja (2018/2279(INI))

(2021/C 23/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju resolucije Združenih narodov z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete na vrhunskem srečanju Združenih narodov o trajnostnem razvoju 25. septembra 2015 v New Yorku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Združenih narodov z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete na vrhunskem srečanju Združenih narodov o trajnostnem razvoju 25. septembra 2015 v New Yorku,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC), Pariškega sporazuma, ki je bil sprejet na 21. zasedanju konference pogodbenic (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu, ter predložitve načrtovanih nacionalno določenih prispevkov EU in njenih držav članic z dne 6. marca 2015, ki sta jo Latvija in Evropska komisija predložili UNFCCC, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC), Pariškega sporazuma, ki je bil sprejet na 21. zasedanju konference pogodbenic (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu, ter predložitve načrtovanih nacionalno določenih prispevkov EU in njenih držav članic z dne 6. marca 2015, ki sta jo Latvija in Evropska komisija predložili UNFCCC,

| — | ob upoštevanju tretje mednarodne konference o financiranju za razvoj, ki je od 13. do 16. julija 2015 potekala v Adis Abebi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretje mednarodne konference o financiranju za razvoj, ki je od 13. do 16. julija 2015 potekala v Adis Abebi,

| — | ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 7 PDEU, v katerem je določeno, da EU „skrbi za notranjo usklajenost svojih politik in dejavnosti ob upoštevanju vseh svojih ciljev“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 7 PDEU, v katerem je določeno, da EU „skrbi za notranjo usklajenost svojih politik in dejavnosti ob upoštevanju vseh svojih ciljev“,

| — | ob upoštevanju Skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Evropske komisije z dne 7. junija 2017 z naslovom Novo evropsko soglasje o razvoju – Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Evropske komisije z dne 7. junija 2017 z naslovom Novo evropsko soglasje o razvoju – Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 22. novembra 2016 z naslovom Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope – Evropsko ukrepanje za trajnost (COM(2016)0739); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 22. novembra 2016 z naslovom Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope – Evropsko ukrepanje za trajnost (COM(2016)0739);

| — | ob upoštevanju dokumenta Komisije za razmislek z naslovom Za trajnostno Evropo do leta 2030“, objavljenega 30. januarja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Komisije za razmislek z naslovom Za trajnostno Evropo do leta 2030“, objavljenega 30. januarja 2019,

| — | ob upoštevanju večdeležniške platforme na visoki ravni za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja OZN in njenega skupnega prispevka z dne 11. oktobra 2018, v katerem priporoča, naj EU razvije in izvaja krovno vizionarsko in preobrazbeno strategijo Trajnostna Evropa 2030, ki bo usmerjala politike in programe EU, vključno z vmesnimi in dolgoročnimi cilji, ter naj opredeli vizijo EU za trajnostno Evropo po Agendi 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju večdeležniške platforme na visoki ravni za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja OZN in njenega skupnega prispevka z dne 11. oktobra 2018, v katerem priporoča, naj EU razvije in izvaja krovno vizionarsko in preobrazbeno strategijo Trajnostna Evropa 2030, ki bo usmerjala politike in programe EU, vključno z vmesnimi in dolgoročnimi cilji, ter naj opredeli vizijo EU za trajnostno Evropo po Agendi 2030,

| — | ob upoštevanju poročila EU o usklajenosti politik za razvoj, objavljenega 28. januarja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EU o usklajenosti politik za razvoj, objavljenega 28. januarja 2019,

| — | ob upoštevanju splošnega okoljskega akcijskega programa Unije do leta 2020 z naslovom Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega okoljskega akcijskega programa Unije do leta 2020 z naslovom Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2015 o financiranju za razvoj (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2015 o financiranju za razvoj (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2016 o nadaljnjih korakih in pregledu Agende 2030 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2016 o nadaljnjih korakih in pregledu Agende 2030 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o poročilu EU za leto 2015 o usklajenosti politik za razvoj (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o poročilu EU za leto 2015 o usklajenosti politik za razvoj (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2016 o povečanju učinkovitosti razvojnega sodelovanja (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2016 o povečanju učinkovitosti razvojnega sodelovanja (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2017 o ukrepanju EU za trajnost (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2017 o ukrepanju EU za trajnost (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2018 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: letni pregled rasti za leto 2018 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2018 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: letni pregled rasti za leto 2018 (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (9),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. junija 2017 o odzivu EU na agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 (10502/17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. junija 2017 o odzivu EU na agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 (10502/17),

| — | ob upoštevanju predloga Evropske komisije z dne 30. maja 2018 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESF+) (COM(2018)0382), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Evropske komisije z dne 30. maja 2018 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESF+) (COM(2018)0382),

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Svetovne zdravstvene organizacije in Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2018 z naslovom United to accelerate progress to health related Sustainable Development Goals – leaving no one behind (Združeni za hitrejši napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, povezanih z zdravjem – nihče ne bo zapostavljen), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Svetovne zdravstvene organizacije in Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2018 z naslovom United to accelerate progress to health related Sustainable Development Goals – leaving no one behind (Združeni za hitrejši napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, povezanih z zdravjem – nihče ne bo zapostavljen),

| — | ob upoštevanju poročila Eurostata o spremljanju napredka pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja v letu 2018 v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurostata o spremljanju napredka pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja v letu 2018 v EU,

| — | ob upoštevanju strategije Evropa 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropa 2020,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 z naslovom Primernejši kazalniki za ocenjevanje ciljev trajnostnega razvoja – prispevek civilne družbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 z naslovom Primernejši kazalniki za ocenjevanje ciljev trajnostnega razvoja – prispevek civilne družbe,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 18. oktobra 2018 (EUCO 13/18), v katerih navaja, da so EU in njene države članice v celoti zavezane agendi za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenemu izvajanju, ter v katerih je Evropski svet pozdravil namero Komisije, da bo objavila dokument za razmislek v letu 2018, in pozval, naj omenjeni dokument začrta pot za celovito strategijo izvajanja v letu 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 18. oktobra 2018 (EUCO 13/18), v katerih navaja, da so EU in njene države članice v celoti zavezane agendi za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenemu izvajanju, ter v katerih je Evropski svet pozdravil namero Komisije, da bo objavila dokument za razmislek v letu 2018, in pozval, naj omenjeni dokument začrta pot za celovito strategijo izvajanja v letu 2019,

| — | ob upoštevanju prednostnih nalog EU v Organizaciji združenih narodov in pri 73. Generalni skupščini Združenih narodov (september 2018–september 2019), ki jih je Svet sprejel 25. junija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prednostnih nalog EU v Organizaciji združenih narodov in pri 73. Generalni skupščini Združenih narodov (september 2018–september 2019), ki jih je Svet sprejel 25. junija 2018,

| — | ob upoštevanju prispevka večstranske platforme deležnikov o ciljih trajnostnega razvoja k dokumentu Komisije za razmislek z naslovom Za trajnostno Evropo do leta 2030, ki je bil objavljen 12. oktobra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prispevka večstranske platforme deležnikov o ciljih trajnostnega razvoja k dokumentu Komisije za razmislek z naslovom Za trajnostno Evropo do leta 2030, ki je bil objavljen 12. oktobra 2018,

| — | ob upoštevanju svetovnega dogovora o migracijah in svetovnega dogovora o beguncih iz leta 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega dogovora o migracijah in svetovnega dogovora o beguncih iz leta 2018,

| — | ob upoštevanju Sendajskega okvira za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030, ki so ga države članice OZN sprejele 18. marca 2015 na tretji svetovni konferenci OZN o zmanjševanju tveganja naravnih nesreč, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sendajskega okvira za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030, ki so ga države članice OZN sprejele 18. marca 2015 na tretji svetovni konferenci OZN o zmanjševanju tveganja naravnih nesreč,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske unije in Združenih narodov z dne 27. septembra 2018 z naslovom A renewed partnership in development (Obnovljeno partnerstvo za razvoj) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske unije in Združenih narodov z dne 27. septembra 2018 z naslovom A renewed partnership in development (Obnovljeno partnerstvo za razvoj) (10),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila, objavljenega po tretjem tristranskem srečanju Afriške unije, Evropske unije in Organizacije združenih narodov, ki je potekalo 23. septembra 2018 v New Yorku (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila, objavljenega po tretjem tristranskem srečanju Afriške unije, Evropske unije in Organizacije združenih narodov, ki je potekalo 23. septembra 2018 v New Yorku (11),

| — | ob upoštevanju skupne izjave EU in OZN za javnost z dne 23. septembra 2018 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave EU in OZN za javnost z dne 23. septembra 2018 (12),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za razvoj in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za razvoj in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0160/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0160/2019),

| A. | ker ima Agenda 2030 potencial, da povzroči veliko preobrazbo, in ker določa skupne, ambiciozne, celovite, nedeljive in medsebojno povezane cilje za izkoreninjanje revščine, boj proti vse večji neenakosti in diskriminaciji ter spodbujanje blaginje, trajnosti, okoljske odgovornosti, socialnega vključevanja, enakosti spolov in spoštovanja človekovih pravic, zagotavljanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter krepitev miru in varnosti; ker so za doseganje ciljev trajnostnega razvoja potrebni takojšnje ukrepanje na vseh ravneh, učinkovita evropska strategija za izvajanje ter mehanizem za spremljanje in pregled; |
| --- | --- |

A.

ker ima Agenda 2030 potencial, da povzroči veliko preobrazbo, in ker določa skupne, ambiciozne, celovite, nedeljive in medsebojno povezane cilje za izkoreninjanje revščine, boj proti vse večji neenakosti in diskriminaciji ter spodbujanje blaginje, trajnosti, okoljske odgovornosti, socialnega vključevanja, enakosti spolov in spoštovanja človekovih pravic, zagotavljanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter krepitev miru in varnosti; ker so za doseganje ciljev trajnostnega razvoja potrebni takojšnje ukrepanje na vseh ravneh, učinkovita evropska strategija za izvajanje ter mehanizem za spremljanje in pregled;

| B. | ker so Agenda 2030 in cilji trajnostnega razvoja ambiciozna vizija za uspešnejši, bolj vključujoč in odpornejši svet; ker Agenda 2030 temelji na temeljnih vrednotah Unije, kot so demokracija, sodelovanje, dobro upravljanje, socialna pravičnost, solidarnost, trajnost ter spoštovanje pravne države in človekovih pravic v EU, njenih državah članicah in po svetu; ker je prizadevanje za doseganje ciljev trajnostnega razvoja torej v popolnem sozvočju z načrti Unije za boljšo, bolj zdravo in bolj trajnostno prihodnost Evrope, ki bi morali biti med strateškimi prednostnimi nalogami EU; |
| --- | --- |

B.

ker so Agenda 2030 in cilji trajnostnega razvoja ambiciozna vizija za uspešnejši, bolj vključujoč in odpornejši svet; ker Agenda 2030 temelji na temeljnih vrednotah Unije, kot so demokracija, sodelovanje, dobro upravljanje, socialna pravičnost, solidarnost, trajnost ter spoštovanje pravne države in človekovih pravic v EU, njenih državah članicah in po svetu; ker je prizadevanje za doseganje ciljev trajnostnega razvoja torej v popolnem sozvočju z načrti Unije za boljšo, bolj zdravo in bolj trajnostno prihodnost Evrope, ki bi morali biti med strateškimi prednostnimi nalogami EU;

| C. | ker Agenda 2030 in doseganje ciljev trajnostnega razvoja pomenita izziv; ker je za doseganje 17 splošnih in 169 konkretnih ciljev potrebno usklajevanje med EU in njenimi državami članicami, Evropskim parlamentom, nacionalnimi parlamenti ter regionalnimi in lokalnimi oblastmi, pa tudi pristop upravljanja na več ravneh, ki temelji na aktivni in široko zastavljeni udeležbi javnosti, civilne družbe in zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

C.

ker Agenda 2030 in doseganje ciljev trajnostnega razvoja pomenita izziv; ker je za doseganje 17 splošnih in 169 konkretnih ciljev potrebno usklajevanje med EU in njenimi državami članicami, Evropskim parlamentom, nacionalnimi parlamenti ter regionalnimi in lokalnimi oblastmi, pa tudi pristop upravljanja na več ravneh, ki temelji na aktivni in široko zastavljeni udeležbi javnosti, civilne družbe in zasebnega sektorja;

| D. | ker je vključenost socialnih partnerjev vse od začetka ključna za Agendo 2030 in cilje trajnostnega razvoja, saj spodbuja vključevanje prednostnih nalog, kot so dostojno delo, boj proti neenakostim in sodelovanje civilne družbe; ker je ključno, da ti partnerji aktivno sodelujejo pri pregledu napredka in izvajanja Agende 2030 in ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

D.

ker je vključenost socialnih partnerjev vse od začetka ključna za Agendo 2030 in cilje trajnostnega razvoja, saj spodbuja vključevanje prednostnih nalog, kot so dostojno delo, boj proti neenakostim in sodelovanje civilne družbe; ker je ključno, da ti partnerji aktivno sodelujejo pri pregledu napredka in izvajanja Agende 2030 in ciljev trajnostnega razvoja;

| E. | ker Komisija še ni oblikovala celovite strategije za izvajanje Agende 2030, ki bi vključevala področja notranje in zunanje politike EU s podrobnim časovnim načrtom do leta 2030 ter cilje in konkretne ukrepe, kot so zahtevali Parlament, Svet in Evropski svet, niti ni ciljev trajnostnega razvoja kot splošni okvir vključila v revidirane smernice za boljšo pripravo zakonodaje, ki so bile objavljene leta 2017; ker so potrebni skupni kazalniki in merila za merjenje in sistematično spremljanje izvajanja te strategije ter za opredelitev sedanjih in prihodnjih pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

E.

ker Komisija še ni oblikovala celovite strategije za izvajanje Agende 2030, ki bi vključevala področja notranje in zunanje politike EU s podrobnim časovnim načrtom do leta 2030 ter cilje in konkretne ukrepe, kot so zahtevali Parlament, Svet in Evropski svet, niti ni ciljev trajnostnega razvoja kot splošni okvir vključila v revidirane smernice za boljšo pripravo zakonodaje, ki so bile objavljene leta 2017; ker so potrebni skupni kazalniki in merila za merjenje in sistematično spremljanje izvajanja te strategije ter za opredelitev sedanjih in prihodnjih pomanjkljivosti;

| F. | ker sta trajnost in prehod na podnebno nevtralno, krožno in socialno vključujoče gospodarstvo ključna za zagotavljanje dolgoročne rasti in konkurenčnosti EU, kar bo mogoče le ob popolnem upoštevanju zmogljivosti planeta; |
| --- | --- |

F.

ker sta trajnost in prehod na podnebno nevtralno, krožno in socialno vključujoče gospodarstvo ključna za zagotavljanje dolgoročne rasti in konkurenčnosti EU, kar bo mogoče le ob popolnem upoštevanju zmogljivosti planeta;

| G. | ker evropsko soglasje o razvoju priznava, da je skladnost politik za razvoj temeljni del prispevka EU k doseganju ciljev trajnostnega razvoja in da je za trajnostni razvoj potreben celovit in medsektorski pristop, saj je to v končni fazi vprašanje upravljanja, ki ga je treba obravnavati v partnerstvu z vsemi deležniki in na vseh ravneh; ker je učinkovito usklajevanje politik za razvoj ključno za izpolnitev Agende 2030; |
| --- | --- |

G.

ker evropsko soglasje o razvoju priznava, da je skladnost politik za razvoj temeljni del prispevka EU k doseganju ciljev trajnostnega razvoja in da je za trajnostni razvoj potreben celovit in medsektorski pristop, saj je to v končni fazi vprašanje upravljanja, ki ga je treba obravnavati v partnerstvu z vsemi deležniki in na vseh ravneh; ker je učinkovito usklajevanje politik za razvoj ključno za izpolnitev Agende 2030;

| H. | ker okvir politike in upravljanja EU že vsebuje nekatere zavezujoče in nezavezujoče cilje, merila in kazalnike, na primer na področju proračuna, socialnih zadev, energije in podnebja, ni pa celovite, dosledne in skupne strategije politik; |
| --- | --- |

H.

ker okvir politike in upravljanja EU že vsebuje nekatere zavezujoče in nezavezujoče cilje, merila in kazalnike, na primer na področju proračuna, socialnih zadev, energije in podnebja, ni pa celovite, dosledne in skupne strategije politik;

| I. | ker je za izvajanje agende za trajnostni razvoj do leta 2030 potrebna večja ozaveščenost državljanov; |
| --- | --- |

I.

ker je za izvajanje agende za trajnostni razvoj do leta 2030 potrebna večja ozaveščenost državljanov;

| J. | ker so predhodne in naknadne ocene ključni instrumenti za preprečevanje negativnega učinka politik EU na trajnostni razvoj, predvsem na države v razvoju, in zagotavljajo kar najbolj pozitiven učinek teh politik; ker bi bilo treba ocene objaviti, da bi zagotovili polno preglednost in odgovornost; |
| --- | --- |

J.

ker so predhodne in naknadne ocene ključni instrumenti za preprečevanje negativnega učinka politik EU na trajnostni razvoj, predvsem na države v razvoju, in zagotavljajo kar najbolj pozitiven učinek teh politik; ker bi bilo treba ocene objaviti, da bi zagotovili polno preglednost in odgovornost;

| K. | ker je Agenda 2030 univerzalna agenda, ki bi jo bilo treba izvajati v vseh državah; ker načelo univerzalnosti zahteva, da vsaka država upošteva učinek svojega delovanja v odnosu do drugih, da bi zagotovili skladnost razvojnih politik, kar zaradi zapletenosti in razdrobljenosti politik EU predstavlja velik izziv za Unijo; |
| --- | --- |

K.

ker je Agenda 2030 univerzalna agenda, ki bi jo bilo treba izvajati v vseh državah; ker načelo univerzalnosti zahteva, da vsaka država upošteva učinek svojega delovanja v odnosu do drugih, da bi zagotovili skladnost razvojnih politik, kar zaradi zapletenosti in razdrobljenosti politik EU predstavlja velik izziv za Unijo;

| L. | ker mora Komisija v skladu s sedmim okoljskim akcijskim programom izvesti presojo vpliva na okolje, ki ga ima potrošnja hrane in drugih dobrin v Uniji v globalnem kontekstu; |
| --- | --- |

L.

ker mora Komisija v skladu s sedmim okoljskim akcijskim programom izvesti presojo vpliva na okolje, ki ga ima potrošnja hrane in drugih dobrin v Uniji v globalnem kontekstu;

| M. | ker bi svetovno partnerstvo za učinkovito razvojno sodelovanje lahko imelo pomembno vlogo pri vidikih spremljanja in odgovornosti, temelječih na dokazih, kar zadeva načela učinkovitosti pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, ter pri podpori boljšemu izvajanju vseh akterjev na nacionalni ravni; ker bi moralo svetovno partnerstvo za učinkovito razvojno sodelovanje poskrbeti za jasno določene poti sodelovanja posameznih razvojnih akterjev, ki niso donatorji v sklopu OECD, vključno z novimi donatorji, organizacijami civilne družbe, človekoljubnimi zasebniki, finančnimi institucijami in družbami iz zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

M.

ker bi svetovno partnerstvo za učinkovito razvojno sodelovanje lahko imelo pomembno vlogo pri vidikih spremljanja in odgovornosti, temelječih na dokazih, kar zadeva načela učinkovitosti pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, ter pri podpori boljšemu izvajanju vseh akterjev na nacionalni ravni; ker bi moralo svetovno partnerstvo za učinkovito razvojno sodelovanje poskrbeti za jasno določene poti sodelovanja posameznih razvojnih akterjev, ki niso donatorji v sklopu OECD, vključno z novimi donatorji, organizacijami civilne družbe, človekoljubnimi zasebniki, finančnimi institucijami in družbami iz zasebnega sektorja;

| N. | ker je financiranje za cilje trajnostnega razvoja velik izziv, ki zahteva močno politično zavezo EU in držav članic, zanj pa sta potrebna tudi močno svetovno partnerstvo in uporaba vseh oblik financiranja (iz domačih, mednarodnih, javnih, zasebnih in inovativnih virov); ker je zasebno financiranje bistvenega pomena, vendar ne more nadomestiti javnega financiranja; |
| --- | --- |

N.

ker je financiranje za cilje trajnostnega razvoja velik izziv, ki zahteva močno politično zavezo EU in držav članic, zanj pa sta potrebna tudi močno svetovno partnerstvo in uporaba vseh oblik financiranja (iz domačih, mednarodnih, javnih, zasebnih in inovativnih virov); ker je zasebno financiranje bistvenega pomena, vendar ne more nadomestiti javnega financiranja;

| O. | ker doseganje ciljev trajnostnega razvoja ni odvisno le od zadostnega financiranja, ampak tudi od nefinančnih ukrepov, kot je priznano v Agendi 2030; |
| --- | --- |

O.

ker doseganje ciljev trajnostnega razvoja ni odvisno le od zadostnega financiranja, ampak tudi od nefinančnih ukrepov, kot je priznano v Agendi 2030;

| P. | ker je učinkovita mobilizacija domačih virov nepogrešljiv dejavnik pri doseganju ciljev Agende 2030; ker države v razvoju še posebej prizadene utaja davkov od dohodkov pravnih oseb in izogibanje davkom; |
| --- | --- |

P.

ker je učinkovita mobilizacija domačih virov nepogrešljiv dejavnik pri doseganju ciljev Agende 2030; ker države v razvoju še posebej prizadene utaja davkov od dohodkov pravnih oseb in izogibanje davkom;

| Q. | ker je v členu 208 PDEU določeno, da je glavni cilj politike Unije na področju razvojnega sodelovanja zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine; |
| --- | --- |

Q.

ker je v členu 208 PDEU določeno, da je glavni cilj politike Unije na področju razvojnega sodelovanja zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine;

| R. | ker se bo politični forum OZN na visoki ravni za trajnostni razvoj sestal septembra 2019 na ravni vrhunskih srečanj pod okriljem Generalne skupščine OZN, da bi ocenili izvajanje Agende 2030 kot celote s pregledom napredka na področju vseh ciljev trajnostnega razvoja na celovit način, in julija 2019 na ministrski ravni, da bi pregledali napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja 4 (kakovostno izobraževanje), 8 (dostojno delo in gospodarska rast), 10 (zmanjšanje neenakosti), 13 (podnebni ukrepi), 16 (mir, pravno varstvo in močne ustanove) in 17 (partnerstva za cilje trajnostnega razvoja), nato pa vsako leto, da bi ocenili napredek pri doseganju ciljev, ki niso bili vključeni v tematski pregled leta 2019; |
| --- | --- |

R.

ker se bo politični forum OZN na visoki ravni za trajnostni razvoj sestal septembra 2019 na ravni vrhunskih srečanj pod okriljem Generalne skupščine OZN, da bi ocenili izvajanje Agende 2030 kot celote s pregledom napredka na področju vseh ciljev trajnostnega razvoja na celovit način, in julija 2019 na ministrski ravni, da bi pregledali napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja 4 (kakovostno izobraževanje), 8 (dostojno delo in gospodarska rast), 10 (zmanjšanje neenakosti), 13 (podnebni ukrepi), 16 (mir, pravno varstvo in močne ustanove) in 17 (partnerstva za cilje trajnostnega razvoja), nato pa vsako leto, da bi ocenili napredek pri doseganju ciljev, ki niso bili vključeni v tematski pregled leta 2019;

| S. | ker je vrhovno zasedanje Generalne skupščine OZN o ciljih trajnostnega razvoja priložnost, da EU in njene države članice izpostavijo svoj napredek pri izvajanju Agende 2030 in na področju ciljev trajnostnega razvoja na celovit način; |
| --- | --- |

S.

ker je vrhovno zasedanje Generalne skupščine OZN o ciljih trajnostnega razvoja priložnost, da EU in njene države članice izpostavijo svoj napredek pri izvajanju Agende 2030 in na področju ciljev trajnostnega razvoja na celovit način;

| T. | ker pri postopkih spremljanja in pregleda izvajanja Agende 2030 pri OZN Unija ni bila vedno enotna pri glasovanju, predvsem na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter spolnih in reproduktivnih pravic; |
| --- | --- |

T.

ker pri postopkih spremljanja in pregleda izvajanja Agende 2030 pri OZN Unija ni bila vedno enotna pri glasovanju, predvsem na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter spolnih in reproduktivnih pravic;

| U. | ker politični forum na visoki ravni za trajnostni razvoj zagotavlja ustrezen prostor za EU in njene države članice, da preverijo svoj napredek pri izvajanju Agende 2030 prek prostovoljnih nacionalnih pregledov in da prevzamejo vodilno vlogo kot največje donatorice uradne razvojne pomoči ter kot gonilna sila na področju trajnosti in okoljskih politik; ker so izpolnjeni prostovoljni nacionalni pregledi namenjeni ocenjevanju napredka pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja in identificiranju vrzeli in izzivov, ki še ostajajo; |
| --- | --- |

U.

ker politični forum na visoki ravni za trajnostni razvoj zagotavlja ustrezen prostor za EU in njene države članice, da preverijo svoj napredek pri izvajanju Agende 2030 prek prostovoljnih nacionalnih pregledov in da prevzamejo vodilno vlogo kot največje donatorice uradne razvojne pomoči ter kot gonilna sila na področju trajnosti in okoljskih politik; ker so izpolnjeni prostovoljni nacionalni pregledi namenjeni ocenjevanju napredka pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja in identificiranju vrzeli in izzivov, ki še ostajajo;

| V. | ker bo imela uradna razvojna pomoč bistveno vlogo pri uresničevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti v državah z nizkim dohodkom, pa tudi pri boju proti skrajni revščini in neenakosti, če se bodo spoštovala načela učinkovitega razvoja, torej odgovornost držav, preglednost, osredotočanje na rezultate in vključenost; |
| --- | --- |

V.

ker bo imela uradna razvojna pomoč bistveno vlogo pri uresničevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti v državah z nizkim dohodkom, pa tudi pri boju proti skrajni revščini in neenakosti, če se bodo spoštovala načela učinkovitega razvoja, torej odgovornost držav, preglednost, osredotočanje na rezultate in vključenost;

| W. | ker je načelo, da nihče ne sme biti zapostavljen, v osrčju Agende 2030; ker je bilo leta 2017 približno 22,5 % prebivalstva EU izpostavljenega revščini ali socialni izključenosti, 6,9 % prebivalstva pa je še vedno trpelo hudo materialno pomanjkanje (13); ker ima neenakost raznolike socialne posledice, kot so velike razlike v blaginji in kakovosti življenja, vključno s profesionalnimi priložnostmi in zdravstvom; |
| --- | --- |

W.

ker je načelo, da nihče ne sme biti zapostavljen, v osrčju Agende 2030; ker je bilo leta 2017 približno 22,5 % prebivalstva EU izpostavljenega revščini ali socialni izključenosti, 6,9 % prebivalstva pa je še vedno trpelo hudo materialno pomanjkanje (13); ker ima neenakost raznolike socialne posledice, kot so velike razlike v blaginji in kakovosti življenja, vključno s profesionalnimi priložnostmi in zdravstvom;

| X. | ker je v Uniji revščina otrok in njihova socialna izključenost v Uniji trajno visoka (26,4 % leta 2017); ker je v evropskem stebru socialnih pravic določeno, da imajo otroci pravico do zaščite pred revščino in da imajo otroci iz prikrajšanih okolij pravico do posebnih ukrepov za krepitev enakih možnosti; ker se naložbe v majhne otroke povrnejo kot znatne koristi zanje in za vso družbo in so bistvene za prekinitev cikla prikrajšanosti v mladosti; |
| --- | --- |

X.

ker je v Uniji revščina otrok in njihova socialna izključenost v Uniji trajno visoka (26,4 % leta 2017); ker je v evropskem stebru socialnih pravic določeno, da imajo otroci pravico do zaščite pred revščino in da imajo otroci iz prikrajšanih okolij pravico do posebnih ukrepov za krepitev enakih možnosti; ker se naložbe v majhne otroke povrnejo kot znatne koristi zanje in za vso družbo in so bistvene za prekinitev cikla prikrajšanosti v mladosti;

| Y. | ker je EU v zadnjih petih letih dosegla napredek v zvezi s skoraj vsemi cilji trajnostnega razvoja, saj je sedem držav članic EU-27 med prvimi desetimi na svetovnem indeksu SDG in ker so vse države članice EU-27 med prvimi 50 (od 156) (14); ker so nekatere države članice že vodilne pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja; ker EU kljub temu še vedno nima strategije izvajanja za cilje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

Y.

ker je EU v zadnjih petih letih dosegla napredek v zvezi s skoraj vsemi cilji trajnostnega razvoja, saj je sedem držav članic EU-27 med prvimi desetimi na svetovnem indeksu SDG in ker so vse države članice EU-27 med prvimi 50 (od 156) (14); ker so nekatere države članice že vodilne pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja; ker EU kljub temu še vedno nima strategije izvajanja za cilje trajnostnega razvoja;

| Z. | ker ima lahko visoka in naraščajoča neenakost med državami in znotraj njih veliko socialno in gospodarsko ceno; ker je neenakost v jasnem nasprotju s ciljem trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

Z.

ker ima lahko visoka in naraščajoča neenakost med državami in znotraj njih veliko socialno in gospodarsko ceno; ker je neenakost v jasnem nasprotju s ciljem trajnostnega razvoja;

| AA. | ker je bilo boljše pravno urejanje izrecno omenjeno v sporočilu Komisije kot orodje za nadaljnje vključevanje trajnostnega razvoja v evropske politike (15); |
| --- | --- |

AA.

ker je bilo boljše pravno urejanje izrecno omenjeno v sporočilu Komisije kot orodje za nadaljnje vključevanje trajnostnega razvoja v evropske politike (15);

| AB. | ker so v dokumentu služb Komisije z dne 19. julija 2018 o boju proti HIV/aidsu, virusnemu hepatitisu in tuberkulozi v Evropski uniji in sosednjih državah (SWD(2018)0387) poudarjene vrzeli in omejitve v zvezi s podatki o spremljanju virusnega hepatitisa, zaradi katerih je težko oceniti, kako daleč so države članice EU od cilja trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

AB.

ker so v dokumentu služb Komisije z dne 19. julija 2018 o boju proti HIV/aidsu, virusnemu hepatitisu in tuberkulozi v Evropski uniji in sosednjih državah (SWD(2018)0387) poudarjene vrzeli in omejitve v zvezi s podatki o spremljanju virusnega hepatitisa, zaradi katerih je težko oceniti, kako daleč so države članice EU od cilja trajnostnega razvoja;

| AC. | ker bela knjiga Komisije z dne 1. marca 2017 o prihodnosti Evrope (COM(2017)2025) ni vključevala trajnostnega razvoja ali Agende 2030 kot opisa prihodnosti EU ali vizije zanjo; |
| --- | --- |

AC.

ker bela knjiga Komisije z dne 1. marca 2017 o prihodnosti Evrope (COM(2017)2025) ni vključevala trajnostnega razvoja ali Agende 2030 kot opisa prihodnosti EU ali vizije zanjo;

| AD. | ker je bilo v Unicefovem poročilu z naslovom Progress for Every Child in the SDG Era (Napredek za vsakega otroka v dobi ciljev trajnostnega razvoja), objavljenem marca 2018, ugotovljeno zaskrbljujoče pomanjkanje podatkov v 64 državah ter nezadosten napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja v 37 državah; ker več kot pol milijarde otrok živi v državah, ki ne morejo meriti napredka v zvezi z cilji trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

AD.

ker je bilo v Unicefovem poročilu z naslovom Progress for Every Child in the SDG Era (Napredek za vsakega otroka v dobi ciljev trajnostnega razvoja), objavljenem marca 2018, ugotovljeno zaskrbljujoče pomanjkanje podatkov v 64 državah ter nezadosten napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja v 37 državah; ker več kot pol milijarde otrok živi v državah, ki ne morejo meriti napredka v zvezi z cilji trajnostnega razvoja;

| AE. | ker je dostojno delo osnova za pošteno in vključujočo rast ter gonilo razvoja in družbenega napredka; ker skupaj s socialno zaščito tistih, ki ne morejo najti zaposlitve ali ne morejo delati, obravnava neenakost in močno pripomore k družbenemu in gospodarskemu napredku; |
| --- | --- |

AE.

ker je dostojno delo osnova za pošteno in vključujočo rast ter gonilo razvoja in družbenega napredka; ker skupaj s socialno zaščito tistih, ki ne morejo najti zaposlitve ali ne morejo delati, obravnava neenakost in močno pripomore k družbenemu in gospodarskemu napredku;

Evropsko vodstvo za univerzalne vrednote v multilateralnem okviru za ljudi, planet in blaginjo

| 1. | poudarja, da je za kompleksne globalne izzive, s katerimi se svet sooča, potreben celovit odziv, ki ga lahko zagotovi agenda za trajnostni razvoj do leta 2030; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je cilj Agende 2030 doseči večjo blaginjo za vse ob upoštevanju omejitev našega planeta in pravičen svet, tako da nihče ne bo zapostavljen, ter da je treba štiri bistvene stebre trajnostnega razvoja (družbo, okolje, gospodarstvo in upravljanje) obravnavati na celovit način, da bi dosegli cilje trajnostnega razvoja; poudarja, da je trajnostni razvoj temeljni cilj Unije, kot je določeno v členu 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ter bi moral imeti osrednjo vlogo v razpravi in zgodbi o prihodnosti Evrope; poleg tega poudarja, da bi moralo izvajanje ciljev trajnostnega razvoja voditi v spremembo paradigme in postati okvirni dolgoročni gospodarski model EU, ki bi nasledil sedanjo strategijo Evropa 2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je izvajanje Agende 2030 tesno povezano z evropskimi vrednotami in interesi ter da predstavlja bistveno novost, ki bi lahko z multilateralizmom in mednarodnim sodelovanjem osvežila svetovni red; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da je treba podatke za vse ustrezne kazalnike za vse cilje sistematično razčleniti glede na spol in druge značilnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da bi morala Unija obnoviti svojo zavezo, da bo vodilna v svetu pri izvajanju Agende 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, skupaj s svojimi državami članicami ter njihovimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi, v skladu z načelom subsidiarnosti in v tesnem sodelovanju s svojimi mednarodnimi partnerji; opozarja, da bi moral večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 odražati politično delovanje EU; poudarja, da mora Agenda 2030 dodatno spodbuditi usklajen pristop med notranjim in zunanjim delovanjem EU ter njenimi drugimi politikami ter skladnost vseh finančnih instrumentov Unije za globalni odziv in zavezanost trajnostni rasti in razvoju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vztraja, da je za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja potrebno učinkovito sodelovanje na ravni EU ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti; poudarja pomembno vlogo svetovalnih svetov za okolje in trajnostni razvoj pri tem sodelovanju in meni, da bi bilo treba okrepiti njihovo udeležbo na vseh ravneh upravljanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja dejstvo, da si mnoge države članice in partnerske države zunaj EU močno prizadevajo oblikovati mehanizme in strategije za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja ter jih vključiti v svoje politike in okvire upravljanja; odločno poziva države članice, ki teh mehanizmov še niso razvile, naj to storijo; poudarja, da EU s podpiranjem in spodbujanjem tretjih držav pri izvajanju podobnih ukrepov prispeva k vzpostavitvi enakih konkurenčnih pogojev za vse; priznava, da so še vedno potrebne nadaljnje izboljšave na ravni EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj v svoje politike vključijo horizontalni pristop k ciljem trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da so se v letu 2015 vse evropske države, tako članice kot nečlanice EU, zavezale k Agendi 2030; meni, da bi bilo treba v okviru razprave o prihodnosti Evrope razmisliti o razvoju vseevropskega okvira za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, ki bi zajemal države članice EU, države EGP, podpisnice pridružitvenih sporazumov EU, kandidatke za vstop v EU in Veliko Britanijo po njenem izstopu iz EU; poudarja, da je pomembno spodbujati parlamentarne razprave na vseh ravneh; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja dokument Komisije za razmislek z naslovom Za trajnostno Evropo do leta 2030, v katerem so predlagani trije scenariji o prihodnosti ciljev trajnostnega razvoja v EU; se zavzema za prvi scenarij, v katerem je predlagana splošna strategija za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja v EU in državah članicah; meni, da je v kontekstu prihodnosti Evrope trajnostna Evropa pravi korak za blaginjo in dobrobit njenih državljanov ter planeta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da Komisija še ni oblikovala celovite strategije za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja pomen uradne razvojne pomoči kot ključnega instrumenta za izkoreninjenje revščine ter opozarja na zaveze EU in držav članic na tem področju, vključno s ciljem, da bodo za uradno razvojno pomoč namenile 0,7 % bruto nacionalnega dohodka (BND), pri čemer bo od 0,15 % do 0,20 % uradne razvojne pomoči iz BND dodeljene najmanj razvitim državam; poziva EU in države članice, naj se nemudoma ponovno zavežejo, da bodo za uradno razvojno pomoč namenile 0,7 % BND, ter naj to pomoč postopoma povečujejo, da bodo ta cilj dosegle v skladu z natančnim časovnim načrtom; poziva države članice, naj pripravijo preverljive letne akcijske načrte za doseganje posameznih ciljev uradne razvojne pomoči; poudarja, da zaradi odgovornosti EU in držav članic, da dosežejo cilj 0,7 % BND za uradno razvojno pomoč, države članice odgovarjajo tako nacionalnim parlamentom kot tudi Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | priznava, da je treba za doseganje ciljev trajnostnega razvoja zaščititi koristi za zdravje in pospešiti napredek; ugotavlja, da je bil na več zdravstvenih področjih po svetu dosežen izjemen napredek, vendar še številni izzivi še vedno ostajajo, med njimi so odpravljanje razlik v zdravju med prebivalci stabilnih držav in tistimi, ki živijo v nestabilnih, ranljivih razmerah, pa tudi razlik v zdravju znotraj držav; |
| --- | --- |

13.

| 14. | priznava, da je agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 okrepila svetovno zdravje kot politično prednostno nalogo; trdi, da je zdravo prebivalstvo bistvenega pomena za trajnostni razvoj, torej za odpravo revščine, spodbujanje miroljubnih in vključujočih družb ter za varstvo okolja; vztraja, da je zdravje tudi rezultat in kazalnik napredka, ki odraža uspeh številnih ciljev in Agende 2030 kot celote; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je EU na splošno uspela zmanjšati svoje emisije toplogrednih ciljev in jih ločiti od gospodarske rasti, s čimer je bistveno prispevala k svetovnim prizadevanjem, tudi ob upoštevanju emisij, ki so povezane z uvozom in izvozom EU (16); vseeno ugotavlja, da so potrebna dodatna prizadevanja na ravni EU in na svetovni ravni; |
| --- | --- |

15.

Krepitev strateškega in skupnega ukrepanja EU v smeri doseganja globalnih ciljev

| 16. | poziva Komisijo, naj pripravi podrobno analizo vrzeli v obstoječih politikah in njihovega izvajanja, da bi opredelili kritična področja sinergije in nedoslednosti; poziva Komisijo, naj nemudoma jasno opredeli korake, ki so potrebni do leta 2030 v zvezi s politikami in zakonodajo, zbiranjem statističnih in razčlenjenih podatkov ter upravljanjem in izvajanjem, da bi do konca leta 2019 oblikovali celovito strategijo za doseganje Agende 2030; |
| --- | --- |

16.

| 17. | odločno poziva Komisijo, naj pripravi ambiciozno, splošno in vseobsegajočo strategijo za izvajanje Agende 2030 ter tako cilje trajnostnega razvoja v celoti vključi v politike in upravljanje EU, zagotovi smernice, ki jih institucije EU in države članice potrebujejo za izvajanje, spremljanje in pregled Agende 2030, ter opredeli podrobne načrte, konkretne cilje in roke; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v strategiji obravnavane medsebojne povezave med cilji trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje z OZN, države članice pa poziva, naj podprejo reformo, ki trenutno poteka, da bo ustrezala izvajanju Agende 2030; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja, da so vsi cilji trajnostnega razvoja pomembni za uresničevanje pravic otrok; poudarja pomen izvajanja smernic EU za spodbujanje in varstvo pravic otroka v kontekstu zunanjih odnosov EU; poziva Komisijo, naj spremlja napredek na področju pravic otroka v zunanjih programih EU ter poroča o njem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo kot ključni temelj za izgradnjo trajnostne Evrope, naj vodi razvoj trajnostnega modela proizvodnje in potrošnje hrane, ki bo varoval in odstranil pritisk prehranskih sistemov na zdravje in okolje ter bo zagotovil gospodarske koristi kmetom, podjetjem in državljanom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj si v sodelovanju s ključnimi deležniki na vseh ravneh prizadeva za zagotavljanje zdravega življenja in spodbujanja blaginje za vse in za vse starosti, predvsem, da bi zdravstvo postalo dostopnejše, tudi z vidika cene, učinkovito in trajnostno, da bi bolj celovito obravnavali dejavnike tveganja, da bi zagotovili izmenjavo dobre prakse in okrepili zmogljivosti za preprečevanje in obvladovanje svetovnih zdravstvenih groženj, kot je protimikrobna odpornost; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj programske, finančne in operativne politike, pristope in metodologije uskladi z OZN in njenimi partnerji, kjer lahko okrepi uspešnost in učinkovitost, da bi se izboljšala učinkovitost skupnih politik, kot so enakost spolov ter reproduktivno zdravje in zdravje mater, novorojenčkov, otrok in najstnikov, podnebne spremembe in okolje ter obravnavanje neenakosti in revščine; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da so zagotavljanje davčne pravičnosti in preglednosti, boj proti izogibanju davkom in davčnim utajam, izkoreninjenje nezakonitih finančnih tokov in odprava davčnih oaz ter povečanje mobilizacije domačih sredstev bistvenega pomena za financiranje Agende 2030; ponovno poziva k oceni učinka prelivanja nacionalnih davčnih politik in davčnih politik EU na države v razvoju ter k zagotovitvi skladnosti politik za razvoj; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, kako pomembno je odpraviti družbene in gospodarske neenakosti ter spodbujati enakost spolov v EU in po svetu; opozarja na temeljno načelo Agende 2030, da nihče ne sme biti zapostavljen; zato poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni najbolj marginaliziranim in ranljivim pripadnikom družbe, da zagotovi vključenost vseh; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj spodbuja trajnostne globalne vrednostne verige z uvedbo sistemov potrebne skrbnosti za podjetja, pri katerih bi bil poudarek na vsej dobavni verigi, s čimer bi spodbudila podjetja k odgovornejšim naložbam in pospešila učinkovitejše izvajanje poglavij prostotrgovinskih sporazumov o trajnosti, vključno z bojem proti korupciji, preglednostjo, bojem proti izogibanju davkom in z odgovornim ravnanjem podjetij; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da bi morali biti cilji trajnostnega razvoja v središču strategije EU za trajnostni razvoj in vključujočo rast; poudarja, da je treba jasno določiti skupne kazalnike, merila in cilje, analizo oddaljenosti od ciljev, ukrepe, ki so potrebni za doseganje ciljev, ter sredstva za njihovo izvajanje; poudarja, da bi moralo biti v strategiji EU do leta 2030 opisano tudi, kdaj in kako bo Unija izvedla ocene učinka glede trajnosti, da bi odpravila obstoječe vrzeli, preusmerila obstoječe politike in razvila nove zakonodajne predloge ali preglede zakonodaje Unije, hkrati pa zagotovila skladnost in usklajevalne ukrepe na ravni EU in na ravni držav članic; zato poziva Komisijo in Svet v vseh svojih sestavah, naj brez odlašanja nadaljujeta to delo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da bi moral biti evropski semester usklajen z Agendo 2030 in vključevati Parlament, proces pa bi moral obsegati tudi preverjanje trajnosti; zato poziva Komisijo, naj obstoječi proces evropskega semestra dodatno prilagodi; poudarja, da je treba pri tem zlasti zagotoviti, da se pri evropskem semestru celovito upoštevajo vse razsežnosti ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj razvije celovito strategijo za podporo naložbam, s katerimi se krepi okoljska trajnost, ter zagotovi ustrezno povezavo med cilji trajnostnega razvoja in evropskim semestrom; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je treba jasno opredeliti ukrepe, ki jih je treba sprejeti na posamezni ravni upravljanja za uresničevanje ciljev, hkrati pa upoštevati načelo subsidiarnosti; poziva, naj se za države članice, ki tega še niso storile, oblikujejo jasne in skladne poti za trajnostni razvoj na ustrezni ravni (nacionalni, podnacionalni ali lokalni); poudarja, da bi morala Komisija pripraviti smernice o tem procesu, da se zagotovi skladen pristop; poziva k pristopu na več ravneh, da bi dosegli boljše razumevanje, večjo vključenost in skupno odgovornost pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja objavo drugega poročila Eurostata o spremljanju trajnostnega razvoja v EU, ki predstavlja korak naprej k oblikovanju celovitega mehanizma EU za spremljanje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da mora Komisija razviti celovit, učinkovit in participativen okvir za spremljanje, odgovornost in pregled izvajanja in vključevanja ciljev trajnostnega razvoja in Agende 2030, ki je skladen z okvirom svetovnih kazalnikov OZN in kjer se zbirajo informacije in ustrezni razčlenjeni podatki na nacionalni in podnacionalni ravni, hkrati pa priznava, da Eurostat sam ne more izčrpno zajeti vseh razsežnosti napredka v zvezi s cilji trajnostnega razvoja; poudarja, da je treba upoštevati učinke prelivanja ter medsebojno povezanost in nedeljivost ciljev, ter poziva, naj se Eurostatu podeli mandat tudi za sistematično poročanje o uspešnosti ciljev trajnostnega razvoja v posameznih državah članicah na podlagi enotnega sklopa kazalnikov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja potrebo po širokem naboru kazalnikov, ki niso zgolj ekonomske narave in zajemajo preobrazbeno naravo ciljev trajnostnega razvoja, zlasti v zvezi z obravnavanjem vseh oblik revščine, ter bi jih bilo treba meriti z razčlenjenimi podatki, pomembnimi za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja; poudarja, da mora Eurostat oblikovati sklop posebnih kazalnikov napredka za notranje uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja v EU na ustreznih ravneh upravljanja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja na ključno vlogo EU pri krepitvi standardov preglednosti, odgovornosti in trajnosti globalnih vrednostnih verig; poudarja, da je EU normativna in gospodarska sila, zato mora biti vodilna na področju dobre prakse in oblikovanja svetovnih pravil; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo pogajanja o zavezujoči pogodbi OZN o nadnacionalnih družbah in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice EU, naj zagotovijo podatke za učinkovito spremljanje virusnega hepatitisa v skladu s kazalniki, ki jih je določil Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni, ter poziva Evropsko komisijo, naj ta proces pozorno spremlja v skladu z zavezami iz svojega sporočila z naslovom Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope iz novembra 2016; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, kako pomembno je ozaveščanje o preobrazbenem potencialu agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in o njenih ciljih; opozarja, da je treba v procesih izvajanja in spremljanja sodelovati z državljani in organizacijami civilne družbe; poudarja pomembno vlogo Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da sta pri spremljanju napredka Unije v zvezi z Agendo 2030 pomembni preglednost in demokratična odgovornost, in zato izpostavlja vlogo sozakonodajalcev v tem procesu; meni, da bi s sklenitvijo zavezujočega medinstitucionalnega sporazuma na podlagi člena 295 PDEU zagotovili primeren okvir za tovrstno sodelovanje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj dodatno izboljšajo razpoložljive informacije in ozaveščenost državljanov o tem, da je treba dokončati Agendo 2030; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je treba večletni finančni okvir usmeriti k Agendi 2030 in zagotoviti boljše vključevanje trajnostnega razvoja v vse mehanizme financiranja in proračunske vrstice; zato poziva Komisijo, naj v večletnem finančnem okviru okrepi odgovornost za doseganje skupnih rezultatov; ponavlja svoje stališče o prihodnjem večletnem finančnem okviru, s katerim poziva k obvezni vmesni reviziji na podlagi pregleda delovanja večletnega finančnega okvira in ob upoštevanju ocene napredka pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja; poudarja, da je treba preveriti načrtovane finančne okvire obstoječih politik, da se zagotovi skladnost s trajnostnim razvojem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | meni, da je treba za pravočasno in uspešno izvajanje Agende 2030 precej pospešiti okolju prijazne naložbe, inovacije in rast v EU, ter poudarja pomen širše uporabe inovativnih in obstoječih finančnih orodij, kot so zelena javna naročila, ter nujnost drugačnih pristopov k sedanji naložbeni politiki, zlasti postopnega opuščanja okolju škodljivih subvencij; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja vse večjo količino institucionalnega in zasebnega kapitala, namenjenega financiranju ciljev trajnostnega razvoja, ter poudarja pomen trdnega okvira za vzdržne finance, ki vključuje izračun kapitalskih zahtev bank in bonitetno obravnavo visokoogljičnih sredstev, bonitetna pravila za zavarovalnice ter posodobitev dolžnosti institucionalnih vlagateljev in upraviteljev premoženja; |
| --- | --- |

40.

Skladnost politik, usklajevanje in vključevanje ciljev trajnostnega razvoja

| 41. | poudarja pomen boljšega usklajevanja in sodelovanja med organi odločanja, različnimi organizacijami in ustreznimi deležniki, vključno z lokalnimi organi in organizacijami civilne družbe, ter znotraj njih, za izvajanje Agende 2030 in večjo skladnost politik za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja, da je bilo sprejeto poročilo Komisije o skladnosti politik za razvoj za leto 2019 in da se skuša to načelo vgraditi v pristop EU k izvajanju ciljev trajnostnega razvoja; želi spomniti, da je to načelo zapisano v členu 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije in da je nekakšen temelj za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | priznava napredek, ki je bil z orodji za skladnost politik za razvoj dosežen pri vplivanju na oblikovanje politik EU; poziva k nadaljnjim prizadevanjem, da bi na podlagi mehanizmov za skladnost politik za razvoj zagotovili upoštevanje razvojnih ciljev v nerazvojnih politikah; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da je skladnost politik za razvoj temeljni element skladnosti politik za trajnostni razvoj in prispevek k njej; močno priporoča, naj se dobra praksa in izkušnje, pridobljene iz skladnosti politik za razvoj, uporabijo za nadaljnji razvoj in operacionalizacijo skladnosti politik za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo in države članice, naj potrdijo svojo zavezo za zagotovitev skladnosti politik za razvoj kot pomembnemu prispevku k širši skladnosti politik za trajnostni razvoj pri ukrepih za izvajanje Agende 2030; poudarja, da je treba okrepiti mehanizme za skladnost politik v vseh institucijah EU in pri oblikovanju politik ter zagotoviti, da bo to načelo ustrezno upoštevano v rednih predhodnih ocenah učinka in z uvedbo ustreznih mehanizmov za odgovornost in reševanje sporov; |
| --- | --- |

45.

| 46. | meni, da skladnost politik za trajnostni razvoj pomeni, da je treba vse ustrezne prihodnje politike ter vse finančne in nefinančne instrumente na ravni EU oblikovati, izvajati in spremljati z namenom, da bi uresničili cilje trajnostnega razvoja, ter da bi morala Komisija zato hitro razviti potrebne politične zmogljivosti na vseh ravneh; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, naj sprejme akcijski načrt za nadaljnje ukrepanje v skladu s priporočili iz zunanje ocene skladnosti za razvoj, ki poziva k oblikovanju jasnega sklopa pravil za izvajanje tega koncepta; ponovno poziva, da je treba jasno opredeliti odgovornost vseh institucij EU pri uresničevanju zavez v zvezi s skladnostjo politik za razvoj; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ponovno poziva k razpravi o skladnosti politik za razvoj na ravni Evropskega sveta in s tem za zagon teh mehanizmov pri uresničevanju ciljev agende za trajnostni razvoj do leta 2030; meni, da bo mogoče, kot je pokazala zunanja ocena skladnosti politik za razvoj, le s politično voljo EU znatno vplivati na spodbujanje in učinkovitost pristopa skladnosti politik za razvoj; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da bo morala EU glede na pravno obveznost spodbujanja skladnosti politik za razvoj, določeno v členu 208 PDEU, proaktivno začeti dialog z državami in regijami v razvoju za razpravo in razmislek o političnih pobudah, ki bi lahko vplivale nanje; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da ima EU že zdaj ene najvišjih okoljskih standardov na svetu in da so njena podjetja pred svetovno konkurenco, zaradi česar velja za utrdbo svobode in demokracije s stabilnimi institucijami, ki temeljijo na pravni državi in živahni civilni družbi; meni, da bi se EU zato lahko odločila za bolj zavzeto promocijo svojih sedanjih okoljskih in socialnih standardov in standardov upravljanja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja ustanovitev delovne skupine za Agendo 2030 v okviru Sveta za splošne zadeve; poziva k vzpostavitvi mehanizmov za usklajevanje in sodelovanje pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja med Parlamentom, Svetom in Komisijo, pa tudi znotraj njih, da se zagotovi skladnost politike; poudarja, da bi bilo treba te mehanizme jasno opredeliti in določiti v okviru medinstitucionalnega sporazuma za trajnostno Evropo do leta 2030, saj bodo usklajeni politični postopki med tremi institucijami ključni za uspešno izvajanje Agende 2030; poziva vse tri institucije, naj sodelujejo pri nadaljnjem delu večdeležniške platforme na področju ciljev trajnostnega razvoja, in poudarja, kako pomembno je, da se v to platformo vključijo vsi ustrezni deležniki, tudi organizacije civilne družbe; |
| --- | --- |

51.

| 52. | meni, da bi bilo treba v skladu ciljem trajnostnega razvoja 17 o partnerstvih okrepiti vlogo obstoječe večdeležniške platforme na področju ciljev trajnostnega razvoja ter jo vključiti v uradni medinstitucionalni posvetovalni okvir; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da ima razvojno sodelovanje pomembno vlogo pri podpiranju izvajanja Agende 2030 v državah v razvoju; pozdravlja vključitev ciljev trajnostnega razvoja v novo evropsko soglasje o razvoju; želi spomniti, da je poglavitni cilj (cilj trajnostnega razvoja 1) razvojnega sodelovanja EU izkoreninjenje revščine; želi spomniti, da je prvi cilj trajnostnega razvoja neločljivo povezan z drugim; zatrjuje, da ob sedanji hitrosti in obsegu izvajanja najverjetneje ne bomo spodbudili transformativnih sprememb, ki so potrebne za uresničitev podciljev v okviru drugega cilja trajnostnega razvoja, čeprav je bilo nekaj napredka že doseženega; poziva k intenzivnejšim prizadevanjem za nadaljnje spremljanje izvajanja priporočil po pregledu drugega cilja trajnostnega razvoja, ki ga je leta 2017 izvedel forum na visoki ravni za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ponovno poziva, naj se uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja vključi v vsa področja politike; pozdravlja zavezo Komisije, da bo vključila cilje trajnostnega razvoja v svojo agendo za boljše pravno urejanje, in poudarja možnost, da bi orodja za boljše pravno urejanje strateško uporabili za neodvisne ocene skladnosti politik EU v zvezi z Agendo 2030 in s politiko na področju razvojnega sodelovanja, ki jih izvaja Komisija; poziva Komisijo, naj hitro revidira smernice v okviru agende za boljše pravno urejanje ter dodatno okrepi in spremlja svoje redne predhodne ocene, da bi zagotovila popolno skladnost politik pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, obenem pa spodbujala sinergijo, pridobivala dodatne koristi in preprečevala kompromise, tako na evropski ravni kot tudi na ravni držav članic; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva k usklajevanju parlamentarnih odborov, da bi spremljali izpolnjevanje obveznosti EU iz Agende 2030 in nadalje ukrepali v zvezi z njimi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva konferenco predsednikov in konferenco predsednikov odborov v Evropskem parlamentu, naj ocenita, ali je sedanja struktura v Parlamentu ustrezna za učinkovito in celovito spremljanje dela v vseh sektorjih politike za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja v notranjih in zunanjih politikah EU; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Evropski parlament, Komisijo in Svet, naj si prizadevajo za skupno izjavo o trajnosti, s katero bi cilje trajnostnega razvoja vpeli med večletne medinstitucionalne prednostne naloge prihodnjega zakonodajnega obdobja; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja vlogo rednih in ustreznih predhodnih ter naknadnih ocen učinka pri zagotavljanju boljšega vključevanja Agende 2030 in doseganju rezultatov; poudarja, da je pomembno ovrednotiti kratkoročne in dolgoročne posledice politik in njihov potencialni prispevek k trajnostnemu razvoju; želi spomniti na obveznost iz primarnih pogodb, da je treba upoštevati cilje razvojnega sodelovanja pri vseh politikah, ki lahko vplivajo na države v razvoju; |
| --- | --- |

58.

| 59. | želi opomniti, da je za doseganje ciljev trajnostnega razvoja v državah v razvoju izredno pomembno mobilizirati domače vire; poudarja, da po ocenah iz poročila Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) z naslovom World Investment Report 2015 – Reforming International Investment Governanceorld Investment Report 2015 – Reforming International Investment Governance (Poročilo o naložbah po svetu za leto 2015 – Reforma upravljanja mednarodnih naložb) (17) države v razvoju zaradi izmikanja velikih podjetij plačilu davka od dohodkov pravnih oseb vsako leto izgubijo najmanj 100 milijard USD; v zvezi s tem pozdravlja delovni dokument služb Komisije z dne 15. oktobra 2015 z naslovom Collect More – Spend Better: Achieving Development in an Inclusive and Sustainable Way (Povečanje prihodkov in boljša poraba sredstev za doseganje vključujočega in trajnostnega razvoja) (SWD(2015)0198), ki je namenjen reševanju tega vprašanja; obžaluje pa, da ni konkretnih ukrepov, s katerimi bi zagotovili izvajanje te strategije Komisije; poziva Komisijo, naj predlaga vodilni program za mobilizacijo domačih virov, s čimer bi zagotovili več pobranih davčnih prihodkov in tako poskrbeli za financiranje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vztraja, da je treba okrepiti lokalne akterje, ki se bodo zavzemali za trajnostni razvoj, in poziva k intenzivnejši udeležbi nacionalnih parlamentov ter regionalnih in lokalnih oblasti v vseh fazah uresničevanja teh ciljev – od načrtovanja in zasnove programov do vrednotenja in spremljanja; poleg tega poziva Komisijo, naj okrepi podporo mestom in lokalnim oblastem, da bodo razvili, izvajali in spremljali učinkovite politične pobude in strategije za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pozdravlja vse večje sodelovanje zasebnega sektorja pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja; poudarja, da je pomembno ustvariti okolje, v katerem bodo omogočene nove pobude in partnerstva med javnim in zasebnim sektorjem in ki bo spodbujal podjetja, da bodo svojo poslovno strategijo uskladila s cilji trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

61.

| 62. | želi spomniti, da OZN ocenjuje, da bo za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja vsako leto treba vložiti pet do sedem bilijonov USD; zato vztraja, da je treba privabiti naložbe, in pozdravlja potencial načrta EU za zunanje naložbe; |
| --- | --- |

62.

Prostovoljni nacionalni pregledi in poročanje EU za politični forum na visoki ravni za trajnostni razvoj leta 2019 v okviru generalne skupščine OZN

| 63. | spodbuja države članice, naj izvajajo redne in vključujoče preglede napredka, in spodbuja države članice, ki se še niso zavezale k pripravi prostovoljnega nacionalnega pregleda, naj to storijo v skladu z Agendo 2030; države članice, ki pa so prostovoljni nacionalni pregled že opravile, naj določijo časovni razpored za naprej; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisijo, naj izvaja redne analize prostovoljnih nacionalnih pregledov držav članic, da bi ocenili napredek in dobro prakso; nadalje poziva k analizi prostovoljnih nacionalnih pregledov najmanj razvitih držav, da se opredelijo potrebe, odpravijo vrzeli ter okrepita podpora in sodelovanje, ter naj v okviru OECD tesno sodelujejo pri razvoju mehanizmov strokovnega pregleda za uspešne strategije izvajanja ciljev trajnostnega razvoja ter ukrepe v domači in zunanji politiki, za boljšo izmenjavo dobre prakse ter za boljše spremljanje negativnih zunanjih učinkov prelivanja; |
| --- | --- |

64.

| 65. | spodbuja Komisijo in države članice, naj razširijo skupno načrtovanje programov in skupno izvajanje razvojnega sodelovanja na podlagi političnih dialogov s partnerskimi državami o ciljih trajnostnega razvoja, na podlagi nacionalnih razvojnih načrtov in prostovoljnih nacionalnih pregledov, pri tem pa ustrezno upoštevajo odgovornost vsake države in druga načela učinkovitega razvoja; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja vlogo političnega foruma na visoki ravni za trajnostni razvoj pri spremljanju in pregledu ciljev trajnostnega razvoja; odločno podpira zavezo Unije, da bo dokončala prostovoljni pregled na političnem forumu na visoki ravni za trajnostni razvoj; poziva Komisijo, naj upošteva vodilno vlogo EU pri zasnovi in izvajanju Agende 2030 ter naj predstavi poglobljeno skupno poročilo o vseh ciljih trajnostnega razvoja; poudarja, da bi moralo poročanje EU, vključno s prihodnjim skupnim zbirnim poročilom o podpori EU državam v razvoju, vključevati analizo trenutnega stanja ter aktualnih pomanjkljivosti in vrzeli; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisijo, naj bo v procesu političnega foruma na visoki ravni za trajnostni razvoj za zgled; spodbuja jo tudi, naj sodeluje s tretjimi državami pri uresničevanju Agende 2030, tudi prek Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva, naj se v okviru priprav na politični forum na visoki ravni za trajnostni razvoj organizira letni evropski forum za cilje trajnostnega razvoja, da se omogočita sodelovanje zunanjih deležnikov, organizacij civilne družbe in poslancev ter dialog med njimi o uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pozdravlja, da bo septembra 2019 v okviru zasedanja generalne skupščine OZN (in na njenih naslednjih zasedanjih) potekalo tudi srečanje političnega foruma na visoki ravni za trajnostni razvoj, kjer naj bi preučili, kako se cilji trajnostnega razvoja izvajajo v okviru Agende 2030 kot celote, in pričakuje, da bo Unija na tem srečanju prevzela vodilno vlogo; se zaveda, da so države članice dosegle različno velik napredek, kar je med drugim odvisno od posameznega cilja trajnostnega razvoja ter nacionalnih prednostnih nalog in ciljev; poudarja, da so cilji trajnostnega razvoja tesno medsebojno povezani ter da bi si bilo treba prizadevati za integriran in celosten pristop k njihovemu izvajanju; |
| --- | --- |

69.

Osredotočenost na skorajšnji poglobljeni pregled v okviru političnega foruma na visoki ravni za trajnostni razvoj leta 2019

| 70. | pozdravlja prihajajoči poglobljeni pregled ciljev trajnostnega razvoja 4 (kakovostno izobraževanje), 8 (dostojno delo in gospodarska rast), 10 (zmanjšanje neenakosti), 13 (podnebni ukrepi), 16 (mir, pravno varstvo in močne ustanove) in 17 (partnerstva za cilje trajnostnega razvoja) ter pričakuje, da bo Unija v celoti prispevala k pregledu; z zadovoljstvom pričakuje prihodnje poglobljene preglede vseh drugih ciljev trajnostnega razvoja v prihodnjih letih ter poudarja nedeljivost Agende 2030 in medsebojno povezanost ciljev; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ponavlja, da sta za trajnostni razvoj in samozadostne družbe ter za opolnomočenje in zaposlovanje mladih bistvena kakovostno izobraževanje in dostop do osnovnega izobraževanja za vse (četrti cilj trajnostnega razvoja); priznava, da je kakovostno izobraževanje v številnih državah članicah zelo pomembno prednostno področje, ter poudarja, da sta za zaposljivost mladih in njihov dostop do kvalificiranih delovnih mest bistvena tehnično in poklicno usposabljanje; obžaluje pa, da so tako v EU kot drugod v izobraževanju še vedno prisotne razlike med mesti in podeželjem in med spoloma; zato poziva k večjim naložbam za izboljšanje kakovosti izobraževanja in potrebne infrastrukture s posebnim poudarkom na manj razvitih notranjih regijah, zunaj EU pa na najmanj razvitih državah; |
| --- | --- |

71.

| 72. | spodbuja Komisijo in države članice, naj se posamičnih ciljev v okviru osmega cilja (trajnostna rast in zaposlenost) lotijo bolj sistematično v okviru svojih politik in (skupnega) načrtovanja programov za razvojno sodelovanje; poziva k nadaljnjim prispevkom k doseganju osmega cilja trajnostnega razvoja, med drugim k izboljšavam v proizvodnih zmogljivostih, ustvarjanju prihodkov, industrializaciji, trajnostnih vzorcih potrošnje in proizvodnje, trgovini, razvoju zasebnega sektorja, poslovnem okolju, infrastrukturi in turizmu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | priznava, da so mikro, mala in srednja podjetja, zadruge, vključujoči poslovni modeli ter raziskovalne ustanove gonilna sila rasti, zaposlovanja in lokalnih inovacij; poziva k spodbujanju enakih konkurenčnih pogojev za trajnostne naložbe, industrializacijo, poslovno dejavnost, vključno z odgovornim poslovnim ravnanjem, finance in obdavčenje, znanost, tehnologijo ter raziskave in inovacije, da bi spodbujali in pospešili domači gospodarski in človekov razvoj ter prispevali k dolgoročni trajnostni rasti v skladu s cilji trajnostnega razvoja in Pariškim sporazumom; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo oblikovanje novih poslovnih modelov in izkoristijo nove tehnologije, kot je umetna inteligenca; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poudarja, da ima zasebni sektor odločilno vlogo pri napredovanju proti ciljem trajnostnega razvoja, predvsem z odgovornimi in trajnostnimi naložbami, spodbujanjem vključujoče rasti ter spodbujanjem in podpiranjem odgovornega poslovnega ravnanja; v zvezi s tem poudarja, da so potrebni naložbam prijazni okviri politike, ki vključujejo kazalnike trajnostne uspešnosti in zahteve zanjo, da bi omogočili vključevanje tveganj glede trajnosti v odločanje o naložbah in pravno državo; |
| --- | --- |

74.

| 75. | priznava, da so za podpiranje struktur trajnostnega razvoja pomembni raziskave, razvoj ter inovacijska vozlišča in inkubatorji v EU; zato poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo tesnejše povezave med raziskovalci in podjetji, da bi omogočili izmenjavo dobre prakse in spodbudili inovacije; poudarja, da je treba potrebe po financiranju raziskav in inovacij dopolniti s strateškim pristopom k naložbam, tako da bodo lahko inovativne rešitve dosegle trg, saj so zanje pogosto potrebne kapitalsko intenzivne in visoko tvegane naložbe; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva Svet, naj upošteva cilje trajnostnega razvoja, ko bo pripravljal svoje stališče o prihodnjem skladu ESF+ in o dodeljevanju potrebnih finančnih sredstev; poudarja, da je uspešnost ciljev trajnostnega razvoja v Uniji odvisna od tega, da bodo ambiciozno zastavljene politike podprte z zadostnimi sredstvi; |
| --- | --- |

76.

| 77. | obžaluje, da so med državami članicami še vedno velike razlike pri doseganju cilja trajnostnega razvoja 10 v smislu zmanjšanja dohodkovne neenakosti in neenakosti na podlagi starosti, spola, invalidnosti, narodnosti, porekla, vere, ekonomskega položaja in drugih dejavnikov, ki lahko izboljšajo socialno kohezijo, ter da neenakosti v državah znotraj in zunaj EU in med njimi ostajajo in se povečujejo; spodbuja k hitrejšemu napredku pri odpravljanju razlik in uveljavljanju enakih možnosti za vse, k neposredni pomoči ranljivim skupinam in najbolj pomoči potrebnim, k bolj vključujoči in trajnostni rasti ter k človekovemu razvoju; poziva Komisijo, naj v svoj pregled cilja trajnostnega razvoja 10 med drugim vključi izboljšana merila za gospodarsko neenakost; |
| --- | --- |

77.

| 78. | se zaveda, da so EU in njene države članice podpisale in ratificirale Pariški sporazum in da ga večina držav članic omenja kot osrednji steber svoje politike mednarodnega sodelovanja ob Agendi 2030, medtem ko nekatere druge dajejo prednost cilju boja proti podnebnim spremembam in njihovim posledicam (cilj trajnostnega razvoja 13); poziva Komisijo in države članice, naj s komunikacijskimi strategijami in dejavnostmi pridobijo javno in politično podporo za podnebno ukrepanje in naj ozaveščajo o njegovih stranskih koristih, kot so boljša kakovost zraka in boljše javno zdravje, ohranitev naravnih virov, gospodarska rast in večja zaposlenost, večja energetsko varnost in nižji stroški zaradi energetskega uvoza; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva, naj se Agenda 2030 izvaja kot celota ter usklajeno in skladno s Pariškim sporazumom o podnebnim spremembah, tudi kar zadeva potrebo, da se čim hitreje premosti vrzel do omejitve globalnega segrevanja in da se povečajo prizadevanja in financiranje za prilagajanje; želi spomniti na zavezo EU, da bo 20 % svojega proračuna za obdobje 2014–2020 (okoli 180 milijard EUR) namenila prizadevanjem za boj proti podnebnim spremembam, tudi prek zunanje politike in politike razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

79.

| 80. | obžaluje, da nekatere pogodbenice Pariškega sporazuma še vedno niso povečale svojih podnebnih zavez, čeprav so v posebnem poročilu Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) o globalnem segrevanju za 1,5 oC navedeni jasni in izčrpni znanstveni dokazi o škodljivih učinkih takšnega zvišanja temperature in veliki razliki v primerjavi s posledicami sprememb pri zvišanju povprečne temperature za dve stopinji; pozdravlja mednarodno sodelovanje na področju trgovanja z emisijami ter povezovanje trgov ogljika tretjih držav in regionalnih trgov ogljika; poziva Unijo, naj spodbudi k oblikovanju tržnih shem za zmanjševanje emisij v gospodarstvih v vzponu in v državah v razvoju; trdi, da bo to prispevalo k zmanjšanju emisij na svetovni ravni, ustvariti prihranke pri stroških in povečati operativne učinke, pa tudi omejiti tveganje selitve virov ogljika, saj bo ustvarilo enake konkurenčne pogoje v svetovnem merilu; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poudarja, da je treba ublažiti globalne podnebne spremembe in se prilagoditi nanje, da imajo države v razvoju temeljno vlogo pri uresničevanju ciljev Pariškega sporazuma, agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in akcijske agende iz Adis Abebe ter da je treba tem državam nujno pomagati, da dosežejo svoje nacionalno določene prispevke; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da je boj proti podnebnim spremembam prednostna naloga nedavno ustanovljenega Evropskega sklada za trajnostni razvoj, katerega cilj je privabljanje naložb javnega in zasebnega sektorja v partnerskih državah v Afriki in sosedstvu EU; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poudarja, da bi morala EU nadaljevati svoja prizadevanja za prehod na nizkoogljično, podnebno nevtralno, z viri gospodarno in biotsko raznovrstno gospodarstvo, ki bo v celoti v skladu z Agendo 2030 OZN in 17 cilji trajnostnega razvoja, da bi zmanjšala netrajnostne prakse čezmernega izkoriščanja naravnih virov ter izgubo biotske raznovrstnosti zaradi netrajnostnih načinov potrošnje in proizvodnje; poudarja, da mora EU pospešiti svoje pobude za spodbujanje odgovorne in trajnostne potrošnje in proizvodnje, obenem pa prevzeti vodilno vlogo pri prizadevanjih za krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ponavlja, da so univerzalne vrednote demokracije, dobrega upravljanja, pravne države in človekovih pravic osnovni pogoj za trajnostni razvoj, kot je opredeljen v cilju trajnostnega razvoja 16 (miroljubna in vključujoča družba); globoko pa obžaluje, da v svetu še vedno vladajo oboroženi konflikti in nasilje; je zaskrbljen, ker v mnogih državah ni napredka pri uveljavljanju načela pravne države in dostopa do pravosodja; želi spomniti, da so se EU in njene države članice v evropskem soglasju o razvoju zavzele za celovit pristop k obravnavi konfliktov in kriz ter se pri tem osredotočile na ranljivost in varnost ljudi, pri čemer so prepoznale povezave med trajnostnim razvojem, humanitarnim ukrepanjem, mirom in varnostjo ter namenile posebno pozornost ranljivim državam in državam, ki so jih prizadeli konflikti; poudarja, da bi bilo treba cilj miroljubne in vključujoče družbe z dostopom do pravosodja za vse vključiti v zunanje delovanje EU, ki lahko s podpiranjem lokalnih deležnikov pomaga krepiti odpornost, spodbujati varnost ljudi, krepiti pravno državo in reševati zapletene izzive negotovosti, nestabilnosti ter demokratične tranzicije; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poudarja, da morajo biti boj proti neenakostim v državah in med njimi, boj proti diskriminaciji, spodbujanje miru, participativne demokracije, dobrega upravljanja, pravne države in človekovih pravic cilji, vključeni v vsa področja razvojne politike EU; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pozdravlja, da si EU prizadeva za čim večjo skladnost in za sinergijo med različnimi politikami, da bi okrepila orodja za izvajanje in oživitev globalnega partnerstva za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poudarja, da so vključujoče izobraževanje, znanost, tehnologija, raziskave in inovacije z enakimi možnostmi pomembna orodja za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, ter priznava, da je treba na tem področju izboljšati upravljanje; obžaluje, da se doslej še ni dovolj spodbujal potencialni prispevek znanstvene skupnosti; poudarja, da je treba v program Obzorje 2020 in prihodnje okvirne programe za raziskave bolje vključiti pojem trajnostnega razvoja in družbene izzive; želi spomniti, da je treba spodbujati mehanizme za koristen prenos tehnologij v države v razvoju; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva Komisijo, naj naborom podatkov visoke vrednosti, opredeljenih v direktivi o odprtih podatkih in informacijah javnega sektorja, doda podatke, povezane s cilji trajnostnega razvoja, in naj države članice spodbudi, da bi vsa poročila o ciljih trajnostnega razvoja objavile pod prosto licenco; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poudarja, da je pomembno dodobra izkoristiti obstoječe in prihodnje programe in instrumente EU, na primer Obzorje in LIFE, ki omogočata sodelovanje tretjih držav na področju energije, podnebnih sprememb in trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva k takemu proračunu EU, v katerem bo trajnostni razvoj imel status primarnega cilja; želi opomniti, da gre pri boju proti goljufijam in davčni utaji za razvoj solidarnosti; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poudarja, da bi lahko uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja na področju hrane, kmetijstva, energije, materialov, mest ter zdravja in dobrega počutja odprlo tržne priložnosti, vredne več kot 10 bilijonov EUR (18); poudarja pa, da če želimo uresničiti ambicijo EU, da bi gospodarno uporabljala vire, morajo EU in njene države članice prevzeti vodstvo v znanosti, tehnologiji in sodobni infrastrukturi; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poudarja, da je glede na vse večjo kompleksnost in globaliziranost dobavnih verig pomembno tudi v tretjih državah spodbujati uporabo visokih standardov trajnosti; |
| --- | --- |

91.

o

o o

| 92. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, OECD in Združenim narodom. |
| --- | --- |

92.

---

(1)  UL C 210, 30.6.2017, str. 1.

(2)  Sklep št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 (UL L 354, 28.12.2013, str. 171).

(3)  UL C 353, 27.9.2016, str. 2.

(4)  UL C 76, 28.2.2018, str. 45.

(5)  UL C 86, 6.3.2018, str. 2.

(6)  UL C 224, 27.6.2018, str. 36.

(7)  UL C 334, 19.9.2018, str. 151.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0077.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0279.

(10)  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-18-5927_en.htm

(11)  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-18-5882_en.htm

(12)  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-18-5870_en.htm

(13)  Podatki Eurostata za leto 2017 z dne 16. oktobra 2018.

(14)  Dokument za razmislek z naslovom Za trajnostno Evropo do leta 2030, str. 7 (https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/rp_sustainable_europe_30-01_en_web.pdf).

(15)  Sporočilo Komisije z naslovom Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope – Evropsko ukrepanje za trajnost (COM(2016)0739).

(16)  Podrobna analiza v podporo sporočilu Komisije z naslovom Čist planet za vse – Evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo (COM(2018)0773).

(17)  http://unctad.org/en/PublicationChapters/wir2015ch0_KeyMessage_en.pdf

(18)  Poročilo Komisije za podjetništvo in trajnostni razvoj z naslovom Better Business, Better World (Boljše podjetništvo, boljši svet), januar 2017.

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

Sreda, 13. marec 2019

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/146 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/146

---

P8_TA(2019)0172

Področje delovanja in mandat posebnih predstavnikov EU

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o področju delovanja in mandatu posebnih predstavnikov EU (2018/2116(INI))

(2021/C 23/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 6, 21, 33 in 36 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 6, 21, 33 in 36 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (1),

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o politični odgovornosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o politični odgovornosti (2),

| — | ob upoštevanju letnih poročil visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike,

| — | ob upoštevanju letnih poročil EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. novembra 2002 med Evropskim parlamentom in Svetom o dostopu Evropskega parlamenta do informacij Sveta s področja varnostne in obrambne politike, ki so občutljive narave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. novembra 2002 med Evropskim parlamentom in Svetom o dostopu Evropskega parlamenta do informacij Sveta s področja varnostne in obrambne politike, ki so občutljive narave,

| — | ob upoštevanju smernic z dne 9. julija 2007 za imenovanje, mandat in financiranje posebnih predstavnikov EU in obvestila Sveta (7510/14) z dne 11. marca 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic z dne 9. julija 2007 za imenovanje, mandat in financiranje posebnih predstavnikov EU in obvestila Sveta (7510/14) z dne 11. marca 2014,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2010 o predlogu sklepa Sveta o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2010 o predlogu sklepa Sveta o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (3),

| — | ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki jo je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, in poznejših poročil o izvajanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki jo je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, in poznejših poročil o izvajanju,

| — | ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic LGBTI (lezbijk, homoseksualcev (gejev), biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev), ki jih je Svet sprejel leta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic LGBTI (lezbijk, homoseksualcev (gejev), biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev), ki jih je Svet sprejel leta 2013,

| — | ob upoštevanju Helsinške sklepne listine Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) iz leta 1975 in vseh njenih načel kot enega temeljnih dokumentov za evropsko in širšo regionalno varnostno ureditev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Helsinške sklepne listine Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) iz leta 1975 in vseh njenih načel kot enega temeljnih dokumentov za evropsko in širšo regionalno varnostno ureditev,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o letnih poročilih visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o letnih poročilih visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o letnih poročilih EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o letnih poročilih EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2017 o obravnavanju kršitev človekovih pravic pri vojnih hudodelstvih in hudodelstvih zoper človečnost, tudi genocidu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2017 o obravnavanju kršitev človekovih pravic pri vojnih hudodelstvih in hudodelstvih zoper človečnost, tudi genocidu (5),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o Ukrajini, v katerih je pozval k imenovanju posebnega predstavnika EU za območje Krima in Doneškega bazena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o Ukrajini, v katerih je pozval k imenovanju posebnega predstavnika EU za območje Krima in Doneškega bazena,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 13. junija 2012 o posebnem predstavniku EU za človekove pravice (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 13. junija 2012 o posebnem predstavniku EU za človekove pravice (6),

| — | ob upoštevanju člena 110 in člena 113 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110 in člena 113 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0171/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0171/2019),

| A. | ker si EU želi postati močnejši svetovni akter – ne le v gospodarskem, temveč tudi političnem smislu – in si prizadeva s svojimi ukrepi in politikami prispevati k ohranjanju mednarodnega miru in varnosti ter k svetovnemu redu, ki temelji na pravilih; |
| --- | --- |

A.

ker si EU želi postati močnejši svetovni akter – ne le v gospodarskem, temveč tudi političnem smislu – in si prizadeva s svojimi ukrepi in politikami prispevati k ohranjanju mednarodnega miru in varnosti ter k svetovnemu redu, ki temelji na pravilih;

| B. | ker Svet na predlog podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije imenuje posebne predstavnike EU, katerih mandat zajema doseganje posebnih ciljev tematsko ali geografsko specifične politične ali varnostne narave; ker so se posebni predstavniki EU izkazali za dragocen in prožen instrument diplomacije EU, saj lahko uporabljajo osebni pristop ter zastopajo EU na ključnih mestih in v ključnih okoliščinah s podporo vseh držav članic; ker so posebni predstavniki EU zaradi prožnosti mandatov operativno orodje, ki se lahko hitro uporabi, če se v določenih državah ali v zvezi z določenimi temami pojavijo težave; |
| --- | --- |

B.

ker Svet na predlog podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije imenuje posebne predstavnike EU, katerih mandat zajema doseganje posebnih ciljev tematsko ali geografsko specifične politične ali varnostne narave; ker so se posebni predstavniki EU izkazali za dragocen in prožen instrument diplomacije EU, saj lahko uporabljajo osebni pristop ter zastopajo EU na ključnih mestih in v ključnih okoliščinah s podporo vseh držav članic; ker so posebni predstavniki EU zaradi prožnosti mandatov operativno orodje, ki se lahko hitro uporabi, če se v določenih državah ali v zvezi z določenimi temami pojavijo težave;

| C. | ker so posebni predstavniki EU zaradi pogoste prisotnosti na terenu v ugodnem položaju za to, da vzpostavijo dialog s civilno družbo in lokalnimi akterji ter izvajajo raziskave na terenu; ker lahko zaradi teh neposrednih izkušenj konstruktivno prispevajo k oblikovanju politike in strategije; |
| --- | --- |

C.

ker so posebni predstavniki EU zaradi pogoste prisotnosti na terenu v ugodnem položaju za to, da vzpostavijo dialog s civilno družbo in lokalnimi akterji ter izvajajo raziskave na terenu; ker lahko zaradi teh neposrednih izkušenj konstruktivno prispevajo k oblikovanju politike in strategije;

| D. | ker zdaj obstaja pet regionalnih posebnih predstavnikov EU (za Afriški rog, Sahel, Srednjo Azijo, mirovni proces na Bližnjem vzhodu ter Južni Kavkaz in krizo v Gruziji), dva posebna predstavnika EU za posamezne države (Kosovo ter Bosna in Hercegovina) in en tematski posebni predstavnik EU, pristojen za človekove pravice; |
| --- | --- |

D.

ker zdaj obstaja pet regionalnih posebnih predstavnikov EU (za Afriški rog, Sahel, Srednjo Azijo, mirovni proces na Bližnjem vzhodu ter Južni Kavkaz in krizo v Gruziji), dva posebna predstavnika EU za posamezne države (Kosovo ter Bosna in Hercegovina) in en tematski posebni predstavnik EU, pristojen za človekove pravice;

| E. | ker sta trenutno med posebnimi predstavniki EU le dve ženski; |
| --- | --- |

E.

ker sta trenutno med posebnimi predstavniki EU le dve ženski;

| F. | ker je v primeru posebnih predstavnikov EU, imenovanih z mandatom za posamezno državo, „dvojna vloga“ posebnega predstavnika EU, ki je hkrati vodja delegacije v zadevni državi, prispevala k skladnosti in učinkovitosti prisotnosti EU v tujini; ker mora biti napotitev dodatnih posebnih predstavnikov EU v skladu s strategijami EU na področju zunanjega delovanja, saj so delegacije EU okrepljene zaradi Lizbonske pogodbe, s katero so postale odgovorne za usklajevanje vseh ukrepov EU na terenu, vključno s skupno zunanjo in varnostno politiko; |
| --- | --- |

F.

ker je v primeru posebnih predstavnikov EU, imenovanih z mandatom za posamezno državo, „dvojna vloga“ posebnega predstavnika EU, ki je hkrati vodja delegacije v zadevni državi, prispevala k skladnosti in učinkovitosti prisotnosti EU v tujini; ker mora biti napotitev dodatnih posebnih predstavnikov EU v skladu s strategijami EU na področju zunanjega delovanja, saj so delegacije EU okrepljene zaradi Lizbonske pogodbe, s katero so postale odgovorne za usklajevanje vseh ukrepov EU na terenu, vključno s skupno zunanjo in varnostno politiko;

| G. | ker, med drugim v neposrednem sosedstvu EU, obstajajo tudi druga prednostna področja in konflikti, ki zahtevajo posebno pozornost, večjo vključenost in prepoznavnost EU, na primer agresija Rusije v Ukrajini in nezakonita zasedba Krima; |
| --- | --- |

G.

ker, med drugim v neposrednem sosedstvu EU, obstajajo tudi druga prednostna področja in konflikti, ki zahtevajo posebno pozornost, večjo vključenost in prepoznavnost EU, na primer agresija Rusije v Ukrajini in nezakonita zasedba Krima;

| H. | ker so se posebni predstavniki EU izkazali za koristne zlasti pri vodenju političnih dialogov na visoki ravni ter zmogljivosti, da dosežejo partnerje na visoki ravni v zelo občutljivih političnih okoljih; |
| --- | --- |

H.

ker so se posebni predstavniki EU izkazali za koristne zlasti pri vodenju političnih dialogov na visoki ravni ter zmogljivosti, da dosežejo partnerje na visoki ravni v zelo občutljivih političnih okoljih;

| I. | ker se posebni predstavniki EU financirajo v okviru proračuna za skupno zunanjo in varnostno politiko, o katerem soodloča Parlament, in Komisiji odgovarjajo za izvajanje proračuna; |
| --- | --- |

I.

ker se posebni predstavniki EU financirajo v okviru proračuna za skupno zunanjo in varnostno politiko, o katerem soodloča Parlament, in Komisiji odgovarjajo za izvajanje proračuna;

| J. | ker se je podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije zavezala, da bo Evropskemu parlamentu dovolila, da novoimenovane posebne predstavnike EU pred zasedbo tega položaja povabi na pogovor, in da bo olajšala redne predstavitve posebnih predstavnikov EU Parlamentu; |
| --- | --- |

J.

ker se je podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije zavezala, da bo Evropskemu parlamentu dovolila, da novoimenovane posebne predstavnike EU pred zasedbo tega položaja povabi na pogovor, in da bo olajšala redne predstavitve posebnih predstavnikov EU Parlamentu;

| K. | ker so posebni predstavniki EU izbrani med posamezniki, ki so pred tem zasedali visok diplomatski ali politični položaj v svoji državi ali mednarodnih organizacijah; ker imajo pri izvajanju svojega mandata zagotovljeno precejšnjo prožnost in svobodo, kar lahko prispeva k uresničevanju zastavljenih ciljev, izvajanju strategij in zagotavljanju dodane vrednosti za EU; |
| --- | --- |

K.

ker so posebni predstavniki EU izbrani med posamezniki, ki so pred tem zasedali visok diplomatski ali politični položaj v svoji državi ali mednarodnih organizacijah; ker imajo pri izvajanju svojega mandata zagotovljeno precejšnjo prožnost in svobodo, kar lahko prispeva k uresničevanju zastavljenih ciljev, izvajanju strategij in zagotavljanju dodane vrednosti za EU;

| L. | ker je glavna naloga posebnih predstavnikov EU prispevati k enotnosti, doslednosti, skladnosti in učinkovitosti zunanjega delovanja in zastopanja EU; ker izkažejo interes EU za določeno državo, regijo ali tematsko področje in krepijo prepoznavnost EU ter prispevajo k izvajanju določene strategije ali politike EU v zvezi z državo, regijo ali tematiko, za katero jim je bil podeljen mandat; |
| --- | --- |

L.

ker je glavna naloga posebnih predstavnikov EU prispevati k enotnosti, doslednosti, skladnosti in učinkovitosti zunanjega delovanja in zastopanja EU; ker izkažejo interes EU za določeno državo, regijo ali tematsko področje in krepijo prepoznavnost EU ter prispevajo k izvajanju določene strategije ali politike EU v zvezi z državo, regijo ali tematiko, za katero jim je bil podeljen mandat;

| 1. | priporoči Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko:






  (a) | naj predstavijo strateški razmislek o uporabi, vlogi, mandatih in prispevku posebnih predstavnikov EU ob upoštevanju izvajanja globalne strategije EU; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

naj predstavijo strateški razmislek o uporabi, vlogi, mandatih in prispevku posebnih predstavnikov EU ob upoštevanju izvajanja globalne strategije EU;

| (b) | naj zagotovijo, da se posebni predstavniki EU imenujejo le, če pri uporabi tega instrumenta obstaja jasna dodana vrednost, tj. če njihovih nalog ne morejo učinkovito izpolnjevati obstoječe strukture v okviru ESZD, vključno z delegacijami EU, ali v okviru Komisije; |
| --- | --- |

(b)

naj zagotovijo, da se posebni predstavniki EU imenujejo le, če pri uporabi tega instrumenta obstaja jasna dodana vrednost, tj. če njihovih nalog ne morejo učinkovito izpolnjevati obstoječe strukture v okviru ESZD, vključno z delegacijami EU, ali v okviru Komisije;

| (c) | naj zagotovijo, da se posebni predstavniki EU uporabljajo zlasti za okrepitev prizadevanj EU pri preprečevanju in reševanju konfliktov ter izvajanju strategij EU, zlasti z mediacijo in spodbujanjem dialoga, in za doseganje ciljev politike EU na posebnih tematskih področjih v okviru zunanjih odnosov in ob upoštevanju mednarodnega prava; |
| --- | --- |

(c)

naj zagotovijo, da se posebni predstavniki EU uporabljajo zlasti za okrepitev prizadevanj EU pri preprečevanju in reševanju konfliktov ter izvajanju strategij EU, zlasti z mediacijo in spodbujanjem dialoga, in za doseganje ciljev politike EU na posebnih tematskih področjih v okviru zunanjih odnosov in ob upoštevanju mednarodnega prava;

| (d) | naj preprečijo povečevanje števila posebnih predstavnikov EU in razdrobitev njihovih pristojnosti, kar bi povzročilo prekrivanje z drugimi institucijami EU in povečanje stroškov usklajevanja; |
| --- | --- |

(d)

naj preprečijo povečevanje števila posebnih predstavnikov EU in razdrobitev njihovih pristojnosti, kar bi povzročilo prekrivanje z drugimi institucijami EU in povečanje stroškov usklajevanja;

| (e) | naj zagotovijo, da mandati in ukrepi posebnih predstavnikov EU pri obravnavanju regionalne varnosti in preprečevanja konfliktov, mediacije in reševanja konfliktov temeljijo na načelih mednarodnega prava, kot so določena v Helsinški sklepni listini iz leta 1975, in drugih ključnih standardih mednarodnega prava ter mirnem reševanju sporov kot ključnem elementu evropske varnostne ureditve in kot je poudarjeno v globalni strategiji EU; ter upoštevajo vsa pravila in politike, ki jih je EU sprejela v zvezi z regijo ali konfliktom, v okviru svojih pristojnosti; |
| --- | --- |

(e)

naj zagotovijo, da mandati in ukrepi posebnih predstavnikov EU pri obravnavanju regionalne varnosti in preprečevanja konfliktov, mediacije in reševanja konfliktov temeljijo na načelih mednarodnega prava, kot so določena v Helsinški sklepni listini iz leta 1975, in drugih ključnih standardih mednarodnega prava ter mirnem reševanju sporov kot ključnem elementu evropske varnostne ureditve in kot je poudarjeno v globalni strategiji EU; ter upoštevajo vsa pravila in politike, ki jih je EU sprejela v zvezi z regijo ali konfliktom, v okviru svojih pristojnosti;

| (f) | naj upoštevajo vse možne načine za krepitev vloge posebnih predstavnikov EU kot učinkovitega orodja zunanje politike EU, ki je sposobno razvijati in spodbujati pobude EU v zvezi z zunanjo politiko ter krepiti sinergije, zlasti z zagotavljanjem, da lahko posebni predstavniki EU zaradi učinkovitega izvajanja svojih nalog svobodno potujejo na območju, vključno s konfliktnimi območji, ki ga zajema njihov mandat; |
| --- | --- |

(f)

naj upoštevajo vse možne načine za krepitev vloge posebnih predstavnikov EU kot učinkovitega orodja zunanje politike EU, ki je sposobno razvijati in spodbujati pobude EU v zvezi z zunanjo politiko ter krepiti sinergije, zlasti z zagotavljanjem, da lahko posebni predstavniki EU zaradi učinkovitega izvajanja svojih nalog svobodno potujejo na območju, vključno s konfliktnimi območji, ki ga zajema njihov mandat;

| (g) | naj zagotovijo, da bo delo posebnih predstavnikov EU bolj pregledno in prepoznavno, med drugim z javnim poročanjem o obiskih v državah, delovnih programih in prednostnih nalogah ter vzpostavitvijo posebnih spletnih mest, ki bodo omogočala javni nadzor nad njihovim delovanjem; |
| --- | --- |

(g)

naj zagotovijo, da bo delo posebnih predstavnikov EU bolj pregledno in prepoznavno, med drugim z javnim poročanjem o obiskih v državah, delovnih programih in prednostnih nalogah ter vzpostavitvijo posebnih spletnih mest, ki bodo omogočala javni nadzor nad njihovim delovanjem;

| (h) | naj okrepijo sredstva, ki predstavljajo dodano vrednost posebnih predstavnikov EU, tj. legitimnost, ki temelji na podpori podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in držav članic, državni/regionalni/tematski odgovornosti, politični teži, prožnosti in povečevanju prisotnosti in prepoznavnosti EU v partnerskih državah, s čimer se krepi podoba EU kot učinkovitega mednarodnega akterja; |
| --- | --- |

(h)

naj okrepijo sredstva, ki predstavljajo dodano vrednost posebnih predstavnikov EU, tj. legitimnost, ki temelji na podpori podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in držav članic, državni/regionalni/tematski odgovornosti, politični teži, prožnosti in povečevanju prisotnosti in prepoznavnosti EU v partnerskih državah, s čimer se krepi podoba EU kot učinkovitega mednarodnega akterja;

O mandatu

| (i) | naj omogočijo ustrezno dolgo trajanje mandata, ki bo ustvarilo perspektivo, ki bo omogočila zaposlovanje kvalificiranih višjih uslužbencev, ter dopuščalo izvajanje mandata in krepitev zaupanja s partnerji, vzpostavljanje omrežij in vplivanje na procese; naj zagotovijo redni pregled v skladu z razvojem dogodkov v državi/regiji ali v zvezi z zadevnim subjektom ter omogočijo tudi podaljšanje mandata, če tako zahtevajo okoliščine; |
| --- | --- |

(i)

naj omogočijo ustrezno dolgo trajanje mandata, ki bo ustvarilo perspektivo, ki bo omogočila zaposlovanje kvalificiranih višjih uslužbencev, ter dopuščalo izvajanje mandata in krepitev zaupanja s partnerji, vzpostavljanje omrežij in vplivanje na procese; naj zagotovijo redni pregled v skladu z razvojem dogodkov v državi/regiji ali v zvezi z zadevnim subjektom ter omogočijo tudi podaljšanje mandata, če tako zahtevajo okoliščine;

| (j) | naj prispevajo k izvajanju politike oziroma strategije EU za območje, za katero jim je bil podeljen mandat, in k oblikovanju ali reviziji strategij oziroma politik; |
| --- | --- |

(j)

naj prispevajo k izvajanju politike oziroma strategije EU za območje, za katero jim je bil podeljen mandat, in k oblikovanju ali reviziji strategij oziroma politik;

| (k) | naj zagotovijo, da bodo preprečevanje in reševanje konfliktov, mediacija in spodbujanje dialoga ter temeljne svoboščine, človekove pravice, demokracija, pravna država in enakost spolov horizontalne prednostne naloge in s tem osrednji temelji področja delovanja mandatov posebnih predstavnikov EU ter da se zagotovi ustrezno poročanje o ukrepih, sprejetih na teh področjih; |
| --- | --- |

(k)

naj zagotovijo, da bodo preprečevanje in reševanje konfliktov, mediacija in spodbujanje dialoga ter temeljne svoboščine, človekove pravice, demokracija, pravna država in enakost spolov horizontalne prednostne naloge in s tem osrednji temelji področja delovanja mandatov posebnih predstavnikov EU ter da se zagotovi ustrezno poročanje o ukrepih, sprejetih na teh področjih;

| (l) | naj zahtevajo postopke za ocenjevanje in spremljanje, ki vključujejo pridobljene rezultate, obstoječe ovire, navedbo ključnih izzivov, prispevek k oblikovanju politik in oceno usklajevanja dejavnosti posebnih predstavnikov EU z drugimi akterji EU, da se spodbuja izmenjava dobrih praks med posebnimi predstavniki EU ter oceni uspešnost in obravnava podaljšanje in pregled mandatov; |
| --- | --- |

(l)

naj zahtevajo postopke za ocenjevanje in spremljanje, ki vključujejo pridobljene rezultate, obstoječe ovire, navedbo ključnih izzivov, prispevek k oblikovanju politik in oceno usklajevanja dejavnosti posebnih predstavnikov EU z drugimi akterji EU, da se spodbuja izmenjava dobrih praks med posebnimi predstavniki EU ter oceni uspešnost in obravnava podaljšanje in pregled mandatov;

| (m) | naj zagotovijo, da bo mandat za srednjo Azijo skladen s strategijo EU za srednjo Azijo iz leta 2007, ki je bila pregledana leta 2015, da bi povečali učinkovitost in prepoznavnost Unije v regiji; |
| --- | --- |

(m)

naj zagotovijo, da bo mandat za srednjo Azijo skladen s strategijo EU za srednjo Azijo iz leta 2007, ki je bila pregledana leta 2015, da bi povečali učinkovitost in prepoznavnost Unije v regiji;

| (n) | naj določijo dolgo obdobje mirovanja za posebne predstavnike EU, da se v primeru nasprotja interesov zagotovi kar najvišja raven etičnih standardov; |
| --- | --- |

(n)

naj določijo dolgo obdobje mirovanja za posebne predstavnike EU, da se v primeru nasprotja interesov zagotovi kar najvišja raven etičnih standardov;

| (o) | naj zagotovijo, da bo Odbor Evropskega parlamenta za zunanje zadeve sodeloval pri opredelitvi novih in podaljšanih mandatov posebnih predstavnikov EU; |
| --- | --- |

(o)

naj zagotovijo, da bo Odbor Evropskega parlamenta za zunanje zadeve sodeloval pri opredelitvi novih in podaljšanih mandatov posebnih predstavnikov EU;

O orodjih

| (p) | naj ohranjajo prožnost in avtonomijo, ki ju imajo posebni predstavniki EU kot poseben instrument skupne zunanje in varnostne politike z ločenim virom financiranja in privilegiranim odnosom s Svetom; vendar naj obenem okrepijo povezave za usklajevanje in poročanje s povezanimi upravnimi direktorati ESZD (tj. regionalni, tematski, skupna varnostna in obrambna politika ter krizni odziv) ter povezanimi generalnimi direktorati Komisije; naj zagotovijo hiter in pregleden postopek za imenovanje in potrditev; |
| --- | --- |

(p)

naj ohranjajo prožnost in avtonomijo, ki ju imajo posebni predstavniki EU kot poseben instrument skupne zunanje in varnostne politike z ločenim virom financiranja in privilegiranim odnosom s Svetom; vendar naj obenem okrepijo povezave za usklajevanje in poročanje s povezanimi upravnimi direktorati ESZD (tj. regionalni, tematski, skupna varnostna in obrambna politika ter krizni odziv) ter povezanimi generalnimi direktorati Komisije; naj zagotovijo hiter in pregleden postopek za imenovanje in potrditev;

| (q) | naj obravnavajo pomanjkljivosti pri ohranjanju institucionalnega spomina in neprekinjenosti med odhajajočimi in prihajajočimi posebnimi predstavniki EU s krepitvijo logistične in upravne podpore ESZD, vključno z arhiviranjem, in predvsem z napotovanjem političnih svetovalcev iz ESZD in drugih institucij EU, kot je ustrezno, da se pridružijo skupinam posebnih predstavnikov EU; |
| --- | --- |

(q)

naj obravnavajo pomanjkljivosti pri ohranjanju institucionalnega spomina in neprekinjenosti med odhajajočimi in prihajajočimi posebnimi predstavniki EU s krepitvijo logistične in upravne podpore ESZD, vključno z arhiviranjem, in predvsem z napotovanjem političnih svetovalcev iz ESZD in drugih institucij EU, kot je ustrezno, da se pridružijo skupinam posebnih predstavnikov EU;

O osebnem profilu

| (r) | naj kot posebne predstavnike EU imenujejo osebe z obsežnim diplomatskim in političnim strokovnim znanjem in ustreznim profilom, pri čemer naj zagotovijo zlasti, da imajo te osebe političen vpliv, potreben za vzpostavljanje povezav in medsebojnega zaupanja s sogovorniki na visoki ravni; naj v zvezi s tem izkoristijo obstoječi nabor oseb s političnimi in diplomatskimi izkušnjami v vsej EU; naj spoštujejo uravnoteženo zastopanost spolov in geografsko uravnoteženost; naj zagotovijo, da bo odločitev o imenovanju določene osebe sprejeta na pregleden način in šele po tem, ko bo potrjeno, da je kandidat sprejemljiv, zlasti kar zadeva morebitno nasprotje interesov in zagotovitev, da kandidat izpolnjuje standarde etičnega ravnanja; |
| --- | --- |

(r)

naj kot posebne predstavnike EU imenujejo osebe z obsežnim diplomatskim in političnim strokovnim znanjem in ustreznim profilom, pri čemer naj zagotovijo zlasti, da imajo te osebe političen vpliv, potreben za vzpostavljanje povezav in medsebojnega zaupanja s sogovorniki na visoki ravni; naj v zvezi s tem izkoristijo obstoječi nabor oseb s političnimi in diplomatskimi izkušnjami v vsej EU; naj spoštujejo uravnoteženo zastopanost spolov in geografsko uravnoteženost; naj zagotovijo, da bo odločitev o imenovanju določene osebe sprejeta na pregleden način in šele po tem, ko bo potrjeno, da je kandidat sprejemljiv, zlasti kar zadeva morebitno nasprotje interesov in zagotovitev, da kandidat izpolnjuje standarde etičnega ravnanja;

| (s) | naj zagotovijo, da se lahko imenovanje posebnih predstavnikov EU potrdi šele po pozitivni oceni Odbora Evropskega parlamenta za zunanje zadeve; |
| --- | --- |

(s)

naj zagotovijo, da se lahko imenovanje posebnih predstavnikov EU potrdi šele po pozitivni oceni Odbora Evropskega parlamenta za zunanje zadeve;

| (t) | naj zagotovijo lažji dostop do informacij in utemeljitev glede izbranih kandidatov; |
| --- | --- |

(t)

naj zagotovijo lažji dostop do informacij in utemeljitev glede izbranih kandidatov;

O vključenih področjih

| (u) | naj mandate posebnih predstavnikov EU osredotočajo na krepitev regionalne varnosti ter preprečevanje in reševanje konfliktov, zlasti prek spodbujanja dialoga in mediacije, pri čemer lahko sodelovanje EU zagotovi dodano vrednost; naj zagotovijo, da imenovanje posebnih predstavnikov EU v primeru tematske osredotočenosti ne podvaja ali ogroža vloge Komisije in ESZD; |
| --- | --- |

(u)

naj mandate posebnih predstavnikov EU osredotočajo na krepitev regionalne varnosti ter preprečevanje in reševanje konfliktov, zlasti prek spodbujanja dialoga in mediacije, pri čemer lahko sodelovanje EU zagotovi dodano vrednost; naj zagotovijo, da imenovanje posebnih predstavnikov EU v primeru tematske osredotočenosti ne podvaja ali ogroža vloge Komisije in ESZD;

| (v) | naj ob upoštevanju vloge posebnih predstavnikov EU kot posebnega diplomatskega orodja na področju zunanjega delovanja EU in ob priznavanju pomena stabilnosti v evropskem sosedstvu spodbujajo posebne predstavnike EU k razvoju vse tesnejših odnosov z državami, ki so jih prizadeli dolgotrajni konflikti, pri čemer naj se poudari velika potreba, da posebni predstavniki EU prispevajo k mirnemu reševanju sporov v sosedstvu EU; |
| --- | --- |

(v)

naj ob upoštevanju vloge posebnih predstavnikov EU kot posebnega diplomatskega orodja na področju zunanjega delovanja EU in ob priznavanju pomena stabilnosti v evropskem sosedstvu spodbujajo posebne predstavnike EU k razvoju vse tesnejših odnosov z državami, ki so jih prizadeli dolgotrajni konflikti, pri čemer naj se poudari velika potreba, da posebni predstavniki EU prispevajo k mirnemu reševanju sporov v sosedstvu EU;

| (w) | naj pozdravijo imenovanje novega posebnega predstavnika EU za človekove pravice in priznajo delo prejšnjega, ki je uspešno izpolnil svojo vlogo, ki je bila povečati učinkovitost in prepoznavnost politike EU za človekove pravice; ugotavlja, da so bile pristojnosti za to delovno mesto razširjene, tako da vključujejo spodbujanje skladnosti z mednarodnim humanitarnim pravom in spodbujanje podpore mednarodnemu kazenskemu pravosodju; |
| --- | --- |

(w)

naj pozdravijo imenovanje novega posebnega predstavnika EU za človekove pravice in priznajo delo prejšnjega, ki je uspešno izpolnil svojo vlogo, ki je bila povečati učinkovitost in prepoznavnost politike EU za človekove pravice; ugotavlja, da so bile pristojnosti za to delovno mesto razširjene, tako da vključujejo spodbujanje skladnosti z mednarodnim humanitarnim pravom in spodbujanje podpore mednarodnemu kazenskemu pravosodju;

| (x) | naj okrepijo zmogljivost in vlogo posebnega predstavnika EU za človekove pravice ob upoštevanju, da njegova funkcija vključuje mandat, ki pokriva ves svet, ter pomeni, da je potreben in impliciran politični dialog s tretjimi državami, ustreznimi partnerji, podjetji, civilno družbo ter mednarodnimi in regionalnimi organizacijami pa tudi delovanje v ustreznih mednarodnih forumih; |
| --- | --- |

(x)

naj okrepijo zmogljivost in vlogo posebnega predstavnika EU za človekove pravice ob upoštevanju, da njegova funkcija vključuje mandat, ki pokriva ves svet, ter pomeni, da je potreben in impliciran politični dialog s tretjimi državami, ustreznimi partnerji, podjetji, civilno družbo ter mednarodnimi in regionalnimi organizacijami pa tudi delovanje v ustreznih mednarodnih forumih;

| (y) | naj ob upoštevanju, kako pomembno je, da se število posebnih predstavnikov EU ne poveča znatno, da se ne zmanjša njihova posebna narava, postopno odpravijo mandate obstoječih posebnih predstavnikov EU za posamezne države in v pričakovanju splošne delitve odgovornosti v naslednji Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje obravnavajo imenovanje regionalnih posebnih predstavnikov EU; naj razmislijo o imenovanju tematskih posebnih predstavnikov EU za mednarodno usklajevanje boja proti podnebnim spremembam, za mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravosodje ter za razoroževanje in neširjenje orožja, da bi se v zadnjem primeru prevzele naloge sedanjega posebnega predstavnika EU za to področje; |
| --- | --- |

(y)

naj ob upoštevanju, kako pomembno je, da se število posebnih predstavnikov EU ne poveča znatno, da se ne zmanjša njihova posebna narava, postopno odpravijo mandate obstoječih posebnih predstavnikov EU za posamezne države in v pričakovanju splošne delitve odgovornosti v naslednji Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje obravnavajo imenovanje regionalnih posebnih predstavnikov EU; naj razmislijo o imenovanju tematskih posebnih predstavnikov EU za mednarodno usklajevanje boja proti podnebnim spremembam, za mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravosodje ter za razoroževanje in neširjenje orožja, da bi se v zadnjem primeru prevzele naloge sedanjega posebnega predstavnika EU za to področje;

| (z) | naj imenujejo novega posebnega predstavnika EU za Ukrajino, ki se bo osredotočal predvsem na Krim in Doneški bazen in bo pristojen za spremljanje razmer na področju človekovih pravic na zasedenih ozemljih, izvajanje sporazumov iz Minska, umiritev razmer v Azovskem morju in uresničevanje pravic notranje razseljenih oseb, k čemur je v svojih resolucijah že pozval Evropski parlament; |
| --- | --- |

(z)

naj imenujejo novega posebnega predstavnika EU za Ukrajino, ki se bo osredotočal predvsem na Krim in Doneški bazen in bo pristojen za spremljanje razmer na področju človekovih pravic na zasedenih ozemljih, izvajanje sporazumov iz Minska, umiritev razmer v Azovskem morju in uresničevanje pravic notranje razseljenih oseb, k čemur je v svojih resolucijah že pozval Evropski parlament;

O interakciji in sodelovanju

| (aa) | naj okrepijo interakcijo in usklajevanje posebnih predstavnikov EU z različnimi institucijami, civilno družbo in državami članicami, da bi zagotovili čim večjo sinergijo in usklajeno sodelovanje vseh akterjev; naj posebne predstavnike EU bolj vključijo v sistem EU za zgodnje opozarjanje na konflikte; naj zagotovijo, da ne bo prišlo do prekrivanja z drugimi visokimi diplomatskimi predstavniki, na primer posebnimi odposlanci EU; ter naj zagotovijo sodelovanje z drugimi podobno mislečimi partnerji in odposlanci, vključno s tistimi, ki so jih imenovali ZN, NATO in ZDA; |
| --- | --- |

(aa)

naj okrepijo interakcijo in usklajevanje posebnih predstavnikov EU z različnimi institucijami, civilno družbo in državami članicami, da bi zagotovili čim večjo sinergijo in usklajeno sodelovanje vseh akterjev; naj posebne predstavnike EU bolj vključijo v sistem EU za zgodnje opozarjanje na konflikte; naj zagotovijo, da ne bo prišlo do prekrivanja z drugimi visokimi diplomatskimi predstavniki, na primer posebnimi odposlanci EU; ter naj zagotovijo sodelovanje z drugimi podobno mislečimi partnerji in odposlanci, vključno s tistimi, ki so jih imenovali ZN, NATO in ZDA;

| (ab) | ker je Evropski parlament sozakonodajalec za civilni del proračuna SZVP, ki ga upravlja Služba za instrumente zunanje politike (FPI), naj okrepijo nadzor Parlamenta nad dejavnostmi posebnih predstavnikov EU ter povečajo raven njihove odgovornosti in preglednost njihovega dela, pri tem pa opozarja, da je ta cilj mogoče doseči z redno izmenjavo informacij o izvajanju mandata posebnih predstavnikov EU, njihovem delu in dosežkih ter izzivih, s katerimi se srečujejo, in sicer prek rednih in vsaj letnih srečanj ter izmenjav mnenj med posebnimi predstavniki EU in ustreznimi organi Evropskega parlamenta, zlasti Odborom za zunanje zadeve in pododbori za človekove pravice ter za varnost in obrambo, pa tudi s sistematično izmenjavo poročil in državnih strategij, ki jih posebni predstavniki EU pošiljajo Političnemu in varnostnemu odboru v okviru Sveta ter Evropski službi za zunanje delovanje, z Evropskim parlamentom; in naj zato vztrajajo, da se ti dokumenti vključijo v medinstitucionalni sporazum na področju SZVP; |
| --- | --- |

(ab)

ker je Evropski parlament sozakonodajalec za civilni del proračuna SZVP, ki ga upravlja Služba za instrumente zunanje politike (FPI), naj okrepijo nadzor Parlamenta nad dejavnostmi posebnih predstavnikov EU ter povečajo raven njihove odgovornosti in preglednost njihovega dela, pri tem pa opozarja, da je ta cilj mogoče doseči z redno izmenjavo informacij o izvajanju mandata posebnih predstavnikov EU, njihovem delu in dosežkih ter izzivih, s katerimi se srečujejo, in sicer prek rednih in vsaj letnih srečanj ter izmenjav mnenj med posebnimi predstavniki EU in ustreznimi organi Evropskega parlamenta, zlasti Odborom za zunanje zadeve in pododbori za človekove pravice ter za varnost in obrambo, pa tudi s sistematično izmenjavo poročil in državnih strategij, ki jih posebni predstavniki EU pošiljajo Političnemu in varnostnemu odboru v okviru Sveta ter Evropski službi za zunanje delovanje, z Evropskim parlamentom; in naj zato vztrajajo, da se ti dokumenti vključijo v medinstitucionalni sporazum na področju SZVP;

| (ac) | naj v okviru postopkov preventivne diplomacije in mediacije ter tudi v interesu prepoznavnosti EU spodbujajo interakcijo in olajšajo dialog s civilno družbo in državljani v regijah, za katere so posebni predstavniki EU zadolženi; naj zlasti zagotovijo, da posebni predstavniki EU proaktivno sodelujejo z akterji civilne družbe, zagovorniki človekovih pravic ali oporečniki, ki bi lahko bili ogroženi ali tarča napadov lokalnih organov; |
| --- | --- |

(ac)

naj v okviru postopkov preventivne diplomacije in mediacije ter tudi v interesu prepoznavnosti EU spodbujajo interakcijo in olajšajo dialog s civilno družbo in državljani v regijah, za katere so posebni predstavniki EU zadolženi; naj zlasti zagotovijo, da posebni predstavniki EU proaktivno sodelujejo z akterji civilne družbe, zagovorniki človekovih pravic ali oporečniki, ki bi lahko bili ogroženi ali tarča napadov lokalnih organov;

| 2. | priporoča, da bi moral naslednji Evropski parlament od novega podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije zahtevati, naj v prvih šestih mesecih svojega mandata predstavi strateški razmislek o uporabi posebnih predstavnikov EU v okviru izvajanja globalne strategije ter v skladu z zgoraj določenimi načeli in priporočili; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to priporočilo Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter posebnim predstavnikom EU. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL L 201, 3.8.2010, str. 30.

(2)  UL C 210, 3.8.2010, str. 1.

(3)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 454.

(4)  UL C 356, 4.10.2018, str. 130.

(5)  UL C 334, 19.9.2018, str. 69.

(6)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 114.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/152 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/152

---

P8_TA(2019)0187

Nadaljnji ukrepi, ki jih je sprejela ESZD dve leti po poročilu EP o strateškem komuniciranju EU za boj zoper propagando, ki jo proti njej usmerjajo tretje strani

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 Svetu in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o pregledu nadaljnjih ukrepov, ki jih je sprejela ESZD dve leti po poročilu EP o strateškem komuniciranju EU za boj zoper propagando, ki jo proti njej usmerjajo tretje strani (2018/2115(INI))

(2021/C 23/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. junija in 18. oktobra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. junija in 18. oktobra 2018,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2018 z naslovom „Boj proti dezinformacijam na spletu: evropski pristop“ (COM(2018)0236), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2018 z naslovom „Boj proti dezinformacijam na spletu: evropski pristop“ (COM(2018)0236),

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja EU v zvezi z dezinformacijami, objavljenega 26. septembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja EU v zvezi z dezinformacijami, objavljenega 26. septembra 2018,

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 23. novembra 2016 o strateškem komuniciranju EU zoper propagando, ki jo proti njej usmerjajo tretje strani (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 23. novembra 2016 o strateškem komuniciranju EU zoper propagando, ki jo proti njej usmerjajo tretje strani (1),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije z dne 6. aprila 2016 z naslovom „Skupni okvir o preprečevanju hibridnih groženj: odgovor Evropske unije“ (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije z dne 6. aprila 2016 z naslovom „Skupni okvir o preprečevanju hibridnih groženj: odgovor Evropske unije“ (JOIN(2016)0018),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. aprila 2016 o izvajanju evropske agende za varnost z namenom boja proti terorizmu ter utiranja poti k učinkoviti in pravi varnostni uniji (COM(2016)0230), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. aprila 2016 o izvajanju evropske agende za varnost z namenom boja proti terorizmu ter utiranja poti k učinkoviti in pravi varnostni uniji (COM(2016)0230),

| — | ob upoštevanju študije Evropske ustanove za demokracijo o izvedljivosti medijskih pobud v ruskem jeziku v državah vzhodnega partnerstva in drugod z naslovom „Vnašanje pluralnosti in ravnovesja v medijski prostor v ruskem jeziku“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropske ustanove za demokracijo o izvedljivosti medijskih pobud v ruskem jeziku v državah vzhodnega partnerstva in drugod z naslovom „Vnašanje pluralnosti in ravnovesja v medijski prostor v ruskem jeziku“,

| — | ob upoštevanju poročila podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanjo in varnostno politiko z dne 18. maja 2015 z naslovom „EU v spreminjajočem se globalnem okolju – bolj povezan, konflikten in kompleksen svet“ in potekajočega dela o novi globalni varnostni strategiji EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanjo in varnostno politiko z dne 18. maja 2015 z naslovom „EU v spreminjajočem se globalnem okolju – bolj povezan, konflikten in kompleksen svet“ in potekajočega dela o novi globalni varnostni strategiji EU,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017 (2),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 13. septembra 2017 z naslovom „Odpornost, odvračanje in obramba: okrepitev kibernetske varnosti za EU“ (JOIN(2017)0450), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 13. septembra 2017 z naslovom „Odpornost, odvračanje in obramba: okrepitev kibernetske varnosti za EU“ (JOIN(2017)0450),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 7. junija 2017 z naslovom „Strateški pristop k odpornosti pri zunanjem delovanju EU“ (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 7. junija 2017 z naslovom „Strateški pristop k odpornosti pri zunanjem delovanju EU“ (JOIN(2017)0021),

| — | ob upoštevanju člena 19 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, ki varuje pravico vsakega do svobode mišljenja, vštevši pravico, da ne sme biti nadlegovan, in pravico, da lahko išče, sprejema in širi kakršnekoli informacije in ideje s kakršnimi koli sredstvi in ne glede na meje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 19 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, ki varuje pravico vsakega do svobode mišljenja, vštevši pravico, da ne sme biti nadlegovan, in pravico, da lahko išče, sprejema in širi kakršnekoli informacije in ideje s kakršnimi koli sredstvi in ne glede na meje,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o sodelovanju EU in zveze NATO z dne 10. julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o sodelovanju EU in zveze NATO z dne 10. julija 2018,

| — | ob upoštevanju skupne deklaracije z dne 3. marca 2017 o svobodi izražanja in lažnih novicah, dezinformacijah in propagandi, ki so jo pripravili posebni poročevalec OZN za svobodo mnenja in izražanja, predstavnik Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) za svobodo medijev, posebni poročevalec Organizacije ameriških držav (OAS) za svobodo izražanja ter posebni poročevalec Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev (ACHPR) za svobodo izražanja in dostop do informacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne deklaracije z dne 3. marca 2017 o svobodi izražanja in lažnih novicah, dezinformacijah in propagandi, ki so jo pripravili posebni poročevalec OZN za svobodo mnenja in izražanja, predstavnik Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) za svobodo medijev, posebni poročevalec Organizacije ameriških držav (OAS) za svobodo izražanja ter posebni poročevalec Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev (ACHPR) za svobodo izražanja in dostop do informacij,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov za spodbujanje in varstvo pravice do svobode mnenja in izražanja z dne 6. aprila 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov za spodbujanje in varstvo pravice do svobode mnenja in izražanja z dne 6. aprila 2018,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 29. novembra 2018 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o varstvu akademske svobode v zunanjem delovanju EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 29. novembra 2018 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o varstvu akademske svobode v zunanjem delovanju EU (3),

| — | ob upoštevanju najnovejšega poročila Europola o stanju in trendih na področju terorizma v EU za leto 2018, v katerem so poudarjene povečane dejavnosti terorističnih skupin v kibernetskem prostoru in njihovo morebitno usklajevanje z drugimi kriminalnimi združbami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju najnovejšega poročila Europola o stanju in trendih na področju terorizma v EU za leto 2018, v katerem so poudarjene povečane dejavnosti terorističnih skupin v kibernetskem prostoru in njihovo morebitno usklajevanje z drugimi kriminalnimi združbami,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 5. decembra 2018 z naslovom „Akcijski načrt proti dezinformacijam“ (JOIN(2018)0036) in poročila Komisije o izvajanju sporočila z naslovom „Boj proti dezinformacijam na spletu: Evropski pristop“ (COM(2018)0794) z istega dne, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 5. decembra 2018 z naslovom „Akcijski načrt proti dezinformacijam“ (JOIN(2018)0036) in poročila Komisije o izvajanju sporočila z naslovom „Boj proti dezinformacijam na spletu: Evropski pristop“ (COM(2018)0794) z istega dne,

| — | ob upoštevanju dela čezatlantske komisije za verodostojnost volitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela čezatlantske komisije za verodostojnost volitev,

| — | ob upoštevanju načel iz Santa Clare o preglednosti in odgovornosti pri praksah urejanja vsebin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel iz Santa Clare o preglednosti in odgovornosti pri praksah urejanja vsebin,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU o strateški komunikaciji z dne 22. junija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU o strateški komunikaciji z dne 22. junija 2015,

| — | ob upoštevanju člena 113 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0031/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0031/2019),

| 1. | priporoča Svetu ter podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, da je treba: |
| --- | --- |

1.

Stanje v letu 2018 – Boj proti hibridnemu vojskovanju

| (a) | poudariti, da so svoboda govora in izražanja ter medijski pluralizem v središču odpornih demokratičnih družb, in zagotavljati najboljšo zaščito pred dezinformacijskimi kampanjami in sovražno propagando; izraža zaskrbljenost zaradi vse slabše medijske svobode in primerov ukrepanja zoper novinarje; ugotavlja, da bi bilo treba skupaj z ustreznimi deležniki sprejeti dodatne ukrepe, da bi zagotovili preglednost lastništva medijev in pluralnost medijev brez uveljavljanja sistema cenzure, zaščitili ugodno okolje za pestro paleto informacij in zamisli, raznolike medije in civilno družbo, prav tako pa si prizadevali odkrivati dezinformacije in propagando in ozaveščati o njih; v te procese vključiti vse pomembne deležnike, vključno s pomembnejšimi združenji tiska, novinarjev in medijev; poudarja, kako pomemben je delujoč sistem javne radiotelevizije, ki postavlja standarde nepristranskega in objektivnega informiranja v skladu z najboljšo prakso in novinarsko etiko; |
| --- | --- |

(a)

poudariti, da so svoboda govora in izražanja ter medijski pluralizem v središču odpornih demokratičnih družb, in zagotavljati najboljšo zaščito pred dezinformacijskimi kampanjami in sovražno propagando; izraža zaskrbljenost zaradi vse slabše medijske svobode in primerov ukrepanja zoper novinarje; ugotavlja, da bi bilo treba skupaj z ustreznimi deležniki sprejeti dodatne ukrepe, da bi zagotovili preglednost lastništva medijev in pluralnost medijev brez uveljavljanja sistema cenzure, zaščitili ugodno okolje za pestro paleto informacij in zamisli, raznolike medije in civilno družbo, prav tako pa si prizadevali odkrivati dezinformacije in propagando in ozaveščati o njih; v te procese vključiti vse pomembne deležnike, vključno s pomembnejšimi združenji tiska, novinarjev in medijev; poudarja, kako pomemben je delujoč sistem javne radiotelevizije, ki postavlja standarde nepristranskega in objektivnega informiranja v skladu z najboljšo prakso in novinarsko etiko;

| (b) | razmisliti o oblikovanju zavezujočega pravnega okvira na ravni EU in na mednarodni ravni za reševanje hibridnega vojskovanja, vključno s kibernetskim in informacijskim vojskovanjem, kar se je izkazalo za potrebno zlasti zaradi sovražnih dejanj Rusije ter drugih državnih in nedržavnih akterjev na teh območjih; |
| --- | --- |

(b)

razmisliti o oblikovanju zavezujočega pravnega okvira na ravni EU in na mednarodni ravni za reševanje hibridnega vojskovanja, vključno s kibernetskim in informacijskim vojskovanjem, kar se je izkazalo za potrebno zlasti zaradi sovražnih dejanj Rusije ter drugih državnih in nedržavnih akterjev na teh območjih;

| (c) | upoštevati, da Daeš spreminja svojo taktiko in prehaja s spletnih mest na storitve šifriranega pošiljanja sporočil, ki so priljubljene med islamističnimi skupinami; |
| --- | --- |

(c)

upoštevati, da Daeš spreminja svojo taktiko in prehaja s spletnih mest na storitve šifriranega pošiljanja sporočil, ki so priljubljene med islamističnimi skupinami;

| (d) | podpreti vedno več državnih institucij, možganskih trustov in nevladnih organizacij, pa tudi kibernetske dejavnosti na ravni posameznikov, ki se ukvarjajo s propagando in dezinformacijami; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj se natančneje posvetita temu področju in pripravita temeljito oceno novih uredb, med drugim splošne uredbe o varstvu podatkov in uredbe o e-zasebnosti, ki se pripravlja, kot varovalo pred zlonamerno rabo družbenih platform; zagotoviti, da bo strateško komuniciranje EU na vrhu seznama evropskih prednostnih nalog ter da bodo institucije in države članice EU sodelovale pri preprečevanju tega pojava, pri tem pa upoštevati, da se dezinformacije in propaganda napajajo z razdvojenim okoljem in vse manjšim zaupanjem v medije; |
| --- | --- |

(d)

podpreti vedno več državnih institucij, možganskih trustov in nevladnih organizacij, pa tudi kibernetske dejavnosti na ravni posameznikov, ki se ukvarjajo s propagando in dezinformacijami; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj se natančneje posvetita temu področju in pripravita temeljito oceno novih uredb, med drugim splošne uredbe o varstvu podatkov in uredbe o e-zasebnosti, ki se pripravlja, kot varovalo pred zlonamerno rabo družbenih platform; zagotoviti, da bo strateško komuniciranje EU na vrhu seznama evropskih prednostnih nalog ter da bodo institucije in države članice EU sodelovale pri preprečevanju tega pojava, pri tem pa upoštevati, da se dezinformacije in propaganda napajajo z razdvojenim okoljem in vse manjšim zaupanjem v medije;

| (e) | pozvati države članice, ki še naprej zanikajo obstoj dezinformacij in sovražne propagande, glavnih virov dezinformacij v Evropi in vpliva, ki ga imajo dezinformacije in propaganda na javno mnenje, naj jih priznajo, prav tako pa te države članice spodbuditi, naj sprejmejo proaktivne ukrepe, s katerimi bi se zoperstavile propagandi in jo razkrile, vključno z dokazanimi primeri vohunjenja tretjih držav; pozvati države članice, naj ocenijo stanje na svojem ozemlju in opravijo potrebne naložbe v svojo zmogljivost zoperstavljanja strateškim komunikacijam sovražnih tretjih strani, izboljšajo zmožnost državljanov za odkrivanje dezinformacij ter spodbujajo države članice k učinkoviti izmenjavi mnenj v zvezi s tem; pozvati evropske voditelje, ki tej grožnji še niso posvetili dovolj pozornosti, naj priznajo nujnost strateškega osveščanja za boj proti sovražnemu informacijskemu vojskovanju; |
| --- | --- |

(e)

pozvati države članice, ki še naprej zanikajo obstoj dezinformacij in sovražne propagande, glavnih virov dezinformacij v Evropi in vpliva, ki ga imajo dezinformacije in propaganda na javno mnenje, naj jih priznajo, prav tako pa te države članice spodbuditi, naj sprejmejo proaktivne ukrepe, s katerimi bi se zoperstavile propagandi in jo razkrile, vključno z dokazanimi primeri vohunjenja tretjih držav; pozvati države članice, naj ocenijo stanje na svojem ozemlju in opravijo potrebne naložbe v svojo zmogljivost zoperstavljanja strateškim komunikacijam sovražnih tretjih strani, izboljšajo zmožnost državljanov za odkrivanje dezinformacij ter spodbujajo države članice k učinkoviti izmenjavi mnenj v zvezi s tem; pozvati evropske voditelje, ki tej grožnji še niso posvetili dovolj pozornosti, naj priznajo nujnost strateškega osveščanja za boj proti sovražnemu informacijskemu vojskovanju;

| (f) | pozvati države članice, naj proaktivno vlagajo v izobraževalne ukrepe, ki pojasnjujejo različne načine priprave in širjenja dezinformacij, da bi se izboljšala sposobnost državljanov za zaznavanje dezinformacij in odzivanje nanje; |
| --- | --- |

(f)

pozvati države članice, naj proaktivno vlagajo v izobraževalne ukrepe, ki pojasnjujejo različne načine priprave in širjenja dezinformacij, da bi se izboljšala sposobnost državljanov za zaznavanje dezinformacij in odzivanje nanje;

| (g) | spodbujati države članice, naj zagotovijo učinkovito izmenjavo informacij med vsemi svojimi ustreznimi organi za spopadanje z dezinformacijami, vključno s kibernetskim in informacijskim vojskovanjem; |
| --- | --- |

(g)

spodbujati države članice, naj zagotovijo učinkovito izmenjavo informacij med vsemi svojimi ustreznimi organi za spopadanje z dezinformacijami, vključno s kibernetskim in informacijskim vojskovanjem;

| (h) | ozaveščati o ruskih kampanjah dezinformiranja, saj so te glavni vir dezinformacij v Evropi; |
| --- | --- |

(h)

ozaveščati o ruskih kampanjah dezinformiranja, saj so te glavni vir dezinformacij v Evropi;

Vrste napačnih informacij, dezinformacij in propagande, usmerjenih proti EU in njenim sosedom

| (i) | priznati opravljeno delo na različnih ravneh, da bi določili vrste vpliva in uporabljena orodja proti EU in njenim sosedam; ozaveščati o kampanjah dezinformiranja, ki potekajo, ter preusmeriti pozornost na poglobljeno analizo in raziskavo njihovega vpliva in učinkovitosti, da bi razvili ukrepe za proaktiven in hiter boj proti tem orodjem; spodbuditi države članice, naj vzpostavijo stalne strukture za prepoznavanje in preprečevanje dezinformacij ter boj proti njim; poudarja, da so kampanje dezinformiranja del širše strategije in jih običajno spremljajo še druge sovražne dejavnosti, resno pa je treba obravnavati predvsem informacijsko vojskovanje, ki spremlja vojaške napade, in se mu odločno, enotno in močno zoperstaviti; |
| --- | --- |

(i)

priznati opravljeno delo na različnih ravneh, da bi določili vrste vpliva in uporabljena orodja proti EU in njenim sosedam; ozaveščati o kampanjah dezinformiranja, ki potekajo, ter preusmeriti pozornost na poglobljeno analizo in raziskavo njihovega vpliva in učinkovitosti, da bi razvili ukrepe za proaktiven in hiter boj proti tem orodjem; spodbuditi države članice, naj vzpostavijo stalne strukture za prepoznavanje in preprečevanje dezinformacij ter boj proti njim; poudarja, da so kampanje dezinformiranja del širše strategije in jih običajno spremljajo še druge sovražne dejavnosti, resno pa je treba obravnavati predvsem informacijsko vojskovanje, ki spremlja vojaške napade, in se mu odločno, enotno in močno zoperstaviti;

| (j) | posvariti pred učinkom umetne inteligence in njenega hitrega razvoja pri širjenju lažnih novic; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bo umetna inteligenca kmalu sposobna neodvisno ustvarjati novo umetno inteligenco; zato nameniti precejšnja sredstva za raziskave in razvoj na področju, kjer se stikata umetna inteligenca in informacijsko vojskovanje, glede na hitro krepitev zmogljivosti umetne inteligence na področju širjenja propagande in dezinformacij, med drugim tudi s prirejenimi videoposnetki (ang. deepfakes); |
| --- | --- |

(j)

posvariti pred učinkom umetne inteligence in njenega hitrega razvoja pri širjenju lažnih novic; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bo umetna inteligenca kmalu sposobna neodvisno ustvarjati novo umetno inteligenco; zato nameniti precejšnja sredstva za raziskave in razvoj na področju, kjer se stikata umetna inteligenca in informacijsko vojskovanje, glede na hitro krepitev zmogljivosti umetne inteligence na področju širjenja propagande in dezinformacij, med drugim tudi s prirejenimi videoposnetki (ang. deepfakes);

| (k) | osredotočiti se na uporabo dezinformacij s strani avtoritarnih akterjev, kot je Iran, ki s širjenjem lažnih novic spodbuja in dodatno podžiga napetosti na nestabilnih konfliktnih območjih, obenem pa se usmerja v evropsko prebivalstvo, da bi prikril podle namere; pozvati države članice, naj se zoperstavijo takšnim dejavnostim z okrepitvijo sodelovanja in uporabo izkušenj, ki so jih pridobile podobno misleče države in nevladne organizacije; |
| --- | --- |

(k)

osredotočiti se na uporabo dezinformacij s strani avtoritarnih akterjev, kot je Iran, ki s širjenjem lažnih novic spodbuja in dodatno podžiga napetosti na nestabilnih konfliktnih območjih, obenem pa se usmerja v evropsko prebivalstvo, da bi prikril podle namere; pozvati države članice, naj se zoperstavijo takšnim dejavnostim z okrepitvijo sodelovanja in uporabo izkušenj, ki so jih pridobile podobno misleče države in nevladne organizacije;

| (l) | osredotočiti se na vedno večjo izpopolnjenost orodij, ki se uporabljajo za ustvarjanje in širjenje dezinformacij in lažnih novic, vključno z novimi načini širjenja propagande z uporabo več spletišč nizke kakovosti, aplikacij za zasebno komuniciranje, optimizacije iskalnikov, prirejanja zvoka, slik ali videoposnetkov, umetne inteligence, portalov z novicami in televizijskih postaj, za razširjanje glavnih diskurzov in posredovanje ključnih sporočil, ki so naklonjeni avtoritarnim akterjem, zlasti s strani oblikovalcev mnenja in institucij, ki jih nadzirajo ali financirajo države, ter uskladiti odziv EU in držav članic na to problematiko; odločno obsoja čedalje agresivnejše ukrepe Rusije, Kitajske, Irana Severne Koreje na tem področju, pri čemer se želi z vse pogostejšimi kibernetskimi napadi spodkopati ali odpraviti normativne temelje in načela evropskih demokracij in suverenost vseh držav vzhodnega partnerstva, prav tako pa vplivati na izide volitev in podpirati gibanja skrajnežev; |
| --- | --- |

(l)

osredotočiti se na vedno večjo izpopolnjenost orodij, ki se uporabljajo za ustvarjanje in širjenje dezinformacij in lažnih novic, vključno z novimi načini širjenja propagande z uporabo več spletišč nizke kakovosti, aplikacij za zasebno komuniciranje, optimizacije iskalnikov, prirejanja zvoka, slik ali videoposnetkov, umetne inteligence, portalov z novicami in televizijskih postaj, za razširjanje glavnih diskurzov in posredovanje ključnih sporočil, ki so naklonjeni avtoritarnim akterjem, zlasti s strani oblikovalcev mnenja in institucij, ki jih nadzirajo ali financirajo države, ter uskladiti odziv EU in držav članic na to problematiko; odločno obsoja čedalje agresivnejše ukrepe Rusije, Kitajske, Irana Severne Koreje na tem področju, pri čemer se želi z vse pogostejšimi kibernetskimi napadi spodkopati ali odpraviti normativne temelje in načela evropskih demokracij in suverenost vseh držav vzhodnega partnerstva, prav tako pa vplivati na izide volitev in podpirati gibanja skrajnežev;

| (m) | posvetiti posebno pozornost sporočilom in vsebini, ki očitno spodbujajo nasilje, rasizem, samomorilske napade, novačenje tujih borcev in različna kazniva dejanja oziroma odkrito hujskajo k eni ali več od teh dejavnosti; |
| --- | --- |

(m)

posvetiti posebno pozornost sporočilom in vsebini, ki očitno spodbujajo nasilje, rasizem, samomorilske napade, novačenje tujih borcev in različna kazniva dejanja oziroma odkrito hujskajo k eni ali več od teh dejavnosti;

Industrija in družbeni mediji

| (n) | ob priznavanju novih vloženih prizadevanj podjetij za družbene medije za boj proti dezinformacijam, nameniti posebno pozornost učinkovitemu izvajanju Kodeksa ravnanja EU v zvezi z dezinformacijami, obenem pa pozvati tudi sosednje in partnerske države EU, naj podpišejo kodeks ravnanja EU o dezinformacijah ter posebno pozornost namenijo novi taktiki uporabe storitev šifriranega sporočanja in družbenih medijev, ki kljub nasprotnim prizadevanjem veljajo za najpogostejše orodje za širjenje dezinformacij, sovražne propagande in vsebine, ki podžigajo sovraštvo in nasilje; |
| --- | --- |

(n)

ob priznavanju novih vloženih prizadevanj podjetij za družbene medije za boj proti dezinformacijam, nameniti posebno pozornost učinkovitemu izvajanju Kodeksa ravnanja EU v zvezi z dezinformacijami, obenem pa pozvati tudi sosednje in partnerske države EU, naj podpišejo kodeks ravnanja EU o dezinformacijah ter posebno pozornost namenijo novi taktiki uporabe storitev šifriranega sporočanja in družbenih medijev, ki kljub nasprotnim prizadevanjem veljajo za najpogostejše orodje za širjenje dezinformacij, sovražne propagande in vsebine, ki podžigajo sovraštvo in nasilje;

| (o) | skupaj z državami članicami s predpisi urediti dejavnosti ponudnikov družbenih medijev, sporočilnih storitev in iskalnikov ter zagotoviti njihovo popolno preglednost in predvsem odgovornost, sprejeti skupen pristop na ravni EU, zlasti pa omogočiti razkritje identitete in lokacije ne le avtorjev, ampak tudi sponzorjev predložene politične vsebine, od podjetij pa terjati odgovornost za socialne posledice samodejnih sistemov za priporočanje, ki spodbujajo dezinformacije, saj so odgovorna za hitro odstranjevanje sistematičnih lažnih novic; pozvati države članice, države kandidatke in pridružene države, naj sprejmejo učinkovito in jasno zakonodajo, ki bo zagotavljala preglednost lastništva medijev; posebno pozornost nameniti financiranju, preglednosti in ciljem nevladnih organizacij, povezanih z avtoritarnimi državami, ki delujejo v EU in partnerskih državah; |
| --- | --- |

(o)

skupaj z državami članicami s predpisi urediti dejavnosti ponudnikov družbenih medijev, sporočilnih storitev in iskalnikov ter zagotoviti njihovo popolno preglednost in predvsem odgovornost, sprejeti skupen pristop na ravni EU, zlasti pa omogočiti razkritje identitete in lokacije ne le avtorjev, ampak tudi sponzorjev predložene politične vsebine, od podjetij pa terjati odgovornost za socialne posledice samodejnih sistemov za priporočanje, ki spodbujajo dezinformacije, saj so odgovorna za hitro odstranjevanje sistematičnih lažnih novic; pozvati države članice, države kandidatke in pridružene države, naj sprejmejo učinkovito in jasno zakonodajo, ki bo zagotavljala preglednost lastništva medijev; posebno pozornost nameniti financiranju, preglednosti in ciljem nevladnih organizacij, povezanih z avtoritarnimi državami, ki delujejo v EU in partnerskih državah;

| (p) | poskrbeti, da bodo panoga in spletne platforme izpolnile obveznosti, ki so jih prevzele s kodeksom o boju proti dezinformacijam, in se s slednjimi učinkovito spopadle z: zagotavljanjem preglednosti političnega oglaševanja z učinkovitim in skrbnim preverjanjem identitete sponzorjev; (ii) odločnim ukrepanjem zoper lažne račune, ki so aktivni v njihovih storitvah, (iii) odkrivanjem zlorab avtomatiziranih programskih robotov in (iv) učinkovitim sodelovanjem z neodvisnimi preverjevalci dejstev; |
| --- | --- |

(p)

poskrbeti, da bodo panoga in spletne platforme izpolnile obveznosti, ki so jih prevzele s kodeksom o boju proti dezinformacijam, in se s slednjimi učinkovito spopadle z: zagotavljanjem preglednosti političnega oglaševanja z učinkovitim in skrbnim preverjanjem identitete sponzorjev; (ii) odločnim ukrepanjem zoper lažne račune, ki so aktivni v njihovih storitvah, (iii) odkrivanjem zlorab avtomatiziranih programskih robotov in (iv) učinkovitim sodelovanjem z neodvisnimi preverjevalci dejstev;

| (q) | pozvati ponudnike družbenih medijev in sporočilnih storitev, naj v celoti spoštujejo zakonodajo EU o varstvu podatkov in druge uredbe, se odzivajo v realnem času ter tesno sodelujejo s pristojnimi organi pri vseh preiskavah domnevne uporabe njihovih platform za sovražne namene, prav tako pa izvajajo pregledne revizije subjektov, osumljenih širjenja dezinformacij; poziva tehnološka podjetja, naj več vlagajo v orodja za odkrivanje propagande, povečanje spletne odgovornosti, zagotavljanje boljšega preverjanja identitete uporabnikov, ki se prijavljajo na platforme, da bi izločili botnete, ter zmanjševanje finančne spodbude za tiste, ki se okoriščajo z dezinformacijami; pozvati ponudnike družbenih medijev, naj ukrepajo takoj, ko se sumljiva vsebina politične narave začne širiti, zlasti če gre za hujskanje k sovraštvu ali kaznivim dejanjem; |
| --- | --- |

(q)

pozvati ponudnike družbenih medijev in sporočilnih storitev, naj v celoti spoštujejo zakonodajo EU o varstvu podatkov in druge uredbe, se odzivajo v realnem času ter tesno sodelujejo s pristojnimi organi pri vseh preiskavah domnevne uporabe njihovih platform za sovražne namene, prav tako pa izvajajo pregledne revizije subjektov, osumljenih širjenja dezinformacij; poziva tehnološka podjetja, naj več vlagajo v orodja za odkrivanje propagande, povečanje spletne odgovornosti, zagotavljanje boljšega preverjanja identitete uporabnikov, ki se prijavljajo na platforme, da bi izločili botnete, ter zmanjševanje finančne spodbude za tiste, ki se okoriščajo z dezinformacijami; pozvati ponudnike družbenih medijev, naj ukrepajo takoj, ko se sumljiva vsebina politične narave začne širiti, zlasti če gre za hujskanje k sovraštvu ali kaznivim dejanjem;

| (r) | upoštevati, da bi se utegnila prepoved sumljivih računov obravnavati kot cenzura, ter poskrbeti za to, da bodo ti ukrepi utemeljeni, predpisani z zakonom in izvedeni pregledno ter v sodelovanju s pristojnimi organi in civilno družbo v državah članicah in partnerskih državah, s popolnim vpogledom v razloge za takšno ukrepanje, tudi s pozivom ponudnikom družbenih medijev, naj vse uporabnike jasno obvestijo o tem, kakšna vsebina je prepovedana, prizadetim uporabnikom pa pošljejo obvestilo z vzrokom za odstranitev njihove vsebine ali ukinitev njihovega računa; poziva k uskladitvi internih pravil družbenih medijev za uporabnike s pravnim redom države, v kateri delujejo; |
| --- | --- |

(r)

upoštevati, da bi se utegnila prepoved sumljivih računov obravnavati kot cenzura, ter poskrbeti za to, da bodo ti ukrepi utemeljeni, predpisani z zakonom in izvedeni pregledno ter v sodelovanju s pristojnimi organi in civilno družbo v državah članicah in partnerskih državah, s popolnim vpogledom v razloge za takšno ukrepanje, tudi s pozivom ponudnikom družbenih medijev, naj vse uporabnike jasno obvestijo o tem, kakšna vsebina je prepovedana, prizadetim uporabnikom pa pošljejo obvestilo z vzrokom za odstranitev njihove vsebine ali ukinitev njihovega računa; poziva k uskladitvi internih pravil družbenih medijev za uporabnike s pravnim redom države, v kateri delujejo;

Najboljše prakse

| (s) | nadaljevati razvoj večje odpornosti na ravni vlad in družbe nasploh in zmožnosti odgovoriti na grožnje v realnem času, razviti preventivne in proaktivne ukrepe in raje razmišljati en korak naprej, kot pa se zgolj odzivati na napade, ki so se v kibernetskem in informacijskem okolju že zgodili, in jih analizirati; opozoriti na tehnični napredek na tem področju in razširjati primere najboljše prakse v obliki ukrepov, ki so jih posamezne države članice že sprejele, vključno s pregledom delovanja nacionalnih pristopov v državah članicah, obenem pa oblikovati načine za spodbujanje tesnega sodelovanja z Združenem kraljestvu po brexitu ter sodelovati z obveščevalnimi službami in zaveznicami, kot so ZDA, Kanada, NATO ter Obveščevalni in situacijski center EU (INTCEN); |
| --- | --- |

(s)

nadaljevati razvoj večje odpornosti na ravni vlad in družbe nasploh in zmožnosti odgovoriti na grožnje v realnem času, razviti preventivne in proaktivne ukrepe in raje razmišljati en korak naprej, kot pa se zgolj odzivati na napade, ki so se v kibernetskem in informacijskem okolju že zgodili, in jih analizirati; opozoriti na tehnični napredek na tem področju in razširjati primere najboljše prakse v obliki ukrepov, ki so jih posamezne države članice že sprejele, vključno s pregledom delovanja nacionalnih pristopov v državah članicah, obenem pa oblikovati načine za spodbujanje tesnega sodelovanja z Združenem kraljestvu po brexitu ter sodelovati z obveščevalnimi službami in zaveznicami, kot so ZDA, Kanada, NATO ter Obveščevalni in situacijski center EU (INTCEN);

| (t) | nameniti posebno pozornost razširitvi preiskav o potekajočem zunanjem izvajanju propagandnih dejavnosti in orodjih za povečevanje učinka, ki jih uporabljajo sovražne tretje strani, pa tudi temu, kako pomembno je ne le odkrivanje in razkrivanje, ampak tudi zagotavljanje jasne odgovornosti za te napade, vključno z javnim imenovanjem storilcev, njihovih sponzorjev in ciljev, ki jih želijo doseči, ter opredeliti učinek teh napadov na ciljno občinstvo; objaviti vse razkrite primere sovražne propagande skupaj s podrobnostmi, tako da bo obveščeno ciljno občinstvo tega primera sovražne propagande; |
| --- | --- |

(t)

nameniti posebno pozornost razširitvi preiskav o potekajočem zunanjem izvajanju propagandnih dejavnosti in orodjih za povečevanje učinka, ki jih uporabljajo sovražne tretje strani, pa tudi temu, kako pomembno je ne le odkrivanje in razkrivanje, ampak tudi zagotavljanje jasne odgovornosti za te napade, vključno z javnim imenovanjem storilcev, njihovih sponzorjev in ciljev, ki jih želijo doseči, ter opredeliti učinek teh napadov na ciljno občinstvo; objaviti vse razkrite primere sovražne propagande skupaj s podrobnostmi, tako da bo obveščeno ciljno občinstvo tega primera sovražne propagande;

| (u) | podpreti in vključiti civilno družbo, strokovno skupnost, zasebne ustanove, akademike, kibernetske aktiviste na lokalni ravni, najpomembnejše medije, združenja novinarjev in medijskih hiš ter čedalje večje število ciljnih akterjev in žrtev v nadaljnje izboljšanje ukrepov, namenjenih preverjanju dejstev in opozarjanju na dezinformacije, poglabljanju raziskav, vključno s poglobljenimi študijami in sociološkimi raziskavami, in učinkovitejšemu analiziranju manipuliranja informacij; podpreti strokovno in preiskovalno novinarstvo ter projekte, ki razkrivajo dezinformacije, pa tudi visokotehnološka zagonska podjetja, ki ustvarjajo digitalna orodja za opozarjanje občinstva o napadih z dezinformacijami; poudariti pomen in potrebo po financiranju in izobraževanju, vključno s seminarji in tečaji v sodelovanju z državami članicami in civilno družbo, na primer s spletno knjižnico za medijsko pismenost in centrom za učenje, prek katerih bi potekalo ozaveščanje, obravnava dezinformacij in povečevanje medijske pismenosti; |
| --- | --- |

(u)

podpreti in vključiti civilno družbo, strokovno skupnost, zasebne ustanove, akademike, kibernetske aktiviste na lokalni ravni, najpomembnejše medije, združenja novinarjev in medijskih hiš ter čedalje večje število ciljnih akterjev in žrtev v nadaljnje izboljšanje ukrepov, namenjenih preverjanju dejstev in opozarjanju na dezinformacije, poglabljanju raziskav, vključno s poglobljenimi študijami in sociološkimi raziskavami, in učinkovitejšemu analiziranju manipuliranja informacij; podpreti strokovno in preiskovalno novinarstvo ter projekte, ki razkrivajo dezinformacije, pa tudi visokotehnološka zagonska podjetja, ki ustvarjajo digitalna orodja za opozarjanje občinstva o napadih z dezinformacijami; poudariti pomen in potrebo po financiranju in izobraževanju, vključno s seminarji in tečaji v sodelovanju z državami članicami in civilno družbo, na primer s spletno knjižnico za medijsko pismenost in centrom za učenje, prek katerih bi potekalo ozaveščanje, obravnava dezinformacij in povečevanje medijske pismenosti;

| (v) | pozdraviti ukrepe za boj proti novim oblikam hibridnih groženj, ki jih je sprejela zveza NATO, ter skupno sporočilo in EU in zveze NATO o sodelovanju na tem področju; pozvati EU, naj zagotovi učinkovito in hitro izvedbo teh priporočil, tudi na ravni skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

(v)

pozdraviti ukrepe za boj proti novim oblikam hibridnih groženj, ki jih je sprejela zveza NATO, ter skupno sporočilo in EU in zveze NATO o sodelovanju na tem področju; pozvati EU, naj zagotovi učinkovito in hitro izvedbo teh priporočil, tudi na ravni skupne varnostne in obrambne politike;

Evropski pristop

| (w) | pozdraviti ustanovitev novih projektnih skupin za strateško komuniciranje pri ESZD s strokovnjaki z ustreznimi jezikovnimi sposobnostmi in znanjem, namreč projektne skupine za zahodni Balkan in projektne skupine za jug, in sicer za države na Bližnjem vzhodu, v severni Afriki in Zalivu, katerih naloga je skrbeti za usklajeno in dosledno komuniciranje EU v teh regijah ter se zoperstavljati dezinformacijam in propagandi proti EU; |
| --- | --- |

(w)

pozdraviti ustanovitev novih projektnih skupin za strateško komuniciranje pri ESZD s strokovnjaki z ustreznimi jezikovnimi sposobnostmi in znanjem, namreč projektne skupine za zahodni Balkan in projektne skupine za jug, in sicer za države na Bližnjem vzhodu, v severni Afriki in Zalivu, katerih naloga je skrbeti za usklajeno in dosledno komuniciranje EU v teh regijah ter se zoperstavljati dezinformacijam in propagandi proti EU;

| (x) | priznati vidne rezultate, ki jih je dosegla projektna skupina East StratCom, med drugim spletno mesto euvsdisinfo.eu in račun @EUmythbuster v storitvi Twitter; poudarja, da je od svoje ustanovitve odkrila več kot 4 000 primerov dezinformacijskih kampanj o najrazličnejših temah; še naprej podpirati skupna prizadevanja Komisije in ESZD ter projektne skupine East StratCom, potem ko se opravi analiza prednosti, pomanjkljivosti in potrebnih izboljšav, vključno s povečanjem zmogljivosti za odkrivanje, analizo in razkrivanje dezinformacij, tako da se projektne skupine za strateško komuniciranje pri ESZD in delegacije EU v soseščini opremi z novimi kadrovskimi viri, orodji in veščinami, vključno z novimi orodji za analizo podatkov, zaposlitvijo dodatnih strokovnjakov za podatke in dezinformacije, pa tudi kritjem širšega nabora virov in jezikov pri ugotavljanju dosega in učinka dezinformacij; |
| --- | --- |

(x)

priznati vidne rezultate, ki jih je dosegla projektna skupina East StratCom, med drugim spletno mesto euvsdisinfo.eu in račun @EUmythbuster v storitvi Twitter; poudarja, da je od svoje ustanovitve odkrila več kot 4 000 primerov dezinformacijskih kampanj o najrazličnejših temah; še naprej podpirati skupna prizadevanja Komisije in ESZD ter projektne skupine East StratCom, potem ko se opravi analiza prednosti, pomanjkljivosti in potrebnih izboljšav, vključno s povečanjem zmogljivosti za odkrivanje, analizo in razkrivanje dezinformacij, tako da se projektne skupine za strateško komuniciranje pri ESZD in delegacije EU v soseščini opremi z novimi kadrovskimi viri, orodji in veščinami, vključno z novimi orodji za analizo podatkov, zaposlitvijo dodatnih strokovnjakov za podatke in dezinformacije, pa tudi kritjem širšega nabora virov in jezikov pri ugotavljanju dosega in učinka dezinformacij;

| (y) | nujno spremeniti projektno skupino East StratCom v polno delujočo enoto ali celo v večjo strukturo v okviru ESZD, ob prihodnjem dodeljevanju sredstev Evropskega parlamenta pa podpreti vse tri projektne skupine ESZD za strateško komuniciranje z ustreznimi finančnimi in človeškimi viri, ki so še vedno potrebni in bodo znatno povečali njihov potencial, učinkovitost, strokovnost, institucionalno kontinuiteto in kakovost dela, prav tako pa jih zaščititi pred političnim vmešavanjem uradnikov in držav, ki podpirajo ruske dezinformacije; |
| --- | --- |

(y)

nujno spremeniti projektno skupino East StratCom v polno delujočo enoto ali celo v večjo strukturo v okviru ESZD, ob prihodnjem dodeljevanju sredstev Evropskega parlamenta pa podpreti vse tri projektne skupine ESZD za strateško komuniciranje z ustreznimi finančnimi in človeškimi viri, ki so še vedno potrebni in bodo znatno povečali njihov potencial, učinkovitost, strokovnost, institucionalno kontinuiteto in kakovost dela, prav tako pa jih zaščititi pred političnim vmešavanjem uradnikov in držav, ki podpirajo ruske dezinformacije;

| (z) | obravnavati sedanje pomanjkljivosti v projektni skupini East StratCom, vključno s pomanjkanjem regionalnega strokovnega znanja, obsežno menjavo osebja ter pomanjkanjem institucionalne kontinuitete, in zagotoviti ustrezna finančna sredstva ter organizacijsko strukturo, saj je to edini način za zagotovitev popolne strokovnosti, proaktivnosti, učinkovitosti in rezultatov; |
| --- | --- |

(z)

obravnavati sedanje pomanjkljivosti v projektni skupini East StratCom, vključno s pomanjkanjem regionalnega strokovnega znanja, obsežno menjavo osebja ter pomanjkanjem institucionalne kontinuitete, in zagotoviti ustrezna finančna sredstva ter organizacijsko strukturo, saj je to edini način za zagotovitev popolne strokovnosti, proaktivnosti, učinkovitosti in rezultatov;

| (aa) | pozvati države članice, naj v tri projektne skupine StratCom napotijo lastne nacionalne strokovnjake, če tega še niso storile, s čimer bi zagotovili, da strokovnjaki EU, ki se borijo proti dezinformacijam, niso politično pristranski ali aktivni udeleženci notranjih političnih sporov v lastni državi; prav tako pozvati države, ki so tesne partnerice, naj projektni skupini svetujejo glede taktike skupnih državnih in nedržavnih nasprotnikov, ter priznati, kako pomembno in potrebno je izboljšati usklajevanje v EU; |
| --- | --- |

(aa)

pozvati države članice, naj v tri projektne skupine StratCom napotijo lastne nacionalne strokovnjake, če tega še niso storile, s čimer bi zagotovili, da strokovnjaki EU, ki se borijo proti dezinformacijam, niso politično pristranski ali aktivni udeleženci notranjih političnih sporov v lastni državi; prav tako pozvati države, ki so tesne partnerice, naj projektni skupini svetujejo glede taktike skupnih državnih in nedržavnih nasprotnikov, ter priznati, kako pomembno in potrebno je izboljšati usklajevanje v EU;

| (ab) | okrepiti sodelovanje med projektno skupino East StratCom ter vsemi institucijami EU, državami članicami in podobno mislečimi partnerji; vključiti v sodelovanje predstavništva EU v Evropski uniji in delegacije EU zunaj nje v podporo delu projektne skupine East in South StratCom ter projektne skupine StratCom za Zahodni Balkan, tudi s širjenjem mednarodnih izkušenj in najboljše prakse ter prevajanjem njihovih publikacij v lokalne jezike; pozvati, naj več uslužbencev dela izključno na strateškem obveščanju, zlasti v delegacijah EU v vzhodnem in južnem sosedstvu ter na Zahodnem Balkanu; |
| --- | --- |

(ab)

okrepiti sodelovanje med projektno skupino East StratCom ter vsemi institucijami EU, državami članicami in podobno mislečimi partnerji; vključiti v sodelovanje predstavništva EU v Evropski uniji in delegacije EU zunaj nje v podporo delu projektne skupine East in South StratCom ter projektne skupine StratCom za Zahodni Balkan, tudi s širjenjem mednarodnih izkušenj in najboljše prakse ter prevajanjem njihovih publikacij v lokalne jezike; pozvati, naj več uslužbencev dela izključno na strateškem obveščanju, zlasti v delegacijah EU v vzhodnem in južnem sosedstvu ter na Zahodnem Balkanu;

| (ac) | osredotočiti se na države pristopnice in partnerice v sosedstvu EU ter jim pomagati pri prizadevanjih za boj proti sovražni propagandi in dezinformacijskim dejavnostim, k sodelovanju pa pritegniti tudi strokovnjake iz tretjih držav v sosedstvu EU, ki so izpostavljene enakemu tveganju, prav tako pa prednostno obravnavati pripravo dolgoročnega strateškega pristopa in pomoči za države vzhodnega partnerstva; okrepiti zmogljivosti delegacij EU v tujini, predstavništev Komisije in pisarn Evropskega parlamenta za stike v državah članicah, da bi razvili lokalne zmogljivosti za odkrivanje in razkrivanje dezinformacij ter učinkovito obveščanje o vrednotah in politikah EU, prav tako pa razširili komuniciranje na podlagi kampanj ter bolje usklajevali in okrepili pozitivni diskurz v institucijah in državah članicah EU; upoštevati sedanje širjenje dezinformacij in prihodnja tveganja v zvezi z dezinformacijami, katerih cilj je spodkopati neodvisnost, suverenost in ozemeljsko celovitost vseh držav vzhodnega partnerstva v okviru njihovih mednarodno priznanih meja; prednostno obravnavati zlasti razvoj dolgoročnega strateškega pristopa in pomoči državam vzhodnega partnerstva, s poudarkom na izmenjavi med ljudmi in v sodelovanju z obstoječimi mrežami civilne družbe, ki že predstavljajo vir odpornosti, temelječi na skupnosti; |
| --- | --- |

(ac)

osredotočiti se na države pristopnice in partnerice v sosedstvu EU ter jim pomagati pri prizadevanjih za boj proti sovražni propagandi in dezinformacijskim dejavnostim, k sodelovanju pa pritegniti tudi strokovnjake iz tretjih držav v sosedstvu EU, ki so izpostavljene enakemu tveganju, prav tako pa prednostno obravnavati pripravo dolgoročnega strateškega pristopa in pomoči za države vzhodnega partnerstva; okrepiti zmogljivosti delegacij EU v tujini, predstavništev Komisije in pisarn Evropskega parlamenta za stike v državah članicah, da bi razvili lokalne zmogljivosti za odkrivanje in razkrivanje dezinformacij ter učinkovito obveščanje o vrednotah in politikah EU, prav tako pa razširili komuniciranje na podlagi kampanj ter bolje usklajevali in okrepili pozitivni diskurz v institucijah in državah članicah EU; upoštevati sedanje širjenje dezinformacij in prihodnja tveganja v zvezi z dezinformacijami, katerih cilj je spodkopati neodvisnost, suverenost in ozemeljsko celovitost vseh držav vzhodnega partnerstva v okviru njihovih mednarodno priznanih meja; prednostno obravnavati zlasti razvoj dolgoročnega strateškega pristopa in pomoči državam vzhodnega partnerstva, s poudarkom na izmenjavi med ljudmi in v sodelovanju z obstoječimi mrežami civilne družbe, ki že predstavljajo vir odpornosti, temelječi na skupnosti;

| (ad) | prednostno obravnavati strateško komuniciranje in izvajati redne preglede politike EU glede tega vprašanja; še naprej podpirati delo Evropske ustanove za demokracijo za praktične rešitve za podporo in krepitev demokratičnih, neodvisnih in raznolikih medijev v ruskem jeziku v državah vzhodnega partnerstva in onkraj njihovih meja; pozvati Evropsko komisijo ter vse države članice in podobno misleče države, naj konstruktivno prispevajo k temu projektu in ga podprejo; nameniti pozornost vsem mednarodnim akterjem, ki trenutno delujejo v podobni smeri; |
| --- | --- |

(ad)

prednostno obravnavati strateško komuniciranje in izvajati redne preglede politike EU glede tega vprašanja; še naprej podpirati delo Evropske ustanove za demokracijo za praktične rešitve za podporo in krepitev demokratičnih, neodvisnih in raznolikih medijev v ruskem jeziku v državah vzhodnega partnerstva in onkraj njihovih meja; pozvati Evropsko komisijo ter vse države članice in podobno misleče države, naj konstruktivno prispevajo k temu projektu in ga podprejo; nameniti pozornost vsem mednarodnim akterjem, ki trenutno delujejo v podobni smeri;

| (ae) | predlagati Evropskemu svetu, naj spoprijemanje z dezinformacijami in sovražno propagando obravnava prednostno ter z zadostnimi viri in instrumenti, da bi zagotovili objektivno poročanje in razširjanje informacij; |
| --- | --- |

(ae)

predlagati Evropskemu svetu, naj spoprijemanje z dezinformacijami in sovražno propagando obravnava prednostno ter z zadostnimi viri in instrumenti, da bi zagotovili objektivno poročanje in razširjanje informacij;

| (af) | povezati obstoječe nacionalne in lokalne specializirane centre, medijske hiše, možganske truste, nevladne organizacije ter druge akterje in institucije, zlasti NATO, ki se ukvarjajo s hibridnim vojskovanjem, v vseevropsko omrežje, ki bi pomagalo pri usklajevanju njihovih ukrepov in zbiranju njihovih ugotovitev; dodeliti ustrezna sredstva za ta podvig; poudarja, da bi moralo biti to omrežje odprto za podobno misleče partnerje EU, ki bi lahko izmenjevali izkušnje o tem, ali so bili tarča dezinformacij in sovražne propagande in kako se spoprijemajo s to težavo; zagotoviti učinkovito in hitro izvajanje priporočil EU in zveze NATO o zoperstavljanju novim vrstam hibridnih groženj, tudi na ravni SVOP, ter dodati temo spoprijemanja s strateško propagando v učni načrt Evropske akademijo za varnost in obrambo in njene mreže; |
| --- | --- |

(af)

povezati obstoječe nacionalne in lokalne specializirane centre, medijske hiše, možganske truste, nevladne organizacije ter druge akterje in institucije, zlasti NATO, ki se ukvarjajo s hibridnim vojskovanjem, v vseevropsko omrežje, ki bi pomagalo pri usklajevanju njihovih ukrepov in zbiranju njihovih ugotovitev; dodeliti ustrezna sredstva za ta podvig; poudarja, da bi moralo biti to omrežje odprto za podobno misleče partnerje EU, ki bi lahko izmenjevali izkušnje o tem, ali so bili tarča dezinformacij in sovražne propagande in kako se spoprijemajo s to težavo; zagotoviti učinkovito in hitro izvajanje priporočil EU in zveze NATO o zoperstavljanju novim vrstam hibridnih groženj, tudi na ravni SVOP, ter dodati temo spoprijemanja s strateško propagando v učni načrt Evropske akademijo za varnost in obrambo in njene mreže;

Zaščita volitev pred sovražno propagando

| (ag) | odločno obsoditi kakršno koli vmešavanje tretjih strani, tudi zasebnih podjetij, v volitve in referendume ter zlonamerno uporabo botov, algoritmov, umetne inteligence, trolov, prirejenih fotografij in videoposnetkov ter lažnih računov v političnih kampanjah, prizadete države članice pa pozvati, naj nemudoma opravijo temeljite preiskave teh sovražnih kampanj; je zaskrbljen nad nedavnim razvojem dogodkov v zvezi z algoritmi velikih družbenih omrežij in njihovo morebiti škodljivo vlogo pri izpostavljanju vsebine z lažnimi informacijami ali sovražnim govorom; poudariti sposobnost neodvisnih demokratičnih družb, da upravičeno sprejemajo lastne politične odločitve; |
| --- | --- |

(ag)

odločno obsoditi kakršno koli vmešavanje tretjih strani, tudi zasebnih podjetij, v volitve in referendume ter zlonamerno uporabo botov, algoritmov, umetne inteligence, trolov, prirejenih fotografij in videoposnetkov ter lažnih računov v političnih kampanjah, prizadete države članice pa pozvati, naj nemudoma opravijo temeljite preiskave teh sovražnih kampanj; je zaskrbljen nad nedavnim razvojem dogodkov v zvezi z algoritmi velikih družbenih omrežij in njihovo morebiti škodljivo vlogo pri izpostavljanju vsebine z lažnimi informacijami ali sovražnim govorom; poudariti sposobnost neodvisnih demokratičnih družb, da upravičeno sprejemajo lastne politične odločitve;

| (ah) | pozvati države članice in podobno misleče države k izmenjavi podatkov o kakršnem koli tujem ali notranjem vmešavanju v volilne procese in izmenjavi primerov najboljše prakse pri spoprijemanju s tem, da bi povečali odpornost na tako vmešavanje; |
| --- | --- |

(ah)

pozvati države članice in podobno misleče države k izmenjavi podatkov o kakršnem koli tujem ali notranjem vmešavanju v volilne procese in izmenjavi primerov najboljše prakse pri spoprijemanju s tem, da bi povečali odpornost na tako vmešavanje;

| (ai) | pozvati države članice, naj zagotovijo, da bodo v volilni zakonodaji upoštevane morebitne grožnje, ki izvirajo iz dezinformacijskih kampanj, kibernetskih napadov, kibernetske kriminalitete in kršitev svobode glasovanja, ter poudarja, da je treba to zakonodajo ustrezno spremeniti, da bi se lahko države članice učinkovito spoprijele s takšnimi grožnjami; v zvezi s tem pozdravlja pobude, kot je švedska agencija za civilno zaščito; podpirati pridružene države EU in države Zahodnega Balkana s primeri najboljše prakse ter človeškimi viri in tehnologijo, s čimer bi zagotovili, da bodo njihovi volilni procesi zanesljivo zaščiteni pred zlonamernimi kibernetskimi, dezinformacijskimi in propagandnimi dejavnostmi, ki so plod Rusije in drugih sovražnih akterjev; |
| --- | --- |

(ai)

pozvati države članice, naj zagotovijo, da bodo v volilni zakonodaji upoštevane morebitne grožnje, ki izvirajo iz dezinformacijskih kampanj, kibernetskih napadov, kibernetske kriminalitete in kršitev svobode glasovanja, ter poudarja, da je treba to zakonodajo ustrezno spremeniti, da bi se lahko države članice učinkovito spoprijele s takšnimi grožnjami; v zvezi s tem pozdravlja pobude, kot je švedska agencija za civilno zaščito; podpirati pridružene države EU in države Zahodnega Balkana s primeri najboljše prakse ter človeškimi viri in tehnologijo, s čimer bi zagotovili, da bodo njihovi volilni procesi zanesljivo zaščiteni pred zlonamernimi kibernetskimi, dezinformacijskimi in propagandnimi dejavnostmi, ki so plod Rusije in drugih sovražnih akterjev;

| (aj) | pozvati države članice k prilagoditvi njihovih volilnih pravil za spletne kampanje ter spremljati in ocenjevati ukrepe za preglednost v zvezi s političnim oglaševanjem, ki ga uvajajo politične platforme; |
| --- | --- |

(aj)

pozvati države članice k prilagoditvi njihovih volilnih pravil za spletne kampanje ter spremljati in ocenjevati ukrepe za preglednost v zvezi s političnim oglaševanjem, ki ga uvajajo politične platforme;

| (ak) | predlagati zakonodajo, da bi – po tem, ko je bilo razkrito, da je podjetje Cambridge Analytica v referendumski kampanji v Združenem kraljestvu iz leta 2016 zlorabilo podatke – obravnavali temo uporabe podatkov pri volilnih kampanjah in prihodnje volilne kampanje tako dodatno zaščitili pred neprimernimi vplivi; |
| --- | --- |

(ak)

predlagati zakonodajo, da bi – po tem, ko je bilo razkrito, da je podjetje Cambridge Analytica v referendumski kampanji v Združenem kraljestvu iz leta 2016 zlorabilo podatke – obravnavali temo uporabe podatkov pri volilnih kampanjah in prihodnje volilne kampanje tako dodatno zaščitili pred neprimernimi vplivi;

| (al) | preučiti pobude, kot je bilateralna čezatlantska komisija za zagotavljanje poštenih volitev, ki združuje predstavnike iz politike, tehnologije, medijev in podjetij, njen cilj pa je zaščititi volilni proces pred tujim vmešavanjem; |
| --- | --- |

(al)

preučiti pobude, kot je bilateralna čezatlantska komisija za zagotavljanje poštenih volitev, ki združuje predstavnike iz politike, tehnologije, medijev in podjetij, njen cilj pa je zaščititi volilni proces pred tujim vmešavanjem;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter v vednost ESZD in Natu ter predsedniku, vladi in parlamentu Rusije. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL C 224, 27.6.2018, str. 58.

(2)  UL C 356, 4.10.2018, str. 130.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0483.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/159 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/159

---

P8_TA(2019)0188

Pridružitveni sporazum med EU in Monakom, Andoro ter San Marinom

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko glede pridružitvenega sporazuma med EU in Monakom, Andoro ter San Marinom (2018/2246(INI))

(2021/C 23/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2014/... z dne 22. decembra 2014, ki pooblašča Komisijo, da se v imenu držav članic pogaja o določbah enega ali več sporazumov o pridružitvi s Kneževino Andoro, Kneževino Monako in Republiko San Marino, ki sodijo v pristojnosti držav članic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2014/... z dne 22. decembra 2014, ki pooblašča Komisijo, da se v imenu držav članic pogaja o določbah enega ali več sporazumov o pridružitvi s Kneževino Andoro, Kneževino Monako in Republiko San Marino, ki sodijo v pristojnosti držav članic,

| — | ob upoštevanju člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 8 Pogodbe o Evropski uniji in izjave o členu 8 Pogodbe o Evropski uniji, ki določa, da bo Unija upoštevala poseben položaj majhnih držav, ki z njo vzdržujejo posebne sosedske odnose, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8 Pogodbe o Evropski uniji in izjave o členu 8 Pogodbe o Evropski uniji, ki določa, da bo Unija upoštevala poseben položaj majhnih držav, ki z njo vzdržujejo posebne sosedske odnose,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2012 z naslovom Odnosi EU s Kneževino Andoro, Kneževino Monako in Republiko San Marino – Možnosti za tesnejšo integracijo z EU (COM(2012)0680), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2012 z naslovom Odnosi EU s Kneževino Andoro, Kneževino Monako in Republiko San Marino – Možnosti za tesnejšo integracijo z EU (COM(2012)0680),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 20. novembra 2012 z naslovom Ovire dostopa Andore, Monaka in San Marina na notranji trg in sodelovanje EU na drugih področjih (SWD(2012)0388), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 20. novembra 2012 z naslovom Ovire dostopa Andore, Monaka in San Marina na notranji trg in sodelovanje EU na drugih področjih (SWD(2012)0388),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. novembra 2013 z naslovom Odnosi EU s Kneževino Andoro, Kneževino Monako in Republiko San Marino: možnosti za sodelovanje teh držav na notranjem trgu (COM(2013)0793), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. novembra 2013 z naslovom Odnosi EU s Kneževino Andoro, Kneževino Monako in Republiko San Marino: možnosti za sodelovanje teh držav na notranjem trgu (COM(2013)0793),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. decembra 2018 o homogenem razširjenem notranjem trgu in odnosih EU z zahodnoevropskimi državami, ki niso članice EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. decembra 2018 o homogenem razširjenem notranjem trgu in odnosih EU z zahodnoevropskimi državami, ki niso članice EU,

| — | ob upoštevanju člena 113 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0074/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0074/2019),

| A. | ker imajo Kneževina Andora (Andora), Kneževina Monako (Monako) in Republika San Marino (San Marino) dolgoletno zgodovino državnosti; ker so vedno bile v jedru evropske zgodovine in jih z državami članicami v njihovi neposredni bližini in z EU na splošno povezujejo globoki dolgotrajni politični, gospodarski, družbeni in kulturni odnosi; ker partnerstvo EU s temi državami temelji na skupnih političnih in kulturnih vrednotah; |
| --- | --- |

A.

ker imajo Kneževina Andora (Andora), Kneževina Monako (Monako) in Republika San Marino (San Marino) dolgoletno zgodovino državnosti; ker so vedno bile v jedru evropske zgodovine in jih z državami članicami v njihovi neposredni bližini in z EU na splošno povezujejo globoki dolgotrajni politični, gospodarski, družbeni in kulturni odnosi; ker partnerstvo EU s temi državami temelji na skupnih političnih in kulturnih vrednotah;

| B. | ker so Andora, Monako in San Marino izkazali močno politično, gospodarsko in kulturno evropsko usmeritev ter veliko željo po tesnejših političnih, gospodarskih in kulturnih odnosih z Evropsko unijo; ker je za Andoro, Monako in San Marino na eni strani ter EU na drugi strani pomembno, da se zagotovi pravočasen pozitiven odziv na to usmeritev in podpre hiter zaključek pogajanj o novem pridružitvenem sporazumu, ki bo nov referenčni okvir za odnose med EU in temi državami; |
| --- | --- |

B.

ker so Andora, Monako in San Marino izkazali močno politično, gospodarsko in kulturno evropsko usmeritev ter veliko željo po tesnejših političnih, gospodarskih in kulturnih odnosih z Evropsko unijo; ker je za Andoro, Monako in San Marino na eni strani ter EU na drugi strani pomembno, da se zagotovi pravočasen pozitiven odziv na to usmeritev in podpre hiter zaključek pogajanj o novem pridružitvenem sporazumu, ki bo nov referenčni okvir za odnose med EU in temi državami;

| C. | ker je tudi v interesu držav članic, ki imajo tradicionalno tesne zgodovinske, politične in gospodarske odnose z Andoro, Monakom in San Marinom, da se spodbudita nadgradnja in natančnejša opredelitev odnosov med temi državami in Evropsko unijo na splošno; ker je v zvezi s tem bistveno, da se upoštevajo obstoječi posebni dvostranski odnosi med temi državami članicami ter Andoro, Monakom in San Marinom, zlasti zaradi pravne varnosti; |
| --- | --- |

C.

ker je tudi v interesu držav članic, ki imajo tradicionalno tesne zgodovinske, politične in gospodarske odnose z Andoro, Monakom in San Marinom, da se spodbudita nadgradnja in natančnejša opredelitev odnosov med temi državami in Evropsko unijo na splošno; ker je v zvezi s tem bistveno, da se upoštevajo obstoječi posebni dvostranski odnosi med temi državami članicami ter Andoro, Monakom in San Marinom, zlasti zaradi pravne varnosti;

| D. | ker Andora, Monako in San Marino že dolgo podpirajo usmerjenost politike Evropske unije v Združenih narodih; |
| --- | --- |

D.

ker Andora, Monako in San Marino že dolgo podpirajo usmerjenost politike Evropske unije v Združenih narodih;

| E. | ker so Andora, Monako in San Marino – vsaka na svoj način – pomembne gospodarske partnerice za države članice, ki so v njihovi neposredni bližini, in zagotavljajo zaposlitvene možnosti za številne državljane EU; ker bi neposrednejši stik med Andoro, Monakom in San Marinom ter EU vsem stranem zagotovil pomembno priložnost za nadaljnji gospodarski razvoj s pozitivnim gospodarskim učinkom prelivanja na regije držav članic v neposredni bližini, tudi prek dodatnih priložnosti za zaposlovanje in boljše mednarodne poklicne usposobljenosti; |
| --- | --- |

E.

ker so Andora, Monako in San Marino – vsaka na svoj način – pomembne gospodarske partnerice za države članice, ki so v njihovi neposredni bližini, in zagotavljajo zaposlitvene možnosti za številne državljane EU; ker bi neposrednejši stik med Andoro, Monakom in San Marinom ter EU vsem stranem zagotovil pomembno priložnost za nadaljnji gospodarski razvoj s pozitivnim gospodarskim učinkom prelivanja na regije držav članic v neposredni bližini, tudi prek dodatnih priložnosti za zaposlovanje in boljše mednarodne poklicne usposobljenosti;

| F. | ker je pomembno, da se pri pogajanjih o pridružitvenem sporazumu v skladu z izjavo 3 o členu 8 Pogodbe o Evropski uniji v celoti upoštevajo posebnosti Andore, Monaka in San Marina kot ozemeljsko majhnih držav; ker je zato pomembno priznati, da so Andora, Monako in San Marino ozemeljsko majhne države z malo prebivalci, kar ima ustrezne posledice z vidika ohranjanja ustrezne socialno-ekonomske dostopnosti in vključevanja za državljane teh držav; ker sta dostopnost in vključevanje bistvena za ohranjanje kulture, tradicij in vrednot, značilnih za te tri skupnosti; ker bi brez teh posebnih mehanizmov za dostop in vključevanje nekateri državljani imeli težave pri zagotavljanju sredstev, potrebnih za življenje v svoji državi izvora; ker je zato bistveno ohraniti, tudi z ustreznimi določbami v pridružitvenem sporazumu, politično, socialno-ekonomsko, kulturno in identitarno strukturo Andore, Monaka in San Marina ter jih prilagoditi realnosti vključevanja v Evropsko unijo; |
| --- | --- |

F.

ker je pomembno, da se pri pogajanjih o pridružitvenem sporazumu v skladu z izjavo 3 o členu 8 Pogodbe o Evropski uniji v celoti upoštevajo posebnosti Andore, Monaka in San Marina kot ozemeljsko majhnih držav; ker je zato pomembno priznati, da so Andora, Monako in San Marino ozemeljsko majhne države z malo prebivalci, kar ima ustrezne posledice z vidika ohranjanja ustrezne socialno-ekonomske dostopnosti in vključevanja za državljane teh držav; ker sta dostopnost in vključevanje bistvena za ohranjanje kulture, tradicij in vrednot, značilnih za te tri skupnosti; ker bi brez teh posebnih mehanizmov za dostop in vključevanje nekateri državljani imeli težave pri zagotavljanju sredstev, potrebnih za življenje v svoji državi izvora; ker je zato bistveno ohraniti, tudi z ustreznimi določbami v pridružitvenem sporazumu, politično, socialno-ekonomsko, kulturno in identitarno strukturo Andore, Monaka in San Marina ter jih prilagoditi realnosti vključevanja v Evropsko unijo;

| G. | ker imajo Andora, Monako in San Marino že dolgo sklenjene dvostranske sporazume s svojimi sosednjimi državami, v katerih se obravnavajo vprašanja, ki so v skupnem interesu, upoštevajo značilnosti in posebni pomisleki teh treh držav ter odraža potreba po ohranitvi sposobnosti njihovega preživetja; ker je te značilnosti in posebne pomisleke priznala parlamentarna skupščina Sveta Evrope; |
| --- | --- |

G.

ker imajo Andora, Monako in San Marino že dolgo sklenjene dvostranske sporazume s svojimi sosednjimi državami, v katerih se obravnavajo vprašanja, ki so v skupnem interesu, upoštevajo značilnosti in posebni pomisleki teh treh držav ter odraža potreba po ohranitvi sposobnosti njihovega preživetja; ker je te značilnosti in posebne pomisleke priznala parlamentarna skupščina Sveta Evrope;

| H. | ker so Andora, Monako in San Marino vsaka po svoje izvedle pomembne reforme in regulativno zbliževanje z EU, zlasti v zvezi z regulacijo bančnega in finančnega sektorja; |
| --- | --- |

H.

ker so Andora, Monako in San Marino vsaka po svoje izvedle pomembne reforme in regulativno zbliževanje z EU, zlasti v zvezi z regulacijo bančnega in finančnega sektorja;

| I. | ker je Svet na svoji seji 4. decembra 2018 sklenil, da bo Andoro in San Marino odstranil iz priloge II k sklepom Sveta z dne 5. decembra 2017, in tako potrdil, da sta državi izpolnili vse preostale obveznosti v zvezi z ukrepi na področju preglednosti, pravične obdavčitve in ukrepi za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička; ker Monako nikdar ni bil vključen v to prilogo, saj je Svet že 5. decembra 2017 ugotovil, da država v celoti izpolnjuje navedene obveznosti; ker je Svetovni forum OECD za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene na svojih srečanjih aprila in julija 2018 razglasil, da Andora, Monako in San Marino spoštujejo mednarodne standarde o izmenjavi informacij na zahtevo; |
| --- | --- |

I.

ker je Svet na svoji seji 4. decembra 2018 sklenil, da bo Andoro in San Marino odstranil iz priloge II k sklepom Sveta z dne 5. decembra 2017, in tako potrdil, da sta državi izpolnili vse preostale obveznosti v zvezi z ukrepi na področju preglednosti, pravične obdavčitve in ukrepi za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička; ker Monako nikdar ni bil vključen v to prilogo, saj je Svet že 5. decembra 2017 ugotovil, da država v celoti izpolnjuje navedene obveznosti; ker je Svetovni forum OECD za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene na svojih srečanjih aprila in julija 2018 razglasil, da Andora, Monako in San Marino spoštujejo mednarodne standarde o izmenjavi informacij na zahtevo;

| J. | ker je treba pohvaliti, da je Andora v zvezi s finančno uredbo izvedla pomembne reforme in se postopoma uskladila z zakonodajo EU; ker sta EU in Andora dosegli pomemben dogovor o tobaku, zaradi česar bo lahko Andora povečala prizadevanja za prehod na bolj raznoliko gospodarstvo; ker bo ta dolgoročni proces vključeval pomembne izzive in bo zato pri prehodu na bolj raznoliko gospodarstvo v Andori potrebna ustrezna zaščita delavcev; ker bo širši dostop do notranjega trga podpiral dolgoročni gospodarski razvoj ter ustvaril nove gospodarske in zaposlitvene priložnosti v Andori; |
| --- | --- |

J.

ker je treba pohvaliti, da je Andora v zvezi s finančno uredbo izvedla pomembne reforme in se postopoma uskladila z zakonodajo EU; ker sta EU in Andora dosegli pomemben dogovor o tobaku, zaradi česar bo lahko Andora povečala prizadevanja za prehod na bolj raznoliko gospodarstvo; ker bo ta dolgoročni proces vključeval pomembne izzive in bo zato pri prehodu na bolj raznoliko gospodarstvo v Andori potrebna ustrezna zaščita delavcev; ker bo širši dostop do notranjega trga podpiral dolgoročni gospodarski razvoj ter ustvaril nove gospodarske in zaposlitvene priložnosti v Andori;

| K. | ker ima San Marino trenutno težave z izvozom v države članice EU razen v Italijo zaradi dodatne obvezne dokumentacije o DDV (T2); ker bi moral pridružitveni sporazum zagotoviti priložnost za enake konkurenčne pogoje po vsej EU, kar bi bilo za izvoznike iz San Marina zelo pomembno; ker bi moral pridružitveni sporazum bankam iz Andore in San Marina omogočiti popoln dostop do sistema dovoljenj EU za čezmejno opravljanje storitev za banke in finančna podjetja; |
| --- | --- |

K.

ker ima San Marino trenutno težave z izvozom v države članice EU razen v Italijo zaradi dodatne obvezne dokumentacije o DDV (T2); ker bi moral pridružitveni sporazum zagotoviti priložnost za enake konkurenčne pogoje po vsej EU, kar bi bilo za izvoznike iz San Marina zelo pomembno; ker bi moral pridružitveni sporazum bankam iz Andore in San Marina omogočiti popoln dostop do sistema dovoljenj EU za čezmejno opravljanje storitev za banke in finančna podjetja;

| L. | ker so državljani Monaka manjšina v svoji lastni državi in sta stanovanjski trg in trg dela takšna, da potrebujejo aktivno podporo, ki je bistvena za to, da lahko še naprej prebivajo v državi; ker se določbe o olajšanju dostopa do zaposlitve v enakem obsegu uporabljajo za državljane Monaka in prebivalce mest v neposredni bližini te države; ker je 92 % delavcev v Monaku državljanov EU; |
| --- | --- |

L.

ker so državljani Monaka manjšina v svoji lastni državi in sta stanovanjski trg in trg dela takšna, da potrebujejo aktivno podporo, ki je bistvena za to, da lahko še naprej prebivajo v državi; ker se določbe o olajšanju dostopa do zaposlitve v enakem obsegu uporabljajo za državljane Monaka in prebivalce mest v neposredni bližini te države; ker je 92 % delavcev v Monaku državljanov EU;

| M. | ker pridružitveni sporazum z EU omogoča razvojno sodelovanje na področjih skupnega interesa in sodelovanje v nekaterih horizontalnih politikah EU o vprašanjih, kot so raziskovanje, okolje in izobraževanje (Erasmus+); |
| --- | --- |

M.

ker pridružitveni sporazum z EU omogoča razvojno sodelovanje na področjih skupnega interesa in sodelovanje v nekaterih horizontalnih politikah EU o vprašanjih, kot so raziskovanje, okolje in izobraževanje (Erasmus+);

| N. | ker bo za začetek veljavnosti pridružitvenega sporazuma potrebna odobritev Parlamenta; |
| --- | --- |

N.

ker bo za začetek veljavnosti pridružitvenega sporazuma potrebna odobritev Parlamenta;

| 1. | priporoči Svetu, Komisiji ter podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj:






  (a) | izkoristijo priložnost, ki jo ponujajo pogajanja o pridružitvenem sporazumu, da bi dokazali pomen tesnejših odnosov in povezovanja z EU – ob upoštevanju javnega mnenja v Andori, Monaku in San Marinu ter v EU – in da bi dolgoročno dodatno potrdili pomen vključitve v organe in politike EU za te države; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

izkoristijo priložnost, ki jo ponujajo pogajanja o pridružitvenem sporazumu, da bi dokazali pomen tesnejših odnosov in povezovanja z EU – ob upoštevanju javnega mnenja v Andori, Monaku in San Marinu ter v EU – in da bi dolgoročno dodatno potrdili pomen vključitve v organe in politike EU za te države;

| (b) | preprečijo tveganje za zavrnitev pridružitvenega sporazuma, potem ko so se pogajanja zaključila, in naj si znova prizadevajo prebivalcem v Andori, Monaku in San Marinu, ki se počutijo ranljivejši, posredovati informacije o pridružitvenem sporazumu ter jim povsem pregledno in v sodelovanju z organi treh držav razložijo obseg, utemeljenost in morebitne pomanjkljivosti pridružitvenega sporazuma, da bi dosegli politično enotnost in kar največjo javno podporo v vsaki od treh držav; spodbudijo Andoro, Monako in San Marino, naj ravnajo enako, ter podprejo njihova prizadevanja; |
| --- | --- |

(b)

preprečijo tveganje za zavrnitev pridružitvenega sporazuma, potem ko so se pogajanja zaključila, in naj si znova prizadevajo prebivalcem v Andori, Monaku in San Marinu, ki se počutijo ranljivejši, posredovati informacije o pridružitvenem sporazumu ter jim povsem pregledno in v sodelovanju z organi treh držav razložijo obseg, utemeljenost in morebitne pomanjkljivosti pridružitvenega sporazuma, da bi dosegli politično enotnost in kar največjo javno podporo v vsaki od treh držav; spodbudijo Andoro, Monako in San Marino, naj ravnajo enako, ter podprejo njihova prizadevanja;

| (c) | v celoti upoštevajo majhne ozemeljske razsežnosti in omejene upravne vire, v relativnem smislu, Andore, Monaka in San Marina ter v pogajalskem procesu ustrezno prilagodijo potrebno sprejetje in izvajanje pravnega reda Skupnosti, da se zmanjša čezmeren pritisk na proračun, ki bi negativno vplival na javno mnenje in razpoložljiva proračunske sredstva; po potrebi Andori, Monaku in San Marinu zagotovijo pomoč pri vzpostavitvi potrebne upravne zmogljivosti za zagotavljanje hitrega, dinamičnega in enotnega prevzema pravnega reda Skupnosti; |
| --- | --- |

(c)

v celoti upoštevajo majhne ozemeljske razsežnosti in omejene upravne vire, v relativnem smislu, Andore, Monaka in San Marina ter v pogajalskem procesu ustrezno prilagodijo potrebno sprejetje in izvajanje pravnega reda Skupnosti, da se zmanjša čezmeren pritisk na proračun, ki bi negativno vplival na javno mnenje in razpoložljiva proračunske sredstva; po potrebi Andori, Monaku in San Marinu zagotovijo pomoč pri vzpostavitvi potrebne upravne zmogljivosti za zagotavljanje hitrega, dinamičnega in enotnega prevzema pravnega reda Skupnosti;

| (d) | v vseh treh državah pozovejo k vzpostavitvi usklajenega, učinkovitega in uspešnega institucionalnega okvira za izvajanje pridružitvenega sporazuma, da se zagotovi dinamični prenos pravnega reda Skupnosti ter enotna uporaba in dosledno razlaganje določb sporazuma, ki mora zajemati forum za posvetovanje in mehanizem za reševanje sporov; |
| --- | --- |

(d)

v vseh treh državah pozovejo k vzpostavitvi usklajenega, učinkovitega in uspešnega institucionalnega okvira za izvajanje pridružitvenega sporazuma, da se zagotovi dinamični prenos pravnega reda Skupnosti ter enotna uporaba in dosledno razlaganje določb sporazuma, ki mora zajemati forum za posvetovanje in mehanizem za reševanje sporov;

| (e) | Andori, Monaku in San Marinu poudarijo pomen splošne celovitosti in homogenosti notranjega trga ter spoštovanja temeljnih vidikov vseh štirih svoboščin v zvezi z notranjim trgom; opozorijo na prednosti in gospodarske koristi popolnega dostopa do notranjega trga, vključno z dostopom proizvodov in storitev, ter na potrebo po ohranitvi enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu in trdnih, odpornih in učinkovitih institucionalnih temeljev v korist vseh; |
| --- | --- |

(e)

Andori, Monaku in San Marinu poudarijo pomen splošne celovitosti in homogenosti notranjega trga ter spoštovanja temeljnih vidikov vseh štirih svoboščin v zvezi z notranjim trgom; opozorijo na prednosti in gospodarske koristi popolnega dostopa do notranjega trga, vključno z dostopom proizvodov in storitev, ter na potrebo po ohranitvi enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu in trdnih, odpornih in učinkovitih institucionalnih temeljev v korist vseh;

| (f) | zagotovijo ustrezno in dolgoročno podporo EU Andori, Monaku in San Marinu v zvezi z njihovo sposobnostjo popolnega sprejetja in izvajanja pravnega reda Skupnosti, tudi s tesnejšim institucionalnim sodelovanjem z državami članicami v neposredni bližini; zagotovijo dostop do finančnih sredstev EU za financiranje ciljno usmerjenih projektov in možnost zanašanja na obstoječe upravne organe v državah članicah za izvajanje pravnega reda Skupnosti; |
| --- | --- |

(f)

zagotovijo ustrezno in dolgoročno podporo EU Andori, Monaku in San Marinu v zvezi z njihovo sposobnostjo popolnega sprejetja in izvajanja pravnega reda Skupnosti, tudi s tesnejšim institucionalnim sodelovanjem z državami članicami v neposredni bližini; zagotovijo dostop do finančnih sredstev EU za financiranje ciljno usmerjenih projektov in možnost zanašanja na obstoječe upravne organe v državah članicah za izvajanje pravnega reda Skupnosti;

| (g) | spodbudijo povečane zmogljivosti za ustrezno sprejetje in izvajanje pravnega reda Skupnosti z napotitvijo uradnikov iz javnih uprav Andore, Monaka in San Marina v ustrezne institucije in organe EU in držav članic; |
| --- | --- |

(g)

spodbudijo povečane zmogljivosti za ustrezno sprejetje in izvajanje pravnega reda Skupnosti z napotitvijo uradnikov iz javnih uprav Andore, Monaka in San Marina v ustrezne institucije in organe EU in držav članic;

| (h) | preučijo, ob upoštevanju potrebe po uskladitvi svobode ustanavljanja, predvidene v okviru pridružitvenega sporazuma, in nacionalnih predpisov v Andori, Monaku in San Marinu, katerih namen je ohraniti družbeno-gospodarsko vključevanje državljanov, možnost začasnih odstopanj na podlagi ocene dejanskih potreb treh držav ter klavzul o pregledu, vezanih na posebna socialno-ekonomska merila za vse države, ki sodelujejo v pogajanjih, ter prilagojenih časovnemu okviru, ki je potreben, da se v vsaki od držav postopoma zagotovijo dejansko enaki konkurenčni pogoji in ustrezna konkurenčna zmogljivost za delavce in podjetja; upoštevajo dejstvo, da so te države tako majhne, da bi bil učinek dogovorjenih začasnih odstopanj na pravni red Skupnosti zanemarljiv; |
| --- | --- |

(h)

preučijo, ob upoštevanju potrebe po uskladitvi svobode ustanavljanja, predvidene v okviru pridružitvenega sporazuma, in nacionalnih predpisov v Andori, Monaku in San Marinu, katerih namen je ohraniti družbeno-gospodarsko vključevanje državljanov, možnost začasnih odstopanj na podlagi ocene dejanskih potreb treh držav ter klavzul o pregledu, vezanih na posebna socialno-ekonomska merila za vse države, ki sodelujejo v pogajanjih, ter prilagojenih časovnemu okviru, ki je potreben, da se v vsaki od držav postopoma zagotovijo dejansko enaki konkurenčni pogoji in ustrezna konkurenčna zmogljivost za delavce in podjetja; upoštevajo dejstvo, da so te države tako majhne, da bi bil učinek dogovorjenih začasnih odstopanj na pravni red Skupnosti zanemarljiv;

| (i) | izkoristijo pridružitveni sporazum kot priložnost za nadaljnje sodelovanje z Andoro, Monakom in San Marinom v okviru Direktive (EU) 2015/849 z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma (1), |
| --- | --- |

(i)

izkoristijo pridružitveni sporazum kot priložnost za nadaljnje sodelovanje z Andoro, Monakom in San Marinom v okviru Direktive (EU) 2015/849 z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma (1),

| (j) | prilagodijo zahteve glede zagotavljanja statističnih podatkov v okviru pridružitvenega sporazuma velikosti Andore, Monaka in San Marina; |
| --- | --- |

(j)

prilagodijo zahteve glede zagotavljanja statističnih podatkov v okviru pridružitvenega sporazuma velikosti Andore, Monaka in San Marina;

| (k) | vzporedno s pogajanji o pridružitvenem sporazumu preučijo možnost in smiselnost tega, da se Andori in San Marinu omogoči dostop do likvidnosti eurosistema za spodbujanje odpornosti in stabilnosti njunih nacionalnih bančnih sistemov v primeru notranjih ali zunanjih sistemskih šokov, obenem pa zagotovi ustrezen nadzor Evropske centralne banke; spodbudijo Andoro in Monako, naj postaneta članici Mednarodnega denarnega sklada, in jima po potrebi priskrbijo tehnično pomoč pri tem; spodbudijo Andoro, Monako in San Marino, naj si še naprej ustrezno prizadevajo za zbliževanje z EU na področju finančnih predpisov, davčne ureditve in boja proti pranju denarja; |
| --- | --- |

(k)

vzporedno s pogajanji o pridružitvenem sporazumu preučijo možnost in smiselnost tega, da se Andori in San Marinu omogoči dostop do likvidnosti eurosistema za spodbujanje odpornosti in stabilnosti njunih nacionalnih bančnih sistemov v primeru notranjih ali zunanjih sistemskih šokov, obenem pa zagotovi ustrezen nadzor Evropske centralne banke; spodbudijo Andoro in Monako, naj postaneta članici Mednarodnega denarnega sklada, in jima po potrebi priskrbijo tehnično pomoč pri tem; spodbudijo Andoro, Monako in San Marino, naj si še naprej ustrezno prizadevajo za zbliževanje z EU na področju finančnih predpisov, davčne ureditve in boja proti pranju denarja;

| (l) | nadaljujejo pogajanja o pridružitvenem sporazumu z Andoro, Monakom in San Marinom ter pogajalskim stranem pravočasno zagotovijo vso institucionalno in politikam prilagojeno podporo, vključno z ocenami in strokovnimi mnenji pristojnih generalnih direktoratov Komisije, da bi se pogajanja lahko zaključila čim prej, vsekakor pa v naslednjih dveh letih; |
| --- | --- |

(l)

nadaljujejo pogajanja o pridružitvenem sporazumu z Andoro, Monakom in San Marinom ter pogajalskim stranem pravočasno zagotovijo vso institucionalno in politikam prilagojeno podporo, vključno z ocenami in strokovnimi mnenji pristojnih generalnih direktoratov Komisije, da bi se pogajanja lahko zaključila čim prej, vsekakor pa v naslednjih dveh letih;

| (m) | sklenejo pred koncem sedanjega mandata skupno politično izjavo z Andoro, Monakom in San Marinom o okviru pridružitvenega sporazuma, da bi obravnavali in ohranili napredek, dosežen v dosedanjih pogajanjih, ter da bi nova Evropska komisija in Evropska služba za zunanje delovanje lahko ocenili in nadgradili to skupno razumevanje ter dosegli napredek v pogajanjih; |
| --- | --- |

(m)

sklenejo pred koncem sedanjega mandata skupno politično izjavo z Andoro, Monakom in San Marinom o okviru pridružitvenega sporazuma, da bi obravnavali in ohranili napredek, dosežen v dosedanjih pogajanjih, ter da bi nova Evropska komisija in Evropska služba za zunanje delovanje lahko ocenili in nadgradili to skupno razumevanje ter dosegli napredek v pogajanjih;

| (n) | pogajanja o pridružitvenem sporazumu obravnavajo kot priložnost za sprejetje ukrepov za skupne naložbe v infrastrukturo skupnega interesa ter ukrepov za izboljšanje skupnih akademskih raziskav med Andoro, Monakom, San Marinom in državami članicami EU; |
| --- | --- |

(n)

pogajanja o pridružitvenem sporazumu obravnavajo kot priložnost za sprejetje ukrepov za skupne naložbe v infrastrukturo skupnega interesa ter ukrepov za izboljšanje skupnih akademskih raziskav med Andoro, Monakom, San Marinom in državami članicami EU;

| 2. | meni, da bi naslednji mandat Evropskega parlamenta lahko služil kot dragocena priložnost za ustanovitev nove medparlamentarne delegacije, namenjene medparlamentarnemu dialogu in sodelovanju z Andoro, Monakom in San Marinom; poleg tega meni, da bi si Parlament moral prizadevati za tesno sodelovanje svojih služb in ustreznih služb parlamentov Andore, Monaka in San Marina ter redno gostiti mlade politične in poslovne voditelje ter voditelje civilne družbe iz teh treh držav, da bi okrepili pozitivno podobo tesnejšega političnega, gospodarskega in političnega sogovornika z EU v okviru pogajanj o pridružitvenem sporazumu; meni, da bi moral Parlament skozi celotna pogajanja spodbujati redno izmenjavo mnenj z nacionalnimi parlamentarnimi delegacijami Andore, Monaka in San Marina; meni, da bi morala izmenjava mnenj med Evropskim parlamentom ter nacionalnimi parlamentarnimi delegacijami Andore, Monaka in San Marina zajemati tudi vprašanja, ki jih obravnava Parlament in bi lahko neposredno vplivala na gospodarstvo teh držav, njihove odnose z EU ali učinkovitost pridružitvenega sporazuma; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, soknezom, državnemu ministru in splošnemu svetu Andore, knezu, državnemu ministru in nacionalnemu svetu Monaka ter glavnima regentoma, državnemu kongresu in velikemu ter generalnemu svetu San Marina. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL L 141, 5.6.2015, str. 73.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 12. marec 2019

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/164 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/164

---

P8_TA(2019)0135

Zahteva za odvzem imunitete Moniki Hohlmeier

Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o zahtevi za odvzem imunitete Moniki Hohlmeier (2019/2002(IMM))

(2021/C 23/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Moniki Hohlmeier, ki jo je 27. novembra 2018 poslal državni tožilec v Coburgu v okviru postopka predhodne preiskave in je bila razglašena na plenarnem zasedanju 14. januarja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Moniki Hohlmeier, ki jo je 27. novembra 2018 poslal državni tožilec v Coburgu v okviru postopka predhodne preiskave in je bila razglašena na plenarnem zasedanju 14. januarja 2019,

| — | ob upoštevanju tega, da se je Monika Hohlmeier odrekla pravici do zagovora v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tega, da se je Monika Hohlmeier odrekla pravici do zagovora v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 9 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 46 ustave Zvezne republike Nemčije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 46 ustave Zvezne republike Nemčije,

| — | ob upoštevanju členov 5(2) in 6(1) ter člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 5(2) in 6(1) ter člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0165/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0165/2019),

| A. | ker je državni tožilec v Coburgu poslal zahtevo za odvzem imunitete poslanki Evropskega parlamenta Moniki Hohlmeier, izvoljeni kot predstavnici Zvezne republike Nemčije, v zvezi s kaznivim dejanjem iz člena 142 nemškega kazenskega zakonika; ker se pregon nanaša na pobeg s kraja nesreče; |
| --- | --- |

A.

ker je državni tožilec v Coburgu poslal zahtevo za odvzem imunitete poslanki Evropskega parlamenta Moniki Hohlmeier, izvoljeni kot predstavnici Zvezne republike Nemčije, v zvezi s kaznivim dejanjem iz člena 142 nemškega kazenskega zakonika; ker se pregon nanaša na pobeg s kraja nesreče;

| B. | ker je Monika Hohlmeier 4. septembra 2018, okoli 15.00 poskušala parkirati avtomobil na parkirišču v Lichtenfelsu (Nemčija); ker se je s prednjim delom vozila zaletela v drug avtomobil, ki je bil parkiran, s čimer je na njem povzročila škodo, ocenjeno na 287,84 EUR; ker je Monika Hohlmeier nato zapustila kraj nesreče, ne da bi pomislila na odpravo škode; |
| --- | --- |

B.

ker je Monika Hohlmeier 4. septembra 2018, okoli 15.00 poskušala parkirati avtomobil na parkirišču v Lichtenfelsu (Nemčija); ker se je s prednjim delom vozila zaletela v drug avtomobil, ki je bil parkiran, s čimer je na njem povzročila škodo, ocenjeno na 287,84 EUR; ker je Monika Hohlmeier nato zapustila kraj nesreče, ne da bi pomislila na odpravo škode;

| C. | ker v skladu s členom 9 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države; |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 9 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;

| D. | ker v skladu s členom 46 ustave Zvezne republike Nemčije poslanec ne sme odgovarjati ali biti prijet za kaznivo dejanje brez odobritve parlamenta (Bundestag), razen če je bil prijet med storitvijo kaznivega dejanja ali naslednji dan po storitvi tega dejanja; |
| --- | --- |

D.

ker v skladu s členom 46 ustave Zvezne republike Nemčije poslanec ne sme odgovarjati ali biti prijet za kaznivo dejanje brez odobritve parlamenta (Bundestag), razen če je bil prijet med storitvijo kaznivega dejanja ali naslednji dan po storitvi tega dejanja;

| E. | ker lahko samo Evropski parlament odloči o tem, ali se bo imuniteta v posameznem primeru odvzela; ker lahko Evropski parlament pri odločanju o odvzemu imunitete razumno upošteva stališče poslanca (2); |
| --- | --- |

E.

ker lahko samo Evropski parlament odloči o tem, ali se bo imuniteta v posameznem primeru odvzela; ker lahko Evropski parlament pri odločanju o odvzemu imunitete razumno upošteva stališče poslanca (2);

| F. | ker domnevno kaznivo dejanje ni neposredno ali očitno povezano z opravljanjem dolžnosti Monike Hohlmeier kot poslanke Evropskega parlamenta niti ne predstavlja mnenja ali glasu, ki bi ga izrekla pri opravljanju svojih dolžnosti kot poslanka Evropskega parlamenta, v smislu člena 8 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

F.

ker domnevno kaznivo dejanje ni neposredno ali očitno povezano z opravljanjem dolžnosti Monike Hohlmeier kot poslanke Evropskega parlamenta niti ne predstavlja mnenja ali glasu, ki bi ga izrekla pri opravljanju svojih dolžnosti kot poslanka Evropskega parlamenta, v smislu člena 8 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| G. | ker tem primeru Parlament ni mogel dokazati, da je podan fumus persecutionis, torej dovolj utemeljen sum, da je bil postopek sprožen z namenom, da bi se škodovalo politični dejavnosti poslanke; |
| --- | --- |

G.

ker tem primeru Parlament ni mogel dokazati, da je podan fumus persecutionis, torej dovolj utemeljen sum, da je bil postopek sprožen z namenom, da bi se škodovalo politični dejavnosti poslanke;

| 1. | sklene, da se Moniki Hohlmeier odvzame imuniteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Zvezne republike Nemčije in Moniki Hohlmeier. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964, Wagner/Fohrman in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986, Wybot/Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008, Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008, Marra/De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010, Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013, Gollnisch/Parlament, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Sodba z dne 15. oktobra 2008, Mote/Parlament, T-345/05 P, EU:T:2008:440, točka 28.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/166 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/166

---

P8_TA(2019)0136

Zahteva za odvzem imunitete Jean-Marieju Le Penu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o zahtevi za odvzem imunitete Jean-Marieju Le Penu (2018/2247(IMM))

(2021/C 23/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Jean-Marieju Le Penu, ki jo je 5. septembra 2018 posredovalo ministrstvo za pravosodje Francoske republike na podlagi zahteve generalnega državnega tožilca pri pritožbenem sodišču v Parizu (Cour d’appel de Paris) in je bila razglašena na plenarnem zasedanju 22. oktobra 2018, v zvezi z nerešeno zadevo, ki jo obravnavajo preiskovalni sodniki in se nanaša na sodno preiskavo v zvezi z domnevnimi kaznivimi dejanji zlorabe zaupanja, prikrivanja zlorabe zaupanja, goljufije organizirane skupine, ponarejanja listin in uporabe ponarejenih listin ter prikritega zaposlovanja s prikrivanjem zaposlenih v povezavi s pogoji za zaposlitev parlamentarnih pomočnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Jean-Marieju Le Penu, ki jo je 5. septembra 2018 posredovalo ministrstvo za pravosodje Francoske republike na podlagi zahteve generalnega državnega tožilca pri pritožbenem sodišču v Parizu (Cour d’appel de Paris) in je bila razglašena na plenarnem zasedanju 22. oktobra 2018, v zvezi z nerešeno zadevo, ki jo obravnavajo preiskovalni sodniki in se nanaša na sodno preiskavo v zvezi z domnevnimi kaznivimi dejanji zlorabe zaupanja, prikrivanja zlorabe zaupanja, goljufije organizirane skupine, ponarejanja listin in uporabe ponarejenih listin ter prikritega zaposlovanja s prikrivanjem zaposlenih v povezavi s pogoji za zaposlitev parlamentarnih pomočnikov,

| — | po zagovoru Jean-Françoisa Jalkha, ki je v skladu s členom 9(6) Poslovnika zastopal Jean-Marieja Le Pena, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Jean-Françoisa Jalkha, ki je v skladu s členom 9(6) Poslovnika zastopal Jean-Marieja Le Pena,

| — | ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 26 ustave Francoske republike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 26 ustave Francoske republike,

| — | ob upoštevanju členov 5(2) in 6(1) ter člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 5(2) in 6(1) ter člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0167/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0167/2019),

| A. | ker so preiskovalni sodniki pri okrožnem sodišču v Parizu zahtevali odvzem poslanske imunitete Jean-Marieju Le Penu, da bi ga zaslišali v zvezi z domnevnimi kaznivimi dejanji; |
| --- | --- |

A.

ker so preiskovalni sodniki pri okrožnem sodišču v Parizu zahtevali odvzem poslanske imunitete Jean-Marieju Le Penu, da bi ga zaslišali v zvezi z domnevnimi kaznivimi dejanji;

| B. | ker se zahteva za odvzem imunitete Jean-Marieju Le Penu nanaša na domnevna kazniva dejanja zlorabe zaupanja, prikrivanja zlorabe zaupanja, goljufije organizirane skupine, ponarejanja listin in uporabe ponarejenih listin ter prikritega zaposlovanja s prikrivanjem zaposlenih v povezavi s pogoji za zaposlitev pomočnikov poslancev Evropskega parlamenta iz stranke Front National; |
| --- | --- |

B.

ker se zahteva za odvzem imunitete Jean-Marieju Le Penu nanaša na domnevna kazniva dejanja zlorabe zaupanja, prikrivanja zlorabe zaupanja, goljufije organizirane skupine, ponarejanja listin in uporabe ponarejenih listin ter prikritega zaposlovanja s prikrivanjem zaposlenih v povezavi s pogoji za zaposlitev pomočnikov poslancev Evropskega parlamenta iz stranke Front National;

| C. | ker je bila 5. decembra 2016 uvedena sodna preiskava po predhodni preiskavi, ki se je začela, potem ko je takratni predsednik Evropskega parlamenta 9. marca 2015 podal ovadbo v zvezi z nekaj parlamentarnimi pomočniki poslancev Evropskega parlamenta iz stranke Front National; |
| --- | --- |

C.

ker je bila 5. decembra 2016 uvedena sodna preiskava po predhodni preiskavi, ki se je začela, potem ko je takratni predsednik Evropskega parlamenta 9. marca 2015 podal ovadbo v zvezi z nekaj parlamentarnimi pomočniki poslancev Evropskega parlamenta iz stranke Front National;

| D. | ker je bilo med hišno preiskavo, ki je bila februarja 2016 opravljena na sedežu stranke Front National, v pisarni zakladnika stranke zaseženih nekaj dokumentov, iz katerih je razvidna želja te stranke, da bi pri osebnih prejemkih zaposlenih v stranki „varčevala“ tako, da bi Evropski parlament pokril stroške njihove zaposlitve, češ da gre za parlamentarne pomočnike; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo med hišno preiskavo, ki je bila februarja 2016 opravljena na sedežu stranke Front National, v pisarni zakladnika stranke zaseženih nekaj dokumentov, iz katerih je razvidna želja te stranke, da bi pri osebnih prejemkih zaposlenih v stranki „varčevala“ tako, da bi Evropski parlament pokril stroške njihove zaposlitve, češ da gre za parlamentarne pomočnike;

| E. | ker je v kadrovskem načrtu stranke Front National, objavljenem februarja 2015, navedenih samo 15 poslancev Evropskega parlamenta (od skupno 23), 21 lokalnih parlamentarnih pomočnikov in 5 akreditiranih parlamentarnih pomočnikov (od skupno 54 pomočnikov); ker je več parlamentarnih pomočnikov izjavilo, da je njihov kraj zaposlitve sedež stranke Front National v Nanterru, v nekaterih primerih pa so navedli tudi, da so tam zaposleni za polni delovni čas, čeprav je njihovo prebivališče od navedenega kraja zaposlitve oddaljeno med 120 in 945 km; ker se je v tej fazi preiskave izkazalo, da 8 parlamentarnih pomočnikov ni opravljalo skoraj nobene naloge parlamentarnih pomočnikov ali pa so to počeli zgolj v zelo majhnem deležu svojih skupnih nalog; |
| --- | --- |

E.

ker je v kadrovskem načrtu stranke Front National, objavljenem februarja 2015, navedenih samo 15 poslancev Evropskega parlamenta (od skupno 23), 21 lokalnih parlamentarnih pomočnikov in 5 akreditiranih parlamentarnih pomočnikov (od skupno 54 pomočnikov); ker je več parlamentarnih pomočnikov izjavilo, da je njihov kraj zaposlitve sedež stranke Front National v Nanterru, v nekaterih primerih pa so navedli tudi, da so tam zaposleni za polni delovni čas, čeprav je njihovo prebivališče od navedenega kraja zaposlitve oddaljeno med 120 in 945 km; ker se je v tej fazi preiskave izkazalo, da 8 parlamentarnih pomočnikov ni opravljalo skoraj nobene naloge parlamentarnih pomočnikov ali pa so to počeli zgolj v zelo majhnem deležu svojih skupnih nalog;

| F. | ker so se med preiskavami razkrile okoliščine, zaradi katerih je malo verjetno, da so ti parlamentarni pomočniki dejansko opravljali naloge v zvezi z Evropskim parlamentom, na primer:






  — | pogodbe o zaposlitvi parlamentarnih pomočnikov v Evropskem parlamentu so bile časovno umeščene med dve pogodbi o zaposlitvi pri stranki Front National; |
| --- | --- | --- |

F.

ker so se med preiskavami razkrile okoliščine, zaradi katerih je malo verjetno, da so ti parlamentarni pomočniki dejansko opravljali naloge v zvezi z Evropskim parlamentom, na primer:

—

pogodbe o zaposlitvi parlamentarnih pomočnikov v Evropskem parlamentu so bile časovno umeščene med dve pogodbi o zaposlitvi pri stranki Front National;

| — | pogodbe o zaposlitvi parlamentarnih pomočnikov v Evropskem parlamentu in pogodbe o njihovi zaposlitvi v stranki Front National so veljale hkrati; |
| --- | --- |

—

pogodbe o zaposlitvi parlamentarnih pomočnikov v Evropskem parlamentu in pogodbe o njihovi zaposlitvi v stranki Front National so veljale hkrati;

| — | pogodbe o zaposlitvi v stranki Front National so bile sklenjene za obdobje, ki je sledilo obdobju, ki so ga zajemale pogodbe o zaposlitvi parlamentarnih pomočnikov v Evropskem parlamentu; |
| --- | --- |

—

pogodbe o zaposlitvi v stranki Front National so bile sklenjene za obdobje, ki je sledilo obdobju, ki so ga zajemale pogodbe o zaposlitvi parlamentarnih pomočnikov v Evropskem parlamentu;

| G. | ker se je med preiskavo razkrilo, da je Jean-Marie Le Pen kot poslanec Evropskega parlamenta leta 2011 zaposloval parlamentarnega pomočnika, vendar je ta parlamentarni pomočnik preiskovalcem povedal, da je v istem obdobju opravljal dela za volilno kampanjo drugega poslanca Evropskega parlamenta; ker je Jean-Marie Le Pen uredil, da so se plače parlamentarnih pomočnikov izplačevale trem drugim osebam, čeprav te nikakor niso delale kot parlamentarni pomočniki; |
| --- | --- |

G.

ker se je med preiskavo razkrilo, da je Jean-Marie Le Pen kot poslanec Evropskega parlamenta leta 2011 zaposloval parlamentarnega pomočnika, vendar je ta parlamentarni pomočnik preiskovalcem povedal, da je v istem obdobju opravljal dela za volilno kampanjo drugega poslanca Evropskega parlamenta; ker je Jean-Marie Le Pen uredil, da so se plače parlamentarnih pomočnikov izplačevale trem drugim osebam, čeprav te nikakor niso delale kot parlamentarni pomočniki;

| H. | ker se je med preiskavo izkazalo tudi, da je kot predsednik stranke Front National v času domnevnih kaznivih dejanj Jean-Marie Le Pen vzpostavil sistem – ki ga je razkril Evropski parlament – uporabe sredstev EU za plačevanje nekaterih uslužbencev stranke Front National prek parlamentarnih pogodb z osebami, ki so dejansko delale za stranko, s čimer so bila kršena veljavna pravila EU; |
| --- | --- |

H.

ker se je med preiskavo izkazalo tudi, da je kot predsednik stranke Front National v času domnevnih kaznivih dejanj Jean-Marie Le Pen vzpostavil sistem – ki ga je razkril Evropski parlament – uporabe sredstev EU za plačevanje nekaterih uslužbencev stranke Front National prek parlamentarnih pogodb z osebami, ki so dejansko delale za stranko, s čimer so bila kršena veljavna pravila EU;

| I. | ker preiskovalni sodniki menijo, da je treba zaslišati Jean-Marieja Le Pena; |
| --- | --- |

I.

ker preiskovalni sodniki menijo, da je treba zaslišati Jean-Marieja Le Pena;

| J. | ker se Jean-Marie Le Pen ni odzval na vabilo preiskovalcev, ki mu je bilo vročeno 21. junija 2018, in je enako ravnal, ko mu je bilo julija 2018 vročeno vabilo preiskovalnih sodnikov, pri čemer se je skliceval na poslansko imuniteto; |
| --- | --- |

J.

ker se Jean-Marie Le Pen ni odzval na vabilo preiskovalcev, ki mu je bilo vročeno 21. junija 2018, in je enako ravnal, ko mu je bilo julija 2018 vročeno vabilo preiskovalnih sodnikov, pri čemer se je skliceval na poslansko imuniteto;

| K. | ker je pristojni organ vložil zahtevo za odvzem imunitete Jean-Marieju Le Penu, da bi ga lahko zaslišali v zvezi z obtožbami, ki se nanj nanašajo; |
| --- | --- |

K.

ker je pristojni organ vložil zahtevo za odvzem imunitete Jean-Marieju Le Penu, da bi ga lahko zaslišali v zvezi z obtožbami, ki se nanj nanašajo;

| L. | ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države članice imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

L.

ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države članice imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| M. | ker člen 26 francoske ustave določa, da „se poslanca zaradi hudega ali drugega kaznivega dejanja ne sme prijeti ali pripreti niti se mu ne sme kako drugače odvzeti prostosti brez dovoljenja predsedstva doma parlamenta, katerega poslanec je. To dovoljenje se ne zahteva, če je poslanec prijet med storitvijo hudega ali drugega kaznivega dejanja ali če obsodba postane pravnomočna“; |
| --- | --- |

M.

ker člen 26 francoske ustave določa, da „se poslanca zaradi hudega ali drugega kaznivega dejanja ne sme prijeti ali pripreti niti se mu ne sme kako drugače odvzeti prostosti brez dovoljenja predsedstva doma parlamenta, katerega poslanec je. To dovoljenje se ne zahteva, če je poslanec prijet med storitvijo hudega ali drugega kaznivega dejanja ali če obsodba postane pravnomočna“;

| N. | ker niso podani niti dokazi niti razlogi za utemeljen sum; |
| --- | --- |

N.

ker niso podani niti dokazi niti razlogi za utemeljen sum;

| 1. | sklene, da se Jean-Marieju Le Penu odvzame imuniteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje ministru Francoske republike za pravosodje in Jean-Marieju Le Penu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrman in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/168 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/168

---

P8_TA(2019)0137

Zahteva za odvzem imunitete Dominique Bilde

Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o zahtevi za odvzem imunitete Dominique Bilde (2018/2267(IMM))

(2021/C 23/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Dominique Bilde, ki jo je dne 19. oktobra 2018 posredovalo francosko ministrstvo za pravosodje na podlagi zahteve generalnega državnega tožilca pri pritožbenem sodišču v Parizu (Cour d’appel de Paris) in je bila razglašena na plenarnem zasedanju 12. novembra 2018, v zvezi z nerešeno zadevo, ki jo obravnavajo preiskovalni sodniki in se nanaša na sodno preiskavo v zvezi z domnevnimi kaznivimi dejanji zlorabe zaupanja, prikrivanja zlorabe zaupanja, goljufije organizirane skupine, ponarejanja listin in uporabe ponarejenih listin ter prikritega zaposlovanja s prikrivanjem zaposlenih v povezavi s pogoji za zaposlitev pomočnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Dominique Bilde, ki jo je dne 19. oktobra 2018 posredovalo francosko ministrstvo za pravosodje na podlagi zahteve generalnega državnega tožilca pri pritožbenem sodišču v Parizu (Cour d’appel de Paris) in je bila razglašena na plenarnem zasedanju 12. novembra 2018, v zvezi z nerešeno zadevo, ki jo obravnavajo preiskovalni sodniki in se nanaša na sodno preiskavo v zvezi z domnevnimi kaznivimi dejanji zlorabe zaupanja, prikrivanja zlorabe zaupanja, goljufije organizirane skupine, ponarejanja listin in uporabe ponarejenih listin ter prikritega zaposlovanja s prikrivanjem zaposlenih v povezavi s pogoji za zaposlitev pomočnikov,

| — | po zagovoru Jean-Françoisa Jalkha, ki je v skladu s členom 9(6) Poslovnika zastopal Dominique Bilde, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Jean-Françoisa Jalkha, ki je v skladu s členom 9(6) Poslovnika zastopal Dominique Bilde,

| — | ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju 26. člena ustave Francoske republike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 26. člena ustave Francoske republike,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0166/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0166/2019),

| A. | ker so preiskovalni sodniki pri okrožnem sodišču v Parizu zahtevali odvzem poslanske imunitete Dominique Bilde, da bi jo zaslišali v zvezi z domnevnimi kaznivimi dejanji; |
| --- | --- |

A.

ker so preiskovalni sodniki pri okrožnem sodišču v Parizu zahtevali odvzem poslanske imunitete Dominique Bilde, da bi jo zaslišali v zvezi z domnevnimi kaznivimi dejanji;

| B. | ker se zahteva za odvzem imunitete Dominique Bilde nanaša na domnevna kazniva dejanja zlorabe zaupanja, prikrivanja zlorabe zaupanja, goljufije organizirane skupine, ponarejanja listin in uporabe ponarejenih listin ter prikritega zaposlovanja s prikrivanjem zaposlenih v povezavi s pogoji za zaposlitev pomočnikov poslancev Evropskega parlamenta iz stranke Front National; |
| --- | --- |

B.

ker se zahteva za odvzem imunitete Dominique Bilde nanaša na domnevna kazniva dejanja zlorabe zaupanja, prikrivanja zlorabe zaupanja, goljufije organizirane skupine, ponarejanja listin in uporabe ponarejenih listin ter prikritega zaposlovanja s prikrivanjem zaposlenih v povezavi s pogoji za zaposlitev pomočnikov poslancev Evropskega parlamenta iz stranke Front National;

| C. | ker je bila 5. decembra 2016 uvedena sodna preiskava po predhodni preiskavi, ki se je začela, potem ko je takratni predsednik Evropskega parlamenta 9. marca 2015 podal ovadbo v zvezi z določenim številom parlamentarnih pomočnikov poslancev Evropskega parlamenta iz stranke Front National; |
| --- | --- |

C.

ker je bila 5. decembra 2016 uvedena sodna preiskava po predhodni preiskavi, ki se je začela, potem ko je takratni predsednik Evropskega parlamenta 9. marca 2015 podal ovadbo v zvezi z določenim številom parlamentarnih pomočnikov poslancev Evropskega parlamenta iz stranke Front National;

| D. | ker je bilo med hišno preiskavo, ki je bila februarja 2016 opravljena na sedežu stranke Front National, v pisarni zakladnika stranke zaseženih nekaj dokumentov, iz katerih je razvidna želja te stranke, da bi pri osebnih prejemkih zaposlenih v stranki „varčevala“ tako, da bi Evropski parlament pokril stroške njihove zaposlitve, češ da gre za parlamentarne pomočnike; ker se je v tej fazi preiskave izkazalo, da osem parlamentarnih pomočnikov ni opravljalo skoraj nobene naloge parlamentarnih pomočnikov ali pa so to počeli zgolj v zelo majhnem deležu svojih skupnih nalog; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo med hišno preiskavo, ki je bila februarja 2016 opravljena na sedežu stranke Front National, v pisarni zakladnika stranke zaseženih nekaj dokumentov, iz katerih je razvidna želja te stranke, da bi pri osebnih prejemkih zaposlenih v stranki „varčevala“ tako, da bi Evropski parlament pokril stroške njihove zaposlitve, češ da gre za parlamentarne pomočnike; ker se je v tej fazi preiskave izkazalo, da osem parlamentarnih pomočnikov ni opravljalo skoraj nobene naloge parlamentarnih pomočnikov ali pa so to počeli zgolj v zelo majhnem deležu svojih skupnih nalog;

| E. | ker se je izkazalo, da je bil parlamentarni pomočnik poslanke Dominique Bilde od 1. oktobra 2014 do 31. julija 2015 eden od pomočnikov, ki niso opravljali skoraj nobenih nalog parlamentarnega pomočnika; ker je bil v kadrovskem načrtu stranke Front National, ki je bil objavljen februarja 2015, naziv delovnega mesta parlamentarnega pomočnika Dominique Bilde „nacionalni uradnik za načrtovanje“ in je delal v oddelku za spremljanje politike in načrtovanje pod nadzorstvom drugega poslanca Evropskega parlamenta; ker sta njegovi pogodbi parlamentarnega pomočnika sledili dve pogodbi v povezavi z dejavnostmi stranke Front National za obdobje od avgusta 2015 do 31. decembra 2016; ker je v obdobju, na katero se nanaša njegova pogodba parlamentarnega pomočnika, opravljal tudi te naloge: generalni sekretar Collectif Marianne, generalni sekretar Collectif Mer et Francophonie in kandidat na departmajskih volitvah marca 2015 v departmaju Doubs; |
| --- | --- |

E.

ker se je izkazalo, da je bil parlamentarni pomočnik poslanke Dominique Bilde od 1. oktobra 2014 do 31. julija 2015 eden od pomočnikov, ki niso opravljali skoraj nobenih nalog parlamentarnega pomočnika; ker je bil v kadrovskem načrtu stranke Front National, ki je bil objavljen februarja 2015, naziv delovnega mesta parlamentarnega pomočnika Dominique Bilde „nacionalni uradnik za načrtovanje“ in je delal v oddelku za spremljanje politike in načrtovanje pod nadzorstvom drugega poslanca Evropskega parlamenta; ker sta njegovi pogodbi parlamentarnega pomočnika sledili dve pogodbi v povezavi z dejavnostmi stranke Front National za obdobje od avgusta 2015 do 31. decembra 2016; ker je v obdobju, na katero se nanaša njegova pogodba parlamentarnega pomočnika, opravljal tudi te naloge: generalni sekretar Collectif Marianne, generalni sekretar Collectif Mer et Francophonie in kandidat na departmajskih volitvah marca 2015 v departmaju Doubs;

| F. | ker je Evropski parlament prekinil izplačevanje stroškov za parlamentarno pomoč v zvezi s pogodbo parlamentarnega pomočnika Dominique Bilde; |
| --- | --- |

F.

ker je Evropski parlament prekinil izplačevanje stroškov za parlamentarno pomoč v zvezi s pogodbo parlamentarnega pomočnika Dominique Bilde;

| G. | ker preiskovalni sodniki menijo, da je treba zaslišati Dominique Bilde; |
| --- | --- |

G.

ker preiskovalni sodniki menijo, da je treba zaslišati Dominique Bilde;

| H. | ker je Dominique Bilde zavrnila odgovor na vprašanja, ki so jih postavili preiskovalci, ko so jo avgusta 2017 zaslišali, in ker se ni udeležila zaslišanja pred preiskovalnimi sodniki v zvezi z obtožbo o zlorabi zaupanja, ki bi moralo potekati 24. novembra 2017, pri čemer se je sklicevala na poslansko imuniteto; |
| --- | --- |

H.

ker je Dominique Bilde zavrnila odgovor na vprašanja, ki so jih postavili preiskovalci, ko so jo avgusta 2017 zaslišali, in ker se ni udeležila zaslišanja pred preiskovalnimi sodniki v zvezi z obtožbo o zlorabi zaupanja, ki bi moralo potekati 24. novembra 2017, pri čemer se je sklicevala na poslansko imuniteto;

| I. | ker so pristojni organi vložili zahtevo za odvzem imunitete Dominique Bilde, da bi jo lahko zaslišali v zvezi z obtožbami, ki se nanjo nanašajo; |
| --- | --- |

I.

ker so pristojni organi vložili zahtevo za odvzem imunitete Dominique Bilde, da bi jo lahko zaslišali v zvezi z obtožbami, ki se nanjo nanašajo;

| J. | ker v skladu s členom 9 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države članice imunitete, priznane poslancem njihovega parlamenta; |
| --- | --- |

J.

ker v skladu s členom 9 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države članice imunitete, priznane poslancem njihovega parlamenta;

| K. | ker člen 26 francoske ustave določa, da „se poslanca zaradi hudega ali drugega kaznivega dejanja ne sme prijeti ali pripreti niti se mu ne sme kako drugače odvzeti prostosti brez dovoljenja predsedstva doma parlamenta, katerega poslanec je. To dovoljenje se ne zahteva, če je poslanec prijet med storitvijo hudega ali drugega kaznivega dejanja ali če obsodba postane pravnomočna“; |
| --- | --- |

K.

ker člen 26 francoske ustave določa, da „se poslanca zaradi hudega ali drugega kaznivega dejanja ne sme prijeti ali pripreti niti se mu ne sme kako drugače odvzeti prostosti brez dovoljenja predsedstva doma parlamenta, katerega poslanec je. To dovoljenje se ne zahteva, če je poslanec prijet med storitvijo hudega ali drugega kaznivega dejanja ali če obsodba postane pravnomočna“;

| L. | ker niso podani niti dokazi niti razlogi za utemeljen sum; |
| --- | --- |

L.

ker niso podani niti dokazi niti razlogi za utemeljen sum;

| 1. | sklene, da se Dominique Bilde odvzame imuniteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje ministru Francoske republike za pravosodje in Dominique Bilde. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrman in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

Sreda, 13. marec 2019

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/170 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/170

---

P8_TA(2019)0164

Nezadostna večina za pravno zavezujoč akt v odboru (razlaga točke (b) prvega pododstavka člena 117(1) Poslovnika)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o nezadostni večini za pravno zavezujoč akt v odboru (razlaga točke (b) prvega pododstavka člena 117(1) Poslovnika) (2019/2011(REG))

(2021/C 23/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma predsednice Odbora za ustavne zadeve z dne 7. marca 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednice Odbora za ustavne zadeve z dne 7. marca 2019,

| — | ob upoštevanju člena 226 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 226 Poslovnika,

| 1. | sklene, da se točki (b) prvega pododstavka člena 171(1) Poslovnika doda sledeča razlaga: |
| --- | --- |

1.

„Če predlog za pravno zavezujoč akt, kot je bil spremenjen ali drugače, ne pridobi večine oddanih glasov v odboru, odbor Parlamentu predlaga, naj se akt zavrne.“

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 12. marec 2019

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/171 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/171

---

P8_TA(2019)0138

Podaljšanje uporabe člena 159 Poslovnika Evropskega parlamenta do konca devetega parlamentarnega obdobja

Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o podaljšanju veljavnosti člena 159 Poslovnika Parlamenta do konca devetega parlamentarnega obdobja (2019/2545(RSO))

(2021/C 23/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 342 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 342 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 920/2005 (2) in Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2015/2264 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 920/2005 (2) in Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2015/2264 (3),

| — | ob upoštevanju kodeksa o večjezičnosti, ki ga je predsedstvo sprejelo 16. junija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa o večjezičnosti, ki ga je predsedstvo sprejelo 16. junija 2014,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 26. februarja 2014 (4) o podaljšanju uporabe člena 159 Poslovnika Parlamenta do konca osmega parlamentarnega obdobja in kasnejših sklepov predsedstva o podaljšanju odstopanja od člena 158 Poslovnika do konca tega parlamentarnega obdobja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 26. februarja 2014 (4) o podaljšanju uporabe člena 159 Poslovnika Parlamenta do konca osmega parlamentarnega obdobja in kasnejših sklepov predsedstva o podaljšanju odstopanja od člena 158 Poslovnika do konca tega parlamentarnega obdobja,

| — | ob upoštevanju členov 158 in 159 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 158 in 159 Poslovnika,

| A. | ker člen 158 Poslovnika določa, da se vsi dokumenti Parlamenta pripravijo v uradnih jezikih in da imajo vsi poslanci pravico v Parlamentu govoriti v uradnem jeziku po svoji izbiri, s simultanim prevajanjem v druge uradne jezike; |
| --- | --- |

A.

ker člen 158 Poslovnika določa, da se vsi dokumenti Parlamenta pripravijo v uradnih jezikih in da imajo vsi poslanci pravico v Parlamentu govoriti v uradnem jeziku po svoji izbiri, s simultanim prevajanjem v druge uradne jezike;

| B. | ker so v skladu s členom 159 Poslovnika odstopanja od člena 158 dovoljena do konca osmega parlamentarnega obdobja, če kljub sprejetim ustreznim previdnostnim ukrepom ni na voljo zadostno število tolmačev ali prevajalcev za enega od uradnih jezikov; ker mora predsedstvo za vsak uradni jezik, za katerega velja odstopanje, na predlog generalnega sekretarja in ob upoštevanju začasnih posebnih ureditev v zvezi s pripravo pravnih aktov, ki jih sprejme Svet na podlagi Pogodb, preveriti, ali so izpolnjeni pogoji, ter vsakih šest mesecev pregledati svojo odločitev; |
| --- | --- |

B.

ker so v skladu s členom 159 Poslovnika odstopanja od člena 158 dovoljena do konca osmega parlamentarnega obdobja, če kljub sprejetim ustreznim previdnostnim ukrepom ni na voljo zadostno število tolmačev ali prevajalcev za enega od uradnih jezikov; ker mora predsedstvo za vsak uradni jezik, za katerega velja odstopanje, na predlog generalnega sekretarja in ob upoštevanju začasnih posebnih ureditev v zvezi s pripravo pravnih aktov, ki jih sprejme Svet na podlagi Pogodb, preveriti, ali so izpolnjeni pogoji, ter vsakih šest mesecev pregledati svojo odločitev;

| C. | ker uredbi Sveta (ES) št. 920/2005 in (EU, Euratom) 2015/2264 predvidevata postopno omejitev odstopanja za irščino in iztek tega odstopanja s 1. januarjem 2022, razen če bo z novo uredbo Sveta določeno drugače; |
| --- | --- |

C.

ker uredbi Sveta (ES) št. 920/2005 in (EU, Euratom) 2015/2264 predvidevata postopno omejitev odstopanja za irščino in iztek tega odstopanja s 1. januarjem 2022, razen če bo z novo uredbo Sveta določeno drugače;

| D. | ker kljub ustreznim previdnostnim ukrepom zmogljivosti za hrvaščino, irščino in malteščino ob začetku devetega parlamentarnega obdobja najbrž ne bodo vedno omogočale tolmačenja v ta dva jezika; |
| --- | --- |

D.

ker kljub ustreznim previdnostnim ukrepom zmogljivosti za hrvaščino, irščino in malteščino ob začetku devetega parlamentarnega obdobja najbrž ne bodo vedno omogočale tolmačenja v ta dva jezika;

| E. | ker naj bi bilo kljub vztrajnim in nenehnim medinstitucionalnim prizadevanjem število usposobljenih prevajalcev za irščino še naprej tako omejeno, da v bližnji prihodnosti ne bo mogoče zagotoviti stalno pokrivanje tega jezika v skladu s členom 158 Poslovnika; ker je treba v skladu z uredbama Sveta (ES) št. 920/2005 in (EU, Euratom) 2015/2264 vse več pravnih aktov prevesti v irščino, kar zmanjšuje možnosti za prevajanje drugih parlamentarnih dokumentov v ta jezik; |
| --- | --- |

E.

ker naj bi bilo kljub vztrajnim in nenehnim medinstitucionalnim prizadevanjem število usposobljenih prevajalcev za irščino še naprej tako omejeno, da v bližnji prihodnosti ne bo mogoče zagotoviti stalno pokrivanje tega jezika v skladu s členom 158 Poslovnika; ker je treba v skladu z uredbama Sveta (ES) št. 920/2005 in (EU, Euratom) 2015/2264 vse več pravnih aktov prevesti v irščino, kar zmanjšuje možnosti za prevajanje drugih parlamentarnih dokumentov v ta jezik;

| F. | ker člen 159(4) Poslovnika določa, da se lahko Parlament na podlagi obrazloženega priporočila predsedstva ob koncu parlamentarnega obdobja odloči za podaljšanje veljavnosti tega člena; |
| --- | --- |

F.

ker člen 159(4) Poslovnika določa, da se lahko Parlament na podlagi obrazloženega priporočila predsedstva ob koncu parlamentarnega obdobja odloči za podaljšanje veljavnosti tega člena;

| G. | ker je zaradi vsega navedenega predsedstvo priporočilo, da se veljavnost člena 159 Poslovnika podaljša do konca devetega parlamentarnega obdobja; |
| --- | --- |

G.

ker je zaradi vsega navedenega predsedstvo priporočilo, da se veljavnost člena 159 Poslovnika podaljša do konca devetega parlamentarnega obdobja;

| 1. | sklene, da se veljavnost člena 159 Poslovnika Parlamenta podaljša do konca devetega parlamentarnega obdobja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL 17, 6.10.1958, str. 385/58.

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 920/2005 z dne 13. junija 2005 o spremembi Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti, in Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski skupnosti za atomsko energijo, in o uvedbi ukrepov za začasno odstopanje od teh uredb (UL L 156, 18.6.2005, str. 3).

(3)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2015/2264 z dne 3. decembra 2015 o podaljšanju in postopni odpravi ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 920/2005, za začasno odstopanje od Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti, in Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski skupnosti za atomsko energijo (UL L 322, 8.12.2015, str. 1).

(4)  UL C 285, 29.8.2017, str. 164.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/173 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/173

---

P8_TA(2019)0139

Elektronske informacije o prevozu blaga ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o elektronskih informacijah o prevozu blaga (COM(2018)0279 – C8-0191/2018 – 2018/0140(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0279), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0279),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 91, 100(2) in 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0191/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 91, 100(2) in 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0191/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A8-0060/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A8-0060/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 265.

---

P8_TC1-COD(2018)0140

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o elektronskih informacijah o prevozu blaga

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 91, člena 100(2) in člena 192(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Učinkovitost prevoza blaga in logistike je ključnega pomena za
  rast in
  konkurenčnost gospodarstva Unije, delovanje notranjega trga ter socialno in ekonomsko kohezijo vseh regij Unije. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(1)

Učinkovitost prevoza blaga in logistike je ključnega pomena za
  rast in
  konkurenčnost gospodarstva Unije, delovanje notranjega trga ter socialno in ekonomsko kohezijo vseh regij Unije. [Sprememba 1]

| (1a) | Namen te uredbe je zmanjšati stroške obdelave informacij o prevozu med organi in gospodarskimi subjekti, izboljšati zmogljivosti organov za izvrševanje in spodbuditi digitalizacijo tovornega prometa in logistike. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(1a)

Namen te uredbe je zmanjšati stroške obdelave informacij o prevozu med organi in gospodarskimi subjekti, izboljšati zmogljivosti organov za izvrševanje in spodbuditi digitalizacijo tovornega prometa in logistike. [Sprememba 2]

| (2) | Pretok blaga spremlja velika količina informacij, ki se še vedno izmenjujejo v papirni obliki, tako med podjetji kot med podjetji in javnimi organi. Uporaba papirnih dokumentov pomeni veliko upravno breme
  in dodatne stroške
  za izvajalce logističnih storitev
  in s tem povezanih sektorjev, kot sta trgovina in proizvodnja, zlasti za mala in srednja podjetja, ter negativno vpliva na okolje
  . [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(2)

Pretok blaga spremlja velika količina informacij, ki se še vedno izmenjujejo v papirni obliki, tako med podjetji kot med podjetji in javnimi organi. Uporaba papirnih dokumentov pomeni veliko upravno breme
  in dodatne stroške
  za izvajalce logističnih storitev
  in s tem povezanih sektorjev, kot sta trgovina in proizvodnja, zlasti za mala in srednja podjetja, ter negativno vpliva na okolje
  . [Sprememba 3]

| (2a) | Uspešno in učinkovito izvrševanje pravil je prvi pogoj za pošteno konkurenco na notranjem trgu. Nadaljnja digitalizacija orodij za izvrševanje je bistvena za sprostitev zmogljivosti izvrševanja, zmanjšanje nepotrebnih upravnih bremen za mednarodne prevoznike, zlasti za mala in srednja podjetja, zagotovitev bolj ciljne usmerjenosti na zelo tvegane prevoznike in zaznavanje goljufivega ravnanja. To digitalno, „pametno“ izvrševanje zahteva, da se vse ustrezne informacije dematerializirajo in so pristojnim organom na voljo v elektronski obliki. Zato bi morala uporaba elektronskih prevoznih dokumentov v prihodnosti postati pravilo. Poleg tega bi morali uslužbencem organov pregona, tudi tistim, ki opravljajo cestne preglede, zagotoviti jasen in popoln pregled prevoznikov, ki se preverjajo, prav tako pa bi morali imeti neposreden dostop v realnem času do vseh ustreznih informacij za hitrejše in učinkovitejše odkrivanje kršitev in nepravilnosti. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(2a)

Uspešno in učinkovito izvrševanje pravil je prvi pogoj za pošteno konkurenco na notranjem trgu. Nadaljnja digitalizacija orodij za izvrševanje je bistvena za sprostitev zmogljivosti izvrševanja, zmanjšanje nepotrebnih upravnih bremen za mednarodne prevoznike, zlasti za mala in srednja podjetja, zagotovitev bolj ciljne usmerjenosti na zelo tvegane prevoznike in zaznavanje goljufivega ravnanja. To digitalno, „pametno“ izvrševanje zahteva, da se vse ustrezne informacije dematerializirajo in so pristojnim organom na voljo v elektronski obliki. Zato bi morala uporaba elektronskih prevoznih dokumentov v prihodnosti postati pravilo. Poleg tega bi morali uslužbencem organov pregona, tudi tistim, ki opravljajo cestne preglede, zagotoviti jasen in popoln pregled prevoznikov, ki se preverjajo, prav tako pa bi morali imeti neposreden dostop v realnem času do vseh ustreznih informacij za hitrejše in učinkovitejše odkrivanje kršitev in nepravilnosti. [Sprememba 4]

| (3) | Odsotnost enotnega pravnega okvira na ravni Unije, s katerim bi se od javnih organov zahtevalo, da sprejemajo ustrezne informacije o prevozu blaga, ki jih zahteva zakonodaja, v elektronski obliki, se šteje kot glavni razlog nezadostnega napredka pri poenostavljanju in povečevanju učinkovitosti, ki ju omogočajo razpoložljiva elektronska sredstva. Ker javni organi informacije v elektronski obliki slabo sprejemajo, to ne vpliva le na enostavnost komuniciranja med njimi in subjekti, ampak posredno tudi ovira razvoj poenostavljenega elektronskega komuniciranja med podjetji v Uniji
  in vodi k večjim upravnim stroškom, zlasti za mala in srednja podjetja
  . [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(3)

Odsotnost enotnega pravnega okvira na ravni Unije, s katerim bi se od javnih organov zahtevalo, da sprejemajo ustrezne informacije o prevozu blaga, ki jih zahteva zakonodaja, v elektronski obliki, se šteje kot glavni razlog nezadostnega napredka pri poenostavljanju in povečevanju učinkovitosti, ki ju omogočajo razpoložljiva elektronska sredstva. Ker javni organi informacije v elektronski obliki slabo sprejemajo, to ne vpliva le na enostavnost komuniciranja med njimi in subjekti, ampak posredno tudi ovira razvoj poenostavljenega elektronskega komuniciranja med podjetji v Uniji
  in vodi k večjim upravnim stroškom, zlasti za mala in srednja podjetja
  . [Sprememba 5]

| (4) | Nekatera področja prometnega prava Unije od pristojnih organov zahtevajo, da sprejmejo digitalizirane informacije, vendar se to še zdaleč ne nanaša na vso ustrezno zakonodajo Unije. Omogočena

  Da bi zmanjšali upravna bremena ter izboljšali učinkovitost nadzora in boja proti kršitvam,
  bi morala biti
  vedno možna
  uporaba elektronskih sredstev, da se

  za posredovanje
  zakonsko predpisane informacije

  predpisanih informacij
  o prevozu blaga dajejo na voljo organom na celotnem ozemlju Unije in da se upoštevajo

  za
  vse ustrezne faze prevoza, ki se izvajajo v Uniji. Poleg tega bi
  se
  morala navedena

  ta
  možnost veljati

  uporabljati
  za vse zakonsko predpisane informacije pri vseh načinih prevoza.
  Države članice bi morale na splošno sprejemati elektronske prevozne dokumente ter nemudoma ratificirati protokol o e-CMR in začeti z njegovo uporabo. Organi bi morali zato zadevnim gospodarskim subjektom elektronsko sporočati regulativne informacije in v skladu s pravom, ki se uporablja, omogočiti digitalno razpoložljivost svojih podatkov. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(4)

Nekatera področja prometnega prava Unije od pristojnih organov zahtevajo, da sprejmejo digitalizirane informacije, vendar se to še zdaleč ne nanaša na vso ustrezno zakonodajo Unije. Omogočena

  Da bi zmanjšali upravna bremena ter izboljšali učinkovitost nadzora in boja proti kršitvam,
  bi morala biti
  vedno možna
  uporaba elektronskih sredstev, da se

  za posredovanje
  zakonsko predpisane informacije

  predpisanih informacij
  o prevozu blaga dajejo na voljo organom na celotnem ozemlju Unije in da se upoštevajo

  za
  vse ustrezne faze prevoza, ki se izvajajo v Uniji. Poleg tega bi
  se
  morala navedena

  ta
  možnost veljati

  uporabljati
  za vse zakonsko predpisane informacije pri vseh načinih prevoza.
  Države članice bi morale na splošno sprejemati elektronske prevozne dokumente ter nemudoma ratificirati protokol o e-CMR in začeti z njegovo uporabo. Organi bi morali zato zadevnim gospodarskim subjektom elektronsko sporočati regulativne informacije in v skladu s pravom, ki se uporablja, omogočiti digitalno razpoložljivost svojih podatkov. [Sprememba 6]

| (5) | Od organov držav članic bi bilo zato treba zahtevati, da sprejmejo informacije, dane na voljo v elektronski obliki, kadar so gospodarski subjekti obvezani dati na voljo informacije kot dokaz izpolnjevanja zahtev, določenih v aktih Unije, sprejetih v skladu z naslovom VI tretjega dela Pogodbe ali, glede na podobnost primerov, z zakonodajo Unije o pošiljkah odpadkov. Enako bi moralo veljati, če nacionalna zakonodaja države članice, ki se nanaša na zadeve, ki jih ureja naslov VI tretjega dela Pogodbe, zahteva zagotavljanje zakonsko predpisanih informacij, ki so v celoti ali deloma enake informacijam, ki jih je treba zagotoviti v skladu s tako zakonodajo Unije. |
| --- | --- |

(5)

Od organov držav članic bi bilo zato treba zahtevati, da sprejmejo informacije, dane na voljo v elektronski obliki, kadar so gospodarski subjekti obvezani dati na voljo informacije kot dokaz izpolnjevanja zahtev, določenih v aktih Unije, sprejetih v skladu z naslovom VI tretjega dela Pogodbe ali, glede na podobnost primerov, z zakonodajo Unije o pošiljkah odpadkov. Enako bi moralo veljati, če nacionalna zakonodaja države članice, ki se nanaša na zadeve, ki jih ureja naslov VI tretjega dela Pogodbe, zahteva zagotavljanje zakonsko predpisanih informacij, ki so v celoti ali deloma enake informacijam, ki jih je treba zagotoviti v skladu s tako zakonodajo Unije.

| (5a) | Da bi zmanjšali upravno breme in razbremenili omejene zmogljivosti za izvrševanje, bi bilo treba od gospodarskih subjektov zahtevati, naj pristojnim organom držav članic elektronsko posredujejo regulativne informacije, te pa naj zadevne gospodarske subjekte elektronsko obveščajo o zagotavljanju regulativnih informacij. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(5a)

Da bi zmanjšali upravno breme in razbremenili omejene zmogljivosti za izvrševanje, bi bilo treba od gospodarskih subjektov zahtevati, naj pristojnim organom držav članic elektronsko posredujejo regulativne informacije, te pa naj zadevne gospodarske subjekte elektronsko obveščajo o zagotavljanju regulativnih informacij. [Sprememba 7]

| (6) | Ker je Uredba namenjena le olajšanju zagotavljanja

  in spodbujanju posredovanja
  informacij
  med gospodarskimi subjekti in upravnimi organi
  , zlasti z elektronskimi sredstvi, ne bi smela vplivati na določbe zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje, ki določajo vsebino zakonsko predpisanih informacij, in zlasti ne nalagati dodatnih zahtev glede zakonsko predpisanih informacij. Ker je Uredba namenjena omogočanju skladnosti z zahtevami glede zakonsko predpisanih informacij z elektronskimi sredstvi in ne s papirnimi dokumenti,
  bi morala omogočiti razvoj evropskih platform za enostavno izmenjavo in deljenje informacij.

  ne

  Ne
  bi smela kako drugače vplivati na ustrezne določbe Unije o zahtevah v zvezi z dokumenti, ki jih je treba uporabljati za strukturirano predložitev zadevnih informacij. Ta uredba prav tako ne bi smela vplivati na določbe zakonodaje Unije o pošiljkah odpadkov, ki vsebujejo postopkovne zahteve za pošiljke. Poleg tega ne bi smela posegati v določbe o obveznostih poročanja iz Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) oziroma iz izvedbenih ali delegiranih aktov, sprejetih v skladu z njenimi določbami.
  Vendar bi morala Komisija oceniti, ali je treba določbe v zvezi z vsebino regulativnih informacij v zvezi s prevozom blaga na ozemlju Unije prilagoditi, da bi izboljšali zmogljivosti pristojnih organov za izvrševanje. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(6)

Ker je Uredba namenjena le olajšanju zagotavljanja

  in spodbujanju posredovanja
  informacij
  med gospodarskimi subjekti in upravnimi organi
  , zlasti z elektronskimi sredstvi, ne bi smela vplivati na določbe zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje, ki določajo vsebino zakonsko predpisanih informacij, in zlasti ne nalagati dodatnih zahtev glede zakonsko predpisanih informacij. Ker je Uredba namenjena omogočanju skladnosti z zahtevami glede zakonsko predpisanih informacij z elektronskimi sredstvi in ne s papirnimi dokumenti,
  bi morala omogočiti razvoj evropskih platform za enostavno izmenjavo in deljenje informacij.

  ne

  Ne
  bi smela kako drugače vplivati na ustrezne določbe Unije o zahtevah v zvezi z dokumenti, ki jih je treba uporabljati za strukturirano predložitev zadevnih informacij. Ta uredba prav tako ne bi smela vplivati na določbe zakonodaje Unije o pošiljkah odpadkov, ki vsebujejo postopkovne zahteve za pošiljke. Poleg tega ne bi smela posegati v določbe o obveznostih poročanja iz Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) oziroma iz izvedbenih ali delegiranih aktov, sprejetih v skladu z njenimi določbami.
  Vendar bi morala Komisija oceniti, ali je treba določbe v zvezi z vsebino regulativnih informacij v zvezi s prevozom blaga na ozemlju Unije prilagoditi, da bi izboljšali zmogljivosti pristojnih organov za izvrševanje. [Sprememba 8]

| (7) | Uporaba elektronskih sredstev za izmenjavo informacij v skladu s to uredbo bi morala biti organizirana tako, da bi se zagotavljala varnost in spoštovala zaupnost občutljivih poslovnih informacij. |
| --- | --- |

(7)

Uporaba elektronskih sredstev za izmenjavo informacij v skladu s to uredbo bi morala biti organizirana tako, da bi se zagotavljala varnost in spoštovala zaupnost občutljivih poslovnih informacij.

| (8) | Da bi lahko subjekti ustrezne informacije v elektronski obliki zagotavljali enako v vseh državah članicah, se je treba opreti na skupne specifikacije, ki bi jih morala sprejeti Komisija. Take specifikacije bi morale zagotavljati interoperabilnost različnih sklopov in podsklopov podatkov, ki se nanašajo na ustrezne zakonsko predpisane informacije, ter določati skupne postopke in podrobna pravila za dostop do takih informacij s strani pristojnih organov in njihovo obdelavo. |
| --- | --- |

(8)

Da bi lahko subjekti ustrezne informacije v elektronski obliki zagotavljali enako v vseh državah članicah, se je treba opreti na skupne specifikacije, ki bi jih morala sprejeti Komisija. Take specifikacije bi morale zagotavljati interoperabilnost različnih sklopov in podsklopov podatkov, ki se nanašajo na ustrezne zakonsko predpisane informacije, ter določati skupne postopke in podrobna pravila za dostop do takih informacij s strani pristojnih organov in njihovo obdelavo.

| (9) | Pri določanju takih specifikacij bi bilo treba ustrezno upoštevati ustrezne specifikacije za izmenjavo podatkov, določene v ustrezni zakonodaji Unije ter v ustreznih evropskih in mednarodnih standardih za izmenjavo večmodalnih podatkov,
  vključno z določbami splošne uredbe o varstvu podatkov. Upoštevati bi bilo treba tudi naložbe gospodarskih subjektov in s tem že obstoječe modele podatkov za posamezne vrste prevoza,
  pa tudi načela in priporočila iz evropskega okvira interoperabilnosti (4), ki določa pristop k izvajanju evropskih digitalnih javnih storitev, o katerem so se države članice skupno dogovorile.
  Poleg tega je pri razvoju in pripravi teh specifikacij pomembno primerno sodelovanje vseh ustreznih deležnikov
  . Ustrezno bi bilo treba poskrbeti, da te specifikacije ostanejo tehnološke nevtralne in odprte za inovativne tehnologije. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(9)

Pri določanju takih specifikacij bi bilo treba ustrezno upoštevati ustrezne specifikacije za izmenjavo podatkov, določene v ustrezni zakonodaji Unije ter v ustreznih evropskih in mednarodnih standardih za izmenjavo večmodalnih podatkov,
  vključno z določbami splošne uredbe o varstvu podatkov. Upoštevati bi bilo treba tudi naložbe gospodarskih subjektov in s tem že obstoječe modele podatkov za posamezne vrste prevoza,
  pa tudi načela in priporočila iz evropskega okvira interoperabilnosti (4), ki določa pristop k izvajanju evropskih digitalnih javnih storitev, o katerem so se države članice skupno dogovorile.
  Poleg tega je pri razvoju in pripravi teh specifikacij pomembno primerno sodelovanje vseh ustreznih deležnikov
  . Ustrezno bi bilo treba poskrbeti, da te specifikacije ostanejo tehnološke nevtralne in odprte za inovativne tehnologije. [Sprememba 9]

| (10) | S to uredbo bi bilo treba določiti funkcionalne zahteve, ki bi veljale za platforme, temelječe na informacijski in komunikacijski tehnologiji, ki bi jih lahko gospodarski subjekti uporabljali za dajanje zakonsko predpisanih informacij o prevozu blaga v elektronski obliki (eFTI) na voljo pristojnim organom (platforme eFTI). Določiti bi bilo treba tudi pogoje za tretje ponudnike storitev platforme eFTI (ponudniki storitev eFTI). |
| --- | --- |

(10)

S to uredbo bi bilo treba določiti funkcionalne zahteve, ki bi veljale za platforme, temelječe na informacijski in komunikacijski tehnologiji, ki bi jih lahko gospodarski subjekti uporabljali za dajanje zakonsko predpisanih informacij o prevozu blaga v elektronski obliki (eFTI) na voljo pristojnim organom (platforme eFTI). Določiti bi bilo treba tudi pogoje za tretje ponudnike storitev platforme eFTI (ponudniki storitev eFTI).

| (11) | Za vzpostavitev zaupanja organov držav članic in gospodarskih subjektov, kar zadeva izpolnjevanje navedenih zahtev s strani platform eFTI in ponudnikov storitev eFTI, bi morali pristojni organi držav članic vzpostaviti sistem certificiranja, ki bi temeljil na akreditaciji v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5).
  Komisija bi morala zaradi sorazmerno dolgega obdobja izvajanja oceniti, ali bi lahko tehnologije, kot je tehnologija veriženja podatkovnih blokov, zagotovile podoben rezultat kot sistem certificiranja, hkrati pa znatno znižale stroške za gospodarske subjekte in države članice. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(11)

Za vzpostavitev zaupanja organov držav članic in gospodarskih subjektov, kar zadeva izpolnjevanje navedenih zahtev s strani platform eFTI in ponudnikov storitev eFTI, bi morali pristojni organi držav članic vzpostaviti sistem certificiranja, ki bi temeljil na akreditaciji v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5).
  Komisija bi morala zaradi sorazmerno dolgega obdobja izvajanja oceniti, ali bi lahko tehnologije, kot je tehnologija veriženja podatkovnih blokov, zagotovile podoben rezultat kot sistem certificiranja, hkrati pa znatno znižale stroške za gospodarske subjekte in države članice. [Sprememba 10]

| (12) | Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje obveznosti sprejemanja zakonsko predpisanih informacij, danih na voljo v elektronski obliki v skladu s to uredbo, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6). [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(12)

Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje obveznosti sprejemanja zakonsko predpisanih informacij, danih na voljo v elektronski obliki v skladu s to uredbo, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6). [Sprememba 11]

| (13) | Zlasti bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev skupnega sklopa in podsklopov podatkov v zvezi z ustreznimi zahtevami glede zakonsko predpisanih informacij, zajetih v tej uredbi, pa tudi skupne postopke in podrobna pravila za pristojne organe pri dostopanju do takih informacij in njihovi obdelavi, kadar dajo zadevni gospodarski subjekti te informacije na voljo v elektronski obliki, vključno s podrobnimi pravili in tehničnimi specifikacijami.
  [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(13)

Zlasti bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev skupnega sklopa in podsklopov podatkov v zvezi z ustreznimi zahtevami glede zakonsko predpisanih informacij, zajetih v tej uredbi, pa tudi skupne postopke in podrobna pravila za pristojne organe pri dostopanju do takih informacij in njihovi obdelavi, kadar dajo zadevni gospodarski subjekti te informacije na voljo v elektronski obliki, vključno s podrobnimi pravili in tehničnimi specifikacijami.
  [Sprememba 12]

| (14) | Izvedbena pooblastila bi bilo treba na Komisijo prenesti tudi za določitev podrobnih pravil za izvajanje zahtev za platforme eFTI in ponudnike storitev eFTI.
  [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(14)

Izvedbena pooblastila bi bilo treba na Komisijo prenesti tudi za določitev podrobnih pravil za izvajanje zahtev za platforme eFTI in ponudnike storitev eFTI.
  [Sprememba 13]

| (15) | Za zagotovitev ustrezne uporabe te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da sprejme akte v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije:






  — | za spremembo dela B Priloge I, da bi se vključili seznami zahtev glede zakonsko predpisanih informacij v zakonodaji držav članic, ki jih države članice priglasijo Komisiji v skladu s to uredbo; |
| --- | --- | --- |

(15)

Za zagotovitev ustrezne uporabe te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da sprejme akte v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije:

—

za spremembo dela B Priloge I, da bi se vključili seznami zahtev glede zakonsko predpisanih informacij v zakonodaji držav članic, ki jih države članice priglasijo Komisiji v skladu s to uredbo;

| — | za spremembo dela A Priloge I, da bi se upoštevali morebitni delegirani ali izvedbeni akti, ki jih je sprejela Komisija in v katerih so določene nove zahteve glede zakonsko predpisanih informacij Unije v zvezi s prevozom blaga; |
| --- | --- |

—

za spremembo dela A Priloge I, da bi se upoštevali morebitni delegirani ali izvedbeni akti, ki jih je sprejela Komisija in v katerih so določene nove zahteve glede zakonsko predpisanih informacij Unije v zvezi s prevozom blaga;

| — | za spremembo dela B Priloge I, da bi se vključile morebitne nove določbe ustrezne nacionalne zakonodaje, s katerimi se uvajajo spremembe nacionalnih zahtev glede zakonsko predpisanih informacij ali določajo ustrezne nove zahteve glede zakonsko predpisanih informacij, ki spadajo na področje uporabe te uredbe in jih države članice priglasijo Komisiji v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

—

za spremembo dela B Priloge I, da bi se vključile morebitne nove določbe ustrezne nacionalne zakonodaje, s katerimi se uvajajo spremembe nacionalnih zahtev glede zakonsko predpisanih informacij ali določajo ustrezne nove zahteve glede zakonsko predpisanih informacij, ki spadajo na področje uporabe te uredbe in jih države članice priglasijo Komisiji v skladu s to uredbo;

| — | za dopolnitev nekaterih tehničnih vidikov te uredbe, in sicer, kar zadeva pravila za certificiranje platform eFTI in ponudnikov storitev eFTI; |
| --- | --- |

—

za dopolnitev nekaterih tehničnih vidikov te uredbe, in sicer, kar zadeva pravila za certificiranje platform eFTI in ponudnikov storitev eFTI;

| — | za vzpostavitev skupnih postopkov, tehničnih specifikacij in podrobnih pravil za pristojne organe za dostop do zadevnih informacij, ki jih zajema ta uredba, in njihovo obdelavo, pa tudi podrobnih pravil za izvajanje zahtev za platforme eFTI in ponudnike storitev eFTI. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

—

za vzpostavitev skupnih postopkov, tehničnih specifikacij in podrobnih pravil za pristojne organe za dostop do zadevnih informacij, ki jih zajema ta uredba, in njihovo obdelavo, pa tudi podrobnih pravil za izvajanje zahtev za platforme eFTI in ponudnike storitev eFTI. [Sprememba 14]

| (16) | Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (7). Da bi se zagotovilo enakopravno sodelovanje pri pripravi delegiranih aktov, Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(16)

Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (7). Da bi se zagotovilo enakopravno sodelovanje pri pripravi delegiranih aktov, Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov.

| (17) | Ker ciljev te uredbe, in sicer zagotovitve enotnega pristopa k sprejemanju informacij o prevozu blaga, ki jih dajo organi držav članic na voljo v elektronski obliki, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi potrebe po določitvi skupnih zahtev lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(17)

Ker ciljev te uredbe, in sicer zagotovitve enotnega pristopa k sprejemanju informacij o prevozu blaga, ki jih dajo organi držav članic na voljo v elektronski obliki, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi potrebe po določitvi skupnih zahtev lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (18) | Obdelava osebnih podatkov, ki se zahtevajo v okviru zakonsko predpisanih informacij o prevozu blaga, z elektronskimi sredstvi bi morala potekati v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (8). |
| --- | --- |

(18)

Obdelava osebnih podatkov, ki se zahtevajo v okviru zakonsko predpisanih informacij o prevozu blaga, z elektronskimi sredstvi bi morala potekati v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

| (19) | Komisija bi morala opraviti vrednotenje te uredbe. Zbrati bi bilo treba informacije, ki bi se uporabile kot podlaga za to vrednotenje in za oceno učinkovitosti zakonodaje glede na njene cilje. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi morala opraviti vrednotenje te uredbe. Zbrati bi bilo treba informacije, ki bi se uporabile kot podlaga za to vrednotenje in za oceno učinkovitosti zakonodaje glede na njene cilje.

| (20) | Te uredbe ni mogoče učinkovito uporabljati pred začetkom veljavnosti delegiranih in izvedbenih aktov iz te uredbe. Ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati ... [vstavite datum], da bi imela Komisija dovolj časa za sprejetje navedenih aktov. |
| --- | --- |

(20)

Te uredbe ni mogoče učinkovito uporabljati pred začetkom veljavnosti delegiranih in izvedbenih aktov iz te uredbe. Ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati ... [vstavite datum], da bi imela Komisija dovolj časa za sprejetje navedenih aktov.

| (20a) | Komisija bi morala nemudoma začeti delo na potrebnih delegiranih aktih, da bi preprečila nadaljnje zamude ter gospodarskim subjektom in državam članicam zagotovila dovolj časa za pripravo. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(20a)

Komisija bi morala nemudoma začeti delo na potrebnih delegiranih aktih, da bi preprečila nadaljnje zamude ter gospodarskim subjektom in državam članicam zagotovila dovolj časa za pripravo. [Sprememba 15]

| (21) | V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (9) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal ... [vstavite datum] (10) – |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (9) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal ... [vstavite datum] (10) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I

Splošne določbe

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba vzpostavlja pravni okvir za elektronsko sporočanje zakonsko predpisanih informacij, ki se nanašajo na prevoz blaga na ozemlju Unije
  , vključno z njegovo interoperabilnostjo
  . V ta namen ta uredba: [Sprememba 16]

| (a) | določa pogoje, v skladu s katerimi morajo pristojni organi držav članic sprejeti zakonsko predpisane informacije, kadar jih dajo zadevni gospodarski subjekti na voljo

  predložijo
  v elektronski obliki; [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(a)

določa pogoje, v skladu s katerimi morajo pristojni organi držav članic sprejeti zakonsko predpisane informacije, kadar jih dajo zadevni gospodarski subjekti na voljo

  predložijo
  v elektronski obliki; [Sprememba 17]

| (aa) | določa pogoje, v skladu s katerimi morajo zadevni gospodarski subjekti dati regulativne informacije v elektronski obliki na voljo pristojnim organom držav članic; [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(aa)

določa pogoje, v skladu s katerimi morajo zadevni gospodarski subjekti dati regulativne informacije v elektronski obliki na voljo pristojnim organom držav članic; [Sprememba 18]

| (ab) | določa pogoje, pod katerimi morajo pristojni organi držav članic elektronsko komunicirati z zadevnimi gospodarskimi subjekti, kar zadeva zagotavljanje predpisanih informacij; [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(ab)

določa pogoje, pod katerimi morajo pristojni organi držav članic elektronsko komunicirati z zadevnimi gospodarskimi subjekti, kar zadeva zagotavljanje predpisanih informacij; [Sprememba 19]

| (b) | določa pravila za opravljanje storitev, povezanih z dajanjem zakonsko predpisanih informacij na voljo v elektronski obliki s strani zadevnih gospodarskih subjektov. |
| --- | --- |

(b)

določa pravila za opravljanje storitev, povezanih z dajanjem zakonsko predpisanih informacij na voljo v elektronski obliki s strani zadevnih gospodarskih subjektov.

2.   Ta uredba se uporablja za zahteve glede zakonsko predpisanih informacij iz aktov Unije, ki določajo pogoje za prevoz blaga na ozemlju Unije v skladu z naslovom VI tretjega dela Pogodbe ali pogoje za pošiljke odpadkov
  , in zahteve v zvezi z regulativnimi informacijami za prevoz blaga iz mednarodnih konvencij, ki se uporabljajo v Uniji
  . Kar zadeva pošiljke odpadkov, se ta uredba ne uporablja za nadzor, ki ga izvajajo carinski uradi, kot je določen v veljavnih določbah Unije. Akti Unije, za katere se ta uredba uporablja, in ustrezne zahteve glede zakonsko predpisanih informacij so navedeni v delu A Priloge I. [Sprememba 20]

Ta uredba se uporablja tudi za zahteve glede zakonsko predpisanih informacij iz zakonodaje držav članic, ki se nanaša na zadeve, urejene z naslovom VI tretjega dela Pogodbe, in s katerimi se zahteva zagotavljanje zakonsko predpisanih informacij, v celoti ali deloma enakih informacijam, ki jih je treba zagotoviti v skladu z zahtevami glede zakonsko predpisanih informacij iz prvega pododstavka.

Nacionalna zakonodaja in ustrezne zahteve glede zakonsko predpisanih informacij iz drugega pododstavka se navedejo v delu B Priloge I v skladu s postopkom iz člena 2(b).

3.   Države članice najpozneje do ... [eno leto po datumu začetka veljavnosti te uredbe] priglasijo Komisiji določbe nacionalne zakonodaje in ustrezne zahteve glede zakonsko predpisanih informacij iz drugega pododstavka odstavka 2, ki jih je treba vključiti v del B Priloge I. Države članice Komisiji priglasijo tudi morebitne nove določbe nacionalne zakonodaje, ki so bile sprejete pozneje in so zajete v drugem pododstavku odstavka 2 ter s katerimi se uvajajo spremembe navedenih zahtev glede zakonsko predpisanih informacij ali določajo ustrezne nove zahteve glede zakonsko predpisanih informacij, in sicer v enem mesecu od sprejetja takih določb.

Člen 2

Prilagoditev Priloge I

Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 13 v zvezi s spremembami Priloge I za:

| (a) | vključitev sklicevanja na morebitne delegirane ali izvedbene akte, ki jih je sprejela Komisija in v katerih so določene zahteve glede zakonsko predpisanih informacij Unije v zvezi s pravnimi akti Unije, ki urejajo prevoz blaga v skladu z naslovom VI tretjega dela Pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

vključitev sklicevanja na morebitne delegirane ali izvedbene akte, ki jih je sprejela Komisija in v katerih so določene zahteve glede zakonsko predpisanih informacij Unije v zvezi s pravnimi akti Unije, ki urejajo prevoz blaga v skladu z naslovom VI tretjega dela Pogodbe;

| (b) | vključitev sklicevanj na nacionalno zakonodajo in zahteve glede zakonsko predpisanih informacij, ki jih priglasijo države članice v skladu s členom 1(3); |
| --- | --- |

(b)

vključitev sklicevanj na nacionalno zakonodajo in zahteve glede zakonsko predpisanih informacij, ki jih priglasijo države članice v skladu s členom 1(3);

| (ba) | vključuje sklicevanja na druge pravne akte Unije, ki urejajo prevoz blaga, ki določajo zahteve glede zakonsko predpisanih informacij; [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(ba)

vključuje sklicevanja na druge pravne akte Unije, ki urejajo prevoz blaga, ki določajo zahteve glede zakonsko predpisanih informacij; [Sprememba 21]

| (bb) | vključujejo sklicevanja na mednarodne konvencije, ki se uporabljajo v Uniji in ki vzpostavljajo zahteve za zakonsko predpisane informacije, neposredno ali posredno povezane s prevozom blaga. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(bb)

vključujejo sklicevanja na mednarodne konvencije, ki se uporabljajo v Uniji in ki vzpostavljajo zahteve za zakonsko predpisane informacije, neposredno ali posredno povezane s prevozom blaga. [Sprememba 22]

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „zakonsko predpisane informacije“ pomenijo informacije, ki so ali niso predložene kot dokument in se nanašajo na prevoz tovora na ozemlju Unije, vključno s tranzitom, in jih mora zadevni gospodarski subjekt dati na voljo v skladu z določbami iz člena 1(2), da dokaže upoštevanje ustreznih zahtev iz zadevnih aktov; |
| --- | --- |

(1)

„zakonsko predpisane informacije“ pomenijo informacije, ki so ali niso predložene kot dokument in se nanašajo na prevoz tovora na ozemlju Unije, vključno s tranzitom, in jih mora zadevni gospodarski subjekt dati na voljo v skladu z določbami iz člena 1(2), da dokaže upoštevanje ustreznih zahtev iz zadevnih aktov;

| (2) | „zahteva glede zakonsko predpisanih informacij“ pomeni zahtevo po predložitvi zakonsko predpisanih informacij; |
| --- | --- |

(2)

„zahteva glede zakonsko predpisanih informacij“ pomeni zahtevo po predložitvi zakonsko predpisanih informacij;

| (3) | „elektronske informacije o prevozu blaga“ (eFTI) pomenijo vsak sklop podatkovnih elementov, obdelanih v elektronski obliki za namene izmenjave zakonsko predpisanih informacij med gospodarskimi subjekti in s pristojnimi javnimi organi; |
| --- | --- |

(3)

„elektronske informacije o prevozu blaga“ (eFTI) pomenijo vsak sklop podatkovnih elementov, obdelanih v elektronski obliki za namene izmenjave zakonsko predpisanih informacij med gospodarskimi subjekti in s pristojnimi javnimi organi;

| (4) | „obdelava“ pomeni vsak postopek ali niz postopkov, ki se izvajajo v zvezi z eFTI s samodejnimi sredstvi ali brez njih, kot je zbiranje, beleženje, urejanje, strukturiranje, shranjevanje, prilagajanje ali predelava, iskanje, vpogled, uporaba, razkritje s posredovanjem, širjenje ali drugačno omogočanje dostopa, prilagajanje ali kombiniranje, omejevanje, izbris ali uničenje; |
| --- | --- |

(4)

„obdelava“ pomeni vsak postopek ali niz postopkov, ki se izvajajo v zvezi z eFTI s samodejnimi sredstvi ali brez njih, kot je zbiranje, beleženje, urejanje, strukturiranje, shranjevanje, prilagajanje ali predelava, iskanje, vpogled, uporaba, razkritje s posredovanjem, širjenje ali drugačno omogočanje dostopa, prilagajanje ali kombiniranje, omejevanje, izbris ali uničenje;

| (5) | „platforma eFTI“ pomeni vsako informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT), ki temelji na rešitvi, kot je operacijski sistem, operacijsko okolje ali zbirka podatkov, in se uporablja za obdelavo eFTI; |
| --- | --- |

(5)

„platforma eFTI“ pomeni vsako informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT), ki temelji na rešitvi, kot je operacijski sistem, operacijsko okolje ali zbirka podatkov, in se uporablja za obdelavo eFTI;

| (6) | „razvijalec platforme eFTI“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki je razvila ali pridobila platformo eFTI za namene obdelave zakonsko predpisanih informacij, povezanih z njeno lastno gospodarsko dejavnostjo, ali za dajanje navedene platforme na trg; |
| --- | --- |

(6)

„razvijalec platforme eFTI“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki je razvila ali pridobila platformo eFTI za namene obdelave zakonsko predpisanih informacij, povezanih z njeno lastno gospodarsko dejavnostjo, ali za dajanje navedene platforme na trg;

| (7) | „storitev eFTI“ pomeni storitev, ki vključuje obdelavo eFTI s platformo eFTI, samostojno ali skupaj z drugimi rešitvami IKT, vključno z drugimi platformami eFTI; |
| --- | --- |

(7)

„storitev eFTI“ pomeni storitev, ki vključuje obdelavo eFTI s platformo eFTI, samostojno ali skupaj z drugimi rešitvami IKT, vključno z drugimi platformami eFTI;

| (8) | „ponudnik storitev eFTI“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki zadevnemu gospodarskemu subjektu zagotavlja storitev eFTI na podlagi pogodbe; |
| --- | --- |

(8)

„ponudnik storitev eFTI“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki zadevnemu gospodarskemu subjektu zagotavlja storitev eFTI na podlagi pogodbe;

| (9) | „zadevni gospodarski subjekt“ pomeni vsakega prevoznika ali izvajalca logističnih storitev ali vsako fizično ali pravno osebo, ki je odgovorna, da pristojnim organom daje na voljo zakonsko predpisane informacije v skladu z ustrezno zahtevo glede zakonsko predpisanih informacij; |
| --- | --- |

(9)

„zadevni gospodarski subjekt“ pomeni vsakega prevoznika ali izvajalca logističnih storitev ali vsako fizično ali pravno osebo, ki je odgovorna, da pristojnim organom daje na voljo zakonsko predpisane informacije v skladu z ustrezno zahtevo glede zakonsko predpisanih informacij;

| (10) | „človeku berljiva oblika“ pomeni način prikaza podatkov v elektronski obliki, ki se lahko uporablja kot informacija fizične osebe, ne da bi bila potrebna kakršna koli nadaljnja obdelava; |
| --- | --- |

(10)

„človeku berljiva oblika“ pomeni način prikaza podatkov v elektronski obliki, ki se lahko uporablja kot informacija fizične osebe, ne da bi bila potrebna kakršna koli nadaljnja obdelava;

| (11) | „strojno berljiva oblika“ pomeni način prikaza podatkov v elektronski obliki, ki se lahko uporablja za samodejno strojno obdelavo; |
| --- | --- |

(11)

„strojno berljiva oblika“ pomeni način prikaza podatkov v elektronski obliki, ki se lahko uporablja za samodejno strojno obdelavo;

| (12) | „organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ za ugotavljanje skladnosti v smislu točke 13 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008, ki je v skladu z navedeno uredbo akreditiran za ugotavljanje skladnosti platforme eFTI ali ponudnika storitev eFTI. |
| --- | --- |

(12)

„organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ za ugotavljanje skladnosti v smislu točke 13 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008, ki je v skladu z navedeno uredbo akreditiran za ugotavljanje skladnosti platforme eFTI ali ponudnika storitev eFTI.

Poglavje II

Zakonsko predpisane informacije, dane na voljo v elektronski obliki

Člen 4

Zahteve za zadevne gospodarske subjekte

1.   Če zadevni

  Zadevni
  gospodarski subjekti dajo

  morajo dati
  zakonsko predpisane informacije na voljo v elektronski obliki, to storijo na podlagi podatkov,
  v skladu s členom 8
  obdelanih na certificirani platformi eFTI, in, če je primerno,
  v skladu s členom 9
  s strani
  certificiranega
  ponudnika storitev eFTI. Zakonsko predpisane informacije se dajo na voljo v strojno berljivi obliki, na zahtevo pristojnega organa pa v človeku berljivi obliki. [Sprememba 24]

Informacije v strojno berljivi obliki se dajo na voljo prek overjene
  , interoperabilne
  in varne povezave do vira podatkov platforme eFTI. Zadevni gospodarski subjekt sporoči internetni naslov, prek katerega je mogoče dostopati do informacij, skupaj s katerimi koli drugimi elementi, ki so potrebni, da se pristojnemu organu omogoči, da enoznačno opredeli zakonsko predpisane informacije. [Sprememba 25]

Informacije v človeku berljivi obliki se dajo na voljo na kraju samem, na zaslonu elektronskih naprav, ki so v lasti zadevnega gospodarskega subjekta ali pristojnih organov.

2.   Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi svojim pristojnim organom omogočijo, da obdelujejo zakonsko predpisane informacije, ki jih dajo na voljo zadevni gospodarski subjekti v strojno berljivi obliki na podlagi drugega pododstavka odstavka 1, v skladu z določbami, ki jih Komisija določi v skladu s členom 7.

Člen 5

Sprejemanje
  in posredovanje zakonsko predpisanih informacij
  s strani pristojnih organov [Sprememba 26]

Pristojni organi držav članic sprejmejo zakonsko predpisane informacije, ki jih dajo zadevni gospodarski subjekti na voljo v elektronski obliki v skladu s členom 4.

Pristojni organi držav članic se z zadevnimi gospodarskimi subjekti glede zakonsko predpisanih informacij sporazumevajo v elektronski obliki. [Sprememba 27]

Člen 6

Zaupne poslovne informacije

Pristojni organi, ponudniki storitev eFTI in zadevni gospodarski subjekti sprejmejo ukrepe za zagotovitev zaupnosti poslovnih informacij, ki se obdelujejo in izmenjujejo v skladu s to uredbo.

Člen 7

Skupni sklop podatkov eFTI, postopki in pravila za dostop

Komisija z izvedbenimi akti določi naslednje

  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 13 v zvezi z določitvijo naslednjega
  : [Sprememba 28]

| (a) | skupni sklop in podsklope podatkov eFTI v zvezi z ustreznimi zahtevami glede zakonsko predpisanih informacij, vključno z ustreznimi opredelitvami za vsak podatkovni element, vključen v skupni sklop in podsklope podatkov; |
| --- | --- |

(a)

skupni sklop in podsklope podatkov eFTI v zvezi z ustreznimi zahtevami glede zakonsko predpisanih informacij, vključno z ustreznimi opredelitvami za vsak podatkovni element, vključen v skupni sklop in podsklope podatkov;

| (b) | skupne postopke in podrobna pravila, vključno s skupnimi tehničnimi specifikacijami, za dostop pristojnih organov do platform eFTI, vključno s postopki za obdelavo zakonsko predpisanih informacij, ki jih dajo zadevni gospodarski subjekti na voljo v elektronski obliki; |
| --- | --- |

(b)

skupne postopke in podrobna pravila, vključno s skupnimi tehničnimi specifikacijami, za dostop pristojnih organov do platform eFTI, vključno s postopki za obdelavo zakonsko predpisanih informacij, ki jih dajo zadevni gospodarski subjekti na voljo v elektronski obliki;

| (ba) | skupne postopke in podrobna pravila za potrjevanje identitete katere koli fizične ali pravne osebe, ki v skladu s tem izdaja pravno zavezujoče izjave. [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(ba)

skupne postopke in podrobna pravila za potrjevanje identitete katere koli fizične ali pravne osebe, ki v skladu s tem izdaja pravno zavezujoče izjave. [Sprememba 29]

Obstoječi standardizirani modeli podatkov in podatkovni nizi, opredeljeni v mednarodnih konvencijah, ki se uporabljajo v Uniji, se uporabijo kot referenca za določitev teh skupnih podatkov, postopkov in pravil za dostop v okviru eFTI. [Sprememba 30]

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 14(2).
  [Sprememba 31]

Poglavje III

Platforme in storitve eFTI

Oddelek 1

Zahteve za platforme in storitve eFTI

Člen 8

Funkcionalne zahteve za platforme eFTI

1.   
  Za platforme eFTI veljajo splošna načela tehnološke nevtralnosti in interoperabilnosti.
  Platforme eFTI, ki se uporabljajo za obdelavo zakonsko predpisanih informacij, zagotavljajo funkcije, s katerimi zagotavljajo, da: [Sprememba 32]

| (a) | se lahko

  morajo
  osebni podatki
  obdelovati
  v skladu z Uredbo (EU) 2016/679; [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(a)

se lahko

  morajo
  osebni podatki
  obdelovati
  v skladu z Uredbo (EU) 2016/679; [Sprememba 33]

| (b) | se lahko

  morajo
  poslovni podatki
  obdelovati
  v skladu s členom 6; [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(b)

se lahko

  morajo
  poslovni podatki
  obdelovati
  v skladu s členom 6; [Sprememba 34]

| (ba) | so platforme eFTI in podatki, ki jih vsebujejo, interoperabilni; [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(ba)

so platforme eFTI in podatki, ki jih vsebujejo, interoperabilni; [Sprememba 35]

| (c) | je mogoče vzpostaviti enoznačno elektronsko identifikacijsko povezavo med obdelanimi podatki in fizično pošiljko določenega nabora blaga, na katerega se nanašajo ti podatki, od izvornega do namembnega kraja, v skladu s pogoji enotne prevozne pogodbe, ne glede na količino ali število kontejnerjev, paketov ali kosov

  ali dobavnice
  ; [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(c)

je mogoče vzpostaviti enoznačno elektronsko identifikacijsko povezavo med obdelanimi podatki in fizično pošiljko določenega nabora blaga, na katerega se nanašajo ti podatki, od izvornega do namembnega kraja, v skladu s pogoji enotne prevozne pogodbe, ne glede na količino ali število kontejnerjev, paketov ali kosov

  ali dobavnice
  ; [Sprememba 36]

| (d) | se lahko podatki obdelujejo zgolj na podlagi pooblaščenega in preverjenega dostopa; |
| --- | --- |

(d)

se lahko podatki obdelujejo zgolj na podlagi pooblaščenega in preverjenega dostopa;

| (e) | se vsi postopki obdelave ustrezno beležijo, da se omogoči vsaj identifikacija posameznih postopkov, fizične ali pravne osebe, ki je izvedla postopek, in zaporedja postopkov za vsak posamezen podatkovni element; če postopek vključuje spremembo ali izbris obstoječega podatkovnega elementa, se ohrani prvotni podatkovni element; |
| --- | --- |

(e)

se vsi postopki obdelave ustrezno beležijo, da se omogoči vsaj identifikacija posameznih postopkov, fizične ali pravne osebe, ki je izvedla postopek, in zaporedja postopkov za vsak posamezen podatkovni element; če postopek vključuje spremembo ali izbris obstoječega podatkovnega elementa, se ohrani prvotni podatkovni element;

| (ea) | imajo pristojni organi takojšen dostop do vseh ustreznih informacij, kot je določeno v nacionalni zakonodaji ali zakonodaji Unije, da se zagotovita javni red in skladnost s pravnimi akti Unije, ki urejajo prevoz blaga v skladu z naslovom VI tretjega dela Pogodbe; [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(ea)

imajo pristojni organi takojšen dostop do vseh ustreznih informacij, kot je določeno v nacionalni zakonodaji ali zakonodaji Unije, da se zagotovita javni red in skladnost s pravnimi akti Unije, ki urejajo prevoz blaga v skladu z naslovom VI tretjega dela Pogodbe; [Sprememba 37]

| (f) | se podatki lahko arhivirajo in ostanejo dostopni v ustreznem obdobju v skladu z ustreznimi zahtevami glede zakonsko predpisanih informacij; |
| --- | --- |

(f)

se podatki lahko arhivirajo in ostanejo dostopni v ustreznem obdobju v skladu z ustreznimi zahtevami glede zakonsko predpisanih informacij;

| (g) | so podatki zaščiteni pred izkrivljanjem in krajo; |
| --- | --- |

(g)

so podatki zaščiteni pred izkrivljanjem in krajo;

| (h) | obdelani podatkovni elementi ustrezajo skupnemu sklopu in podsklopom podatkov eFTI ter se lahko obdelajo v katerem koli uradnem jeziku Unije
  ali enem od uradnih jezikov v državah članicah
  . [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(h)

obdelani podatkovni elementi ustrezajo skupnemu sklopu in podsklopom podatkov eFTI ter se lahko obdelajo v katerem koli uradnem jeziku Unije
  ali enem od uradnih jezikov v državah članicah
  . [Sprememba 38]

1a.
     
  Določi se standardizirani format eFTI, ki vključuje vse zahteve glede zakonsko predpisanih informacij, navedene v delu A Priloge 1, in vse zahteve glede zakonsko predpisanih informacij, navedene v delu B Priloge 1, v temu namenjenem in ločenem oddelku formata eFTI, ki ga navedejo države članice. [Sprememba 39]

2.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme podrobna pravila

  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 13 v zvezi z določitvijo podrobnih pravil
  v zvezi z zahtevami iz odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 14(2).
  [Sprememba 40]

Člen 9

Zahteve za ponudnike storitev eFTI

1.   Ponudnik storitev eFTI zagotavlja, da:

| (a) | podatke obdelujejo le pooblaščeni uporabniki in da se podatki obdelujejo glede na jasno določeno vlogo uporabnika in pravice obdelave v okviru platforme eFTI v skladu z ustreznimi zahtevami glede zakonsko predpisanih informacij; |
| --- | --- |

(a)

podatke obdelujejo le pooblaščeni uporabniki in da se podatki obdelujejo glede na jasno določeno vlogo uporabnika in pravice obdelave v okviru platforme eFTI v skladu z ustreznimi zahtevami glede zakonsko predpisanih informacij;

| (aa) | so podatki interoperabilni; [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(aa)

so podatki interoperabilni; [Sprememba 41]

| (b) | se podatki hranijo in so dostopni v ustreznem obdobju

  štiri leta
  v skladu z ustreznimi zahtevami glede zakonsko predpisanih informacij; [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(b)

se podatki hranijo in so dostopni v ustreznem obdobju

  štiri leta
  v skladu z ustreznimi zahtevami glede zakonsko predpisanih informacij; [Sprememba 42]

| (c) | imajo
  pristojni
  organi prek svojih platform eFTI neposreden dostop do zakonsko predpisanih informacij v zvezi s prevozom blaga, če ta dostop
  pristojnim
  organom zagotavlja zadevni gospodarski subjekt; [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(c)

imajo
  pristojni
  organi prek svojih platform eFTI neposreden dostop do zakonsko predpisanih informacij v zvezi s prevozom blaga, če ta dostop
  pristojnim
  organom zagotavlja zadevni gospodarski subjekt; [Sprememba 43]

| (d) | so podatki ustrezno zaščiteni, tudi pred nepooblaščeno ali nezakonito obdelavo ter pred nenamerno izgubo, uničenjem ali poškodovanjem. |
| --- | --- |

(d)

so podatki ustrezno zaščiteni, tudi pred nepooblaščeno ali nezakonito obdelavo ter pred nenamerno izgubo, uničenjem ali poškodovanjem.

2.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme podrobna pravila v zvezi z zahtevami iz odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 14(2).

  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 13 v zvezi z določitvijo podrobnih pravil v zvezi z zahtevami
  iz
  odstavka 1
  . [Sprememba 44]

Oddelek 3

Certificiranje

Člen 10

Organi za ugotavljanje skladnosti

1.   Organi za ugotavljanje skladnosti so akreditirani v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 za namene izvajanja certificiranja platform in ponudnikov storitev eFTI iz členov 11 in 12 te uredbe.

2.   Za namene akreditacije organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz Priloge II.

3.   Države članice vodijo in posodabljajo seznam akreditiranih organov za ugotavljanje skladnosti ter platform eFTI in ponudnikov storitev eFTI, ki jih navedeni organi certificirajo v skladu s členoma 11 in 12. Ta seznam objavijo na uradnem internetnem spletnem mestu vlade. Seznam se redno posodablja

  nemudoma posodobi ob vsaki spremembi informacij, ki jih vsebuje
  , in sicer najpozneje do 31. marca

  maja
  vsako leto. [Sprememba 45]

4.   Države članice Komisiji vsako leto do 31. marca

  maja
  pošljejo sezname iz odstavka 3, skupaj z naslovom spletnega mesta, na katerem so taki seznami objavljeni. Komisija objavi povezavo do navedenih naslovov spletnih mest na svoji uradni spletni strani. [Sprememba 46]

Člen 11

Certificiranje platform eFTI

1.   Organi za ugotavljanje skladnosti na zahtevo razvijalca platforme eFTI ocenijo skladnost platforme eFTI z zahtevami iz člena 8(1). Če je ocena pozitivna, se izda certifikat o skladnosti. Če je ocena negativna, organ za ugotavljanje skladnosti vložnika obvesti, zakaj platforma ne izpolnjuje navedenih zahtev.

1a.
     
  Certificiranje se izvaja neodvisno, da se prepreči izkrivljanje konkurence. Skladnost se zagotavlja z obstoječimi standardiziranimi platformami, opredeljenimi v mednarodnih konvencijah, ki se uporabljajo v Uniji. [Sprememba 47]

1b.
     
  Obstoječi informacijski sistemi, ki jih gospodarski subjekti v prometnem sektorju trenutno uporabljajo za posredovanje regulativnih informacij in ki izpolnjujejo funkcionalne zahteve iz člena 8(1), se certificirajo kot platforme eFTI. [Sprememba 48]

2.   Organi za ugotavljanje skladnosti vodijo in posodabljajo seznam certificiranih platform eFTI in platform, ki so bile negativno ocenjene. Posodobljeni seznam se ob vsaki izdaji certifikata ali negativni oceni posreduje zadevnim pristojnim organom.

3.   Informacije, ki jih dajo pristojni organi na voljo prek certificirane platforme eFTI, spremlja certifikacijska oznaka.

4.   Razvijalec platforme eFTI vloži vlogo za ponovno presojo svojega certifikata, če se revidirajo tehnične specifikacije, sprejete v izvedbenih aktih iz člena 7(2).

5.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 13 za dopolnitev te uredbe s pravili o certificiranju, uporabi certifikacijske oznake in obnovitvi certifikata za platforme eFTI.

Člen 12

Certificiranje ponudnikov storitev eFTI

1.   Organ za ugotavljanje skladnosti na zahtevo ponudnika storitev eFTI oceni skladnost ponudnika storitev eFTI z zahtevami iz člena 9(1). Če je ocena pozitivna, se izda certifikat o skladnosti. Če je ocena negativna, organ za ugotavljanje skladnosti vložnika obvesti, zakaj ponudnik ne izpolnjuje navedenih zahtev.

2.   Organi za ugotavljanje skladnosti vodijo in posodabljajo seznam certificiranih ponudnikov storitev eFTI in ponudnikov storitev eFTI, ki so bili negativno ocenjeni. Posodobljeni seznam se ob vsaki izdaji certifikata ali negativni oceni da na voljo zadevnim pristojnim organom.

3.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 13 za dopolnitev te uredbe s pravili o certificiranju ponudnikov storitev eFTI.

Poglavje IV

Prenos pooblastil in izvedbena pooblastila

Člen 13

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 2, člena 
  7, člena 8(2), člena 9(2), člena
  11(5) in člena 12(3) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe]. [Sprememba 49]

3.   Prenos pooblastila iz člena 2, člena 
  7, člena 8(2), člena 9(2), člena
  11(5) in člena 12(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. [Sprememba 50]

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016.

  Delegirani akti, sprejeti v skladu s členom 2, se začnejo uporabljati eno leto po začetku njihove veljavnosti. [Sprememba 51]

4a.
     
  Komisija pred sprejetjem delegiranega akta zagotovi posvetovanje z zadevnimi deležniki in njihovimi predstavniškimi organi v ustreznih forumih, in sicer prek skupine strokovnjakov, ustanovljene s Sklepom Komisije C(2018)5921 z dne 13.9.2018 („Forum za digitalni promet in logistiko“). [Sprememba 52]

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 2, člena 10(5) in člena 11(3), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 14

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
  [Sprememba 53]

POGLAVJE V

KONČNE DOLOČBE

Člen 15

Pregled

1.   Komisija najpozneje do ... [pet let

  tri leta
  po začetku uporabe te uredbe] izvede oceno te uredbe ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o glavnih ugotovitvah.
  Ta ocena zlasti preuči možnost razširitve področja uporabe te uredbe na nekatere informacije, ki si jih izmenjujejo podjetja, ki so potrebne za dokazovanje skladnosti z ustreznimi zahtevami pravnih aktov Unije, ki urejajo prevoz blaga v skladu z naslovom VI tretjega dela Pogodbe. [Sprememba 54]

2.   Države članice zagotovijo Komisiji vse potrebne informacije za pripravo navedenega poročila.

Člen 16

Spremljanje

Države članice Komisiji vsaki dve leti in prvič najpozneje do ... [dve leti po začetku uporabe te uredbe] predložijo naslednje informacije:

| 1. | število pristojnih organov, ki izvajajo ukrepe za dostop do informacij, ki so jih dali na voljo zadevni gospodarski subjekti v skladu s členom 4(2), in njihovo obdelavo; |
| --- | --- |

1.

število pristojnih organov, ki izvajajo ukrepe za dostop do informacij, ki so jih dali na voljo zadevni gospodarski subjekti v skladu s členom 4(2), in njihovo obdelavo;

| 2. | število zadevnih gospodarskih subjektov, ki so dali zakonsko predpisane informacije na voljo pristojnim organom držav članic v skladu s členom 4(1), razčlenjeno po načinu prevoza. |
| --- | --- |

2.

število zadevnih gospodarskih subjektov, ki so dali zakonsko predpisane informacije na voljo pristojnim organom držav članic v skladu s členom 4(1), razčlenjeno po načinu prevoza.

Informacije se predložijo za vsako leto, zajeto v obdobju poročanja.

Člen 17

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od ... [Urad za publikacije – vstaviti datum štiri leta po začetku veljavnosti

  tri leta od datuma začetka veljavnosti te uredbe
  ]. [Sprememba 55]

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 265.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019.

2

(3)  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

3

(4)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski okvir interoperabilnosti – strategija za izvajanje (COM(2017)0134).

4

(5)  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).

5

(6)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

6

Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(7)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

7

(8)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

8

(9)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

9

(10)  UL C ...

10

PRILOGA I

ZAKONSKO PREDPISANE INFORMACIJE, KI SPADAJO NA PODROČJE UPORABE TE UREDBE.

Zahteve glede zakonsko predpisanih informacij iz prava Unije

Spodnja preglednica vključuje zahteve glede zakonsko predpisanih informacij iz aktov Unije, ki določajo pogoje za prevoz blaga na ozemlju Unije v skladu z naslovom VI tretjega dela Pogodbe in pogoje za pošiljke odpadkov.

| Zakonodaja EU


  Podatek | Uredba Sveta št. 11 o odpravi diskriminacije pri prevozninah in pogojih izvajanja



  UL L 52 (16.8.1960, str. 1121–1126) | Direktiva 92/106/EGS o določitvi skupnih pravil za nekatere vrste kombiniranega prevoza blaga med državami članicami



  UL L 368 (17.12.1992, str. 38–42) | [Predlog COM(2017)0648 – 2017/0290 (COD) o spremembi Direktive 92/106/EGS] | Uredba (ES) št. 1072/2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga



  UL L 300/72 (14.11.2009, str. 72–87) | [Predlog COM(2017)00281 – 2017/0123 (COD) o spremembi Uredbe (ES) št. 1071/2009 in Uredbe (ES) št. 1072/2009] | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1998 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varovanje letalstva



  UL L 299/1 (14.11.2015, str. 1-142) | Direktiva 2008/68/ES o notranjem prevozu nevarnega blaga



  UL L 260 (30.9.2008, str. 13–59)



  Sklici na ADR, RID, ADN
   (1) | Uredba (ES) št. 1013/2006 o pošiljkah odpadkov


  (UL L 190, 12.7.2006, str. 1–98) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ime in naslov pošiljatelja | člen 6.1 | člen 3 (sklic na člen 6 Uredbe Sveta št. 11) | | | | | | |
| Vrsta in teža blaga | člen 6.1 | člen 3 (sklic na člen 6 Uredbe Sveta št. 11) | | | | | | |
| Kraj in datum sprejetja blaga za prevoz | člen 6.1 | člen 3 (sklic na člen 6 Uredbe Sveta št. 11) | | | | | | |
| Kraj za dostavo blaga | člen 6.1 | člen 3 (sklic na člen 6 Uredbe Sveta št. 11) | | | | | | |
| Prevozna pot ali razdalja, če ta dejavnika upravičujeta ceno, ki se razlikuje od običajne cene | člen 6.1 | člen 3 (sklic na člen 6 Uredbe Sveta št. 11) | | | | | | |
| Mejni prehodi, če je ustrezno | člen 6.1 | člen 3 (sklic na člen 6 Uredbe Sveta št. 11 z dne 27. junija 1960) | | | | | | |
| Železniške postaje za natovarjanje in raztovarjanje | | člen 3 | | | | | | |
| Pristanišča za natovarjanje in raztovarjanje na celinskih plovnih poteh | | člen 3 | | | | | | |
| Pomorska pristanišča za natovarjanje in raztovarjanje | | člen 3 | | | | | | |
| Žig, ki ga odtisnejo železniški ali pristaniški organi na zadevnih železniških postajah ali pristaniščih na celinskih plovnih poteh ali v morskih pristaniščih, ko je zadevni del poti po železnici ali celinski plovni poti ali morju zaključen | | člen 3 | | | | | | |
| [Ime, naslov, kontaktni podatki in podpis pošiljatelja] | | | [člen 3.2(a) (ki nadomešča člen 3 Direktive Sveta 92/106/EGS)] | | | | | |
| [Kraj in datum začetka kombiniranega prevoza v Uniji] | | | [člen 3.2(b) (ki nadomešča člen 3 Direktive Sveta 92/106/EGS)] | | | | | |
| [Ime, naslov in kontaktni podatki prejemnika] | | | [člen 3.2(c) (ki nadomešča člen 3 Direktive Sveta 92/106/EGS)] | | | | | |
| [Kraj in datum zaključka kombiniranega prevoza v Uniji] | | | [člen 3.2(d) (ki nadomešča člen 3 Direktive Sveta 92/106/EGS)] | | | | | |
| [Zračna razdalja med krajem v Uniji, kjer se kombinirani prevoz začne, in krajem, kjer se konča] | | | [člen 3.2(e) (ki nadomešča člen 3 Direktive Sveta 92/106/EGS)] | | | | | |
| [Opis kombiniranega prevoza, ki ga podpiše pošiljatelj, z vsaj naslednjimi podatki za vsak del poti in način prevoza, ki pomeni necestni del prevoza znotraj Unije:








  (i) | zaporedje delov poti (tj. prvi del, necestni del oziroma končni del); |

Zakonodaja EU

Podatek

Uredba Sveta št. 11 o odpravi diskriminacije pri prevozninah in pogojih izvajanja

UL L 52 (16.8.1960, str. 1121–1126)

Direktiva 92/106/EGS o določitvi skupnih pravil za nekatere vrste kombiniranega prevoza blaga med državami članicami

UL L 368 (17.12.1992, str. 38–42)

[Predlog COM(2017)0648 – 2017/0290 (COD) o spremembi Direktive 92/106/EGS]

Uredba (ES) št. 1072/2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga

UL L 300/72 (14.11.2009, str. 72–87)

[Predlog COM(2017)00281 – 2017/0123 (COD) o spremembi Uredbe (ES) št. 1071/2009 in Uredbe (ES) št. 1072/2009]

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1998 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varovanje letalstva

UL L 299/1 (14.11.2015, str. 1-142)

Direktiva 2008/68/ES o notranjem prevozu nevarnega blaga

UL L 260 (30.9.2008, str. 13–59)

Sklici na ADR, RID, ADN
   (1)

Uredba (ES) št. 1013/2006 o pošiljkah odpadkov

(UL L 190, 12.7.2006, str. 1–98)

Ime in naslov pošiljatelja

člen 6.1

člen 3 (sklic na člen 6 Uredbe Sveta št. 11)

Vrsta in teža blaga

člen 6.1

člen 3 (sklic na člen 6 Uredbe Sveta št. 11)

Kraj in datum sprejetja blaga za prevoz

člen 6.1

člen 3 (sklic na člen 6 Uredbe Sveta št. 11)

Kraj za dostavo blaga

člen 6.1

člen 3 (sklic na člen 6 Uredbe Sveta št. 11)

Prevozna pot ali razdalja, če ta dejavnika upravičujeta ceno, ki se razlikuje od običajne cene

člen 6.1

člen 3 (sklic na člen 6 Uredbe Sveta št. 11)

Mejni prehodi, če je ustrezno

člen 6.1

člen 3 (sklic na člen 6 Uredbe Sveta št. 11 z dne 27. junija 1960)

Železniške postaje za natovarjanje in raztovarjanje

člen 3

Pristanišča za natovarjanje in raztovarjanje na celinskih plovnih poteh

člen 3

Pomorska pristanišča za natovarjanje in raztovarjanje

člen 3

Žig, ki ga odtisnejo železniški ali pristaniški organi na zadevnih železniških postajah ali pristaniščih na celinskih plovnih poteh ali v morskih pristaniščih, ko je zadevni del poti po železnici ali celinski plovni poti ali morju zaključen

člen 3

[Ime, naslov, kontaktni podatki in podpis pošiljatelja]

[člen 3.2(a) (ki nadomešča člen 3 Direktive Sveta 92/106/EGS)]

[Kraj in datum začetka kombiniranega prevoza v Uniji]

[člen 3.2(b) (ki nadomešča člen 3 Direktive Sveta 92/106/EGS)]

[Ime, naslov in kontaktni podatki prejemnika]

[člen 3.2(c) (ki nadomešča člen 3 Direktive Sveta 92/106/EGS)]

[Kraj in datum zaključka kombiniranega prevoza v Uniji]

[člen 3.2(d) (ki nadomešča člen 3 Direktive Sveta 92/106/EGS)]

[Zračna razdalja med krajem v Uniji, kjer se kombinirani prevoz začne, in krajem, kjer se konča]

[člen 3.2(e) (ki nadomešča člen 3 Direktive Sveta 92/106/EGS)]

[Opis kombiniranega prevoza, ki ga podpiše pošiljatelj, z vsaj naslednjimi podatki za vsak del poti in način prevoza, ki pomeni necestni del prevoza znotraj Unije:

(i)

zaporedje delov poti (tj. prvi del, necestni del oziroma končni del);

| (ii) | ime, naslov in kontaktni podatki prevoznika; |
| --- | --- |

(ii)

ime, naslov in kontaktni podatki prevoznika;

| (iii) | načini prevoza in njihov vrstni red.] |
| --- | --- |

(iii)

načini prevoza in njihov vrstni red.]

[člen 3.2(f) (ki nadomešča člen 3 Direktive Sveta 92/106/EGS)]

[Označba intermodalne nakladalne enote, ki je bila predmet prevoza]

[člen 3.2(g) (ki nadomešča člen 3 Direktive Sveta 92/106/EGS)]

[Za začetni cestni del prevoza:

| (i) | kraj pretovora na necestni del; |
| --- | --- |

(i)

kraj pretovora na necestni del;

| (ii) | zračna razdalja začetnega dela cestnega prevoza od kraja pošiljanja do prvega terminala za pretovarjanje; |
| --- | --- |

(ii)

zračna razdalja začetnega dela cestnega prevoza od kraja pošiljanja do prvega terminala za pretovarjanje;

| (iii) | podpis, če je začetni cestni del poti opravljen, s katerim prevoznik potrjuje, da je bil cestni del prevoza izveden] |
| --- | --- |

(iii)

podpis, če je začetni cestni del poti opravljen, s katerim prevoznik potrjuje, da je bil cestni del prevoza izveden]

[člen 3.2(h) (ki nadomešča člen 3 Direktive Sveta 92/106/EGS)]

[Za končni cestni del prevoza:

| (i) | kraj, kjer je blago prevzeto po necestnem delu poti (železnica, celinske plovne poti oziroma pomorski promet); |
| --- | --- |

(i)

kraj, kjer je blago prevzeto po necestnem delu poti (železnica, celinske plovne poti oziroma pomorski promet);

| (ii) | zračna razdalja končnega dela cestnega prevoza od kraja pretovarjanja do kraja v Uniji, kjer se kombinirani prevoz konča);] |
| --- | --- |

(ii)

zračna razdalja končnega dela cestnega prevoza od kraja pretovarjanja do kraja v Uniji, kjer se kombinirani prevoz konča);]

[člen 3.2(i) (ki nadomešča člen 3 Direktive Sveta 92/106/EGS)]

[Za necestni del prevoza:

| (i) | podpis prevoznika (oziroma prevoznikov, kadar na necestnem delu poti potekata dva necestna prevoza ali več), če je necestni del zaključen, ki potrjuje, da je bil prevoz po necestnem delu poti izveden; |
| --- | --- |

(i)

podpis prevoznika (oziroma prevoznikov, kadar na necestnem delu poti potekata dva necestna prevoza ali več), če je necestni del zaključen, ki potrjuje, da je bil prevoz po necestnem delu poti izveden;

| (ii) | če je na voljo, podpis oziroma žig pristojnih železniških ali pristaniških organov, pridobljen na ustreznih terminalih (železniška postaja oziroma pristanišče) ob necestnem delu prevoza, ki potrjuje, da je zadevni del necestnega dela poti zaključen.] |
| --- | --- |

(ii)

če je na voljo, podpis oziroma žig pristojnih železniških ali pristaniških organov, pridobljen na ustreznih terminalih (železniška postaja oziroma pristanišče) ob necestnem delu prevoza, ki potrjuje, da je zadevni del necestnega dela poti zaključen.]

[člen 3.2(j) (ki nadomešča člen 3 Direktive Sveta 92/106/EGS)]

Ime, naslov in podpis pošiljatelja

člen 8.3(a)

[člen 8.3(a) (ni predlaganih sprememb)]

Ime, naslov in podpis prevoznika

člen 8.3(b)

[člen 8.3(b) (ni predlaganih sprememb)]

Ime, naslov in podpis prejemnika ter, potem ko je bilo blago dostavljeno, datum dostave

člen 8.3(c)

[člen 8.3(c) (ni predlaganih sprememb)]

Kraj in datum prevzema blaga ter kraj, določen za dostavo

člen 8.3(d)

[člen 8.3(d) (ni predlaganih sprememb)]

Splošno uporabljan opis vrste blaga in načina pakiranja ter v primeru nevarnega blaga njegov splošno uveljavljen opis kot tudi število pošiljk ter njihove posebne oznake in številke

člen 8.3(e)

[člen 8.3(e) (ni predlaganih sprememb)]

Bruto masa blaga ali njegova drugače izražena količina

člen 8.3(f)

[člen 8.3(f) (ni predlaganih sprememb)]

Registrske tablice motornega vozila in priklopnika

člen 8.3(g)

[člen 8.3(g) (ni predlaganih sprememb)]

Enotna črkovno-številčna oznaka reguliranega agenta, prejeta od pristojnega organa

Priloga 6.3.2.6(a)

Enotna oznaka pošiljke, kot je številka (internega ali glavnega) letalskega tovornega lista

Priloga 6.3.2.6(b)

Vsebina pošiljke (**)

Priloga 6.3.2.6(c)

Varnostni status pošiljke, ki navaja:

| — | „SPX“, kar pomeni varno za potniško, tovorno in poštno letalo, ali |
| --- | --- |

—

„SPX“, kar pomeni varno za potniško, tovorno in poštno letalo, ali

| — | „SCO“, kar pomeni varno le za tovorno in poštno letalo, ali |
| --- | --- |

—

„SCO“, kar pomeni varno le za tovorno in poštno letalo, ali

| — | „SHR“, kar pomeni varno za potniško, tovorno in poštno letalo v skladu z zahtevami za visoko tveganje |
| --- | --- |

—

„SHR“, kar pomeni varno za potniško, tovorno in poštno letalo v skladu z zahtevami za visoko tveganje

Priloga 6.3.2.6(d)

Razlog za izdajo varnostnega statusa, ki navaja:

| — | „KC“, kar pomeni prejeto od znanega pošiljatelja, ali |
| --- | --- |

—

„KC“, kar pomeni prejeto od znanega pošiljatelja, ali

| — | „AC“, kar pomeni prejeto od stalnega pošiljatelja, ali |
| --- | --- |

—

„AC“, kar pomeni prejeto od stalnega pošiljatelja, ali

| — | „RA“, kar pomeni izbrano s strani reguliranega agenta, ali |
| --- | --- |

—

„RA“, kar pomeni izbrano s strani reguliranega agenta, ali

| — | sredstvo ali metodo uporabljenega varnostnega pregleda ali |
| --- | --- |

—

sredstvo ali metodo uporabljenega varnostnega pregleda ali

| — | razloge za izvzetje pošiljke iz varnostnega pregleda |
| --- | --- |

—

razloge za izvzetje pošiljke iz varnostnega pregleda

Priloga 6.3.2.6(e)

Ime osebe, ki je izdala varnostni status, ali enakovredna identifikacija ter datum in čas izdaje

Priloga 6.3.2.6(f)

Od pristojnega organa prejeta enotna oznaka katerega koli reguliranega agenta, ki je sprejel varnostni status, ki ga je pošiljki prisodil drug regulirani agent

Priloga 6.3.2.6(g)

Splošni podatki, zahtevani v prevozni listini

5.4.1.1.1

Splošni podatki, zahtevani za prevoz v tankerskih plovilih

5.4.1.1.2 – samo ADN

Posebni podatki, ki jih je treba vključiti za nekatere vrste nevarnega blaga ali nekatere vrste embalaže ali v primeru prevozne verige, ki vključuje različne načine prevoza, v skladu s posebnimi določbami iz poglavja 5.4 ustreznih prilog k ADR, RID in ADN

5.4.1.1.3 do 5.4.1.1.21 – ADR in RID

5.4.1.1.3 do 5.4.1.1.22 – ADN

Dodatni in posebni podatki, ki se zahtevajo za nekatere razrede nevarnega blaga

5.4.1.2

Nenevarno blago

5.4.1.5

Potrdilo o natovarjanju kontejnerja

5.4.2

Pisna navodila

5.4.3

Podatki, vsebovani v prijavnem dokumentu za pošiljke odpadkov, ki so predmet postopka predhodne pisne prijave in soglasja v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1013/2006

Priloga IA

Podatki, vsebovani v transportnem dokumentu za pošiljke odpadkov, ki so predmet postopka predhodne pisne prijave in soglasja v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1013/2006

Priloga IB

Podatki, vsebovani v dokumentu, priloženemu pošiljkam odpadkov, ki so predmet postopka predhodne pisne prijave in soglasja v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 1013/2006

Priloga VII

Zakonodaja držav članic

V spodnji preglednici je navedena zakonodaja držav članic, ki se nanaša na zadeve, urejene z naslovom VI tretjega dela Pogodbe, in ki zahteva zagotavljanje podatkov, v celoti ali deloma enakih podatkom iz točke A te priloge.

[Država članica]

| Zakonodaja


  Podatek | [Sklic na zakonodajo] | [Sklic na zakonodajo] | [...] | [Sklic na zakonodajo] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [Podatek, kot je opredeljen v ustreznem členu zakonskega akta] | [sklic na člen] | [sklic na člen] | | [sklic na člen] |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [Podatek, kot je opredeljen v ustreznem členu zakonskega akta] | [sklic na člen] | [sklic na člen] | [...] | [sklic na člen] |

Zakonodaja

Podatek

[Sklic na zakonodajo]

[Sklic na zakonodajo]

[...]

[Sklic na zakonodajo]

[Podatek, kot je opredeljen v ustreznem členu zakonskega akta]

[sklic na člen]

[sklic na člen]

[sklic na člen]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[Podatek, kot je opredeljen v ustreznem členu zakonskega akta]

[sklic na člen]

[sklic na člen]

[...]

[sklic na člen]

[Država članica]

| Zakonodaja


  Podatek | [Sklic na zakonodajo] | [Sklic na zakonodajo] | [...] | [Sklic na zakonodajo] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [Podatek, kot je opredeljen v ustreznem členu zakonskega akta] | [sklic na člen] | [sklic na člen] | | [sklic na člen] |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [Podatek, kot je opredeljen v ustreznem členu zakonskega akta] | [sklic na člen] | [sklic na člen] | [...] | [sklic na člen] |

Zakonodaja

Podatek

[Sklic na zakonodajo]

[Sklic na zakonodajo]

[...]

[Sklic na zakonodajo]

[Podatek, kot je opredeljen v ustreznem členu zakonskega akta]

[sklic na člen]

[sklic na člen]

[sklic na člen]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[Podatek, kot je opredeljen v ustreznem členu zakonskega akta]

[sklic na člen]

[sklic na člen]

[...]

[sklic na člen]

---

(1)  Sklice na ADR, RID in ADN je treba razumeti v smislu členov 2(1), 2(2) in 2(3) Direktive 2008/68/ES. Navedene številke so številke iz ustreznih prilog k ADR, RID in ADN.

PRILOGA II

ZAHTEVE V ZVEZI S PRIGLAŠENIMI ORGANI

| 1. | Za namene priglasitve organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz odstavkov 2 do 11. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Organ za ugotavljanje skladnosti se ustanovi v skladu z nacionalnim pravom države članice in ima status pravne osebe. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Organ za ugotavljanje skladnosti je organ tretje strani, ki je neodvisen od organizacije ali platforme ali ponudnika storitev platforme eFTI, katerih skladnost ugotavlja.
  Organ, ki je del poslovnega združenja ali strokovne zveze, ki zastopa podjetja, vključena v zasnovo, izdelavo, dobavo, sestavljanje, uporabo ali vzdrževanje platforme ali ponudnika storitev platforme eFTI, ki ju ocenjuje, se lahko, pod pogojem, da je zagotovljena njegova samostojnost in da ni navzkrižja interesov, šteje kot takšen organ. |
| --- | --- |

3.

Organ, ki je del poslovnega združenja ali strokovne zveze, ki zastopa podjetja, vključena v zasnovo, izdelavo, dobavo, sestavljanje, uporabo ali vzdrževanje platforme ali ponudnika storitev platforme eFTI, ki ju ocenjuje, se lahko, pod pogojem, da je zagotovljena njegova samostojnost in da ni navzkrižja interesov, šteje kot takšen organ.

| 4. | Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog ocene skladnosti, niso načrtovalci, proizvajalci, dobavitelji, monterji, kupci, lastniki, uporabniki ali vzdrževalci platforme ali ponudnika storitev platforme eFTI, katerih skladnost ocenjujejo, niti zastopniki katere koli izmed navedenih strani.
  Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog ocene skladnosti, ne sodelujejo neposredno pri zasnovi, proizvodnji ali oblikovanju, trženju, namestitvi, uporabi ali vzdrževanju navedene platforme ali ponudnika storitev platforme eFTI niti ne zastopajo strani, ki sodelujejo pri navedenih dejavnostih. Ne sodelujejo pri nobenih dejavnostih, ki bi lahko bile v nasprotju z njihovo neodvisno presojo ali integriteto v zvezi z dejavnostmi za ugotavljanje skladnosti, za katere so priglašeni. To velja zlasti za svetovalne storitve.
  Organi za ugotavljanje skladnosti zagotovijo, da dejavnosti njihovih odvisnih družb ali podizvajalcev ne vplivajo na zaupnost, objektivnost ali nepristranskost njihovih dejavnosti za ugotavljanje skladnosti. |
| --- | --- |

4.

Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog ocene skladnosti, ne sodelujejo neposredno pri zasnovi, proizvodnji ali oblikovanju, trženju, namestitvi, uporabi ali vzdrževanju navedene platforme ali ponudnika storitev platforme eFTI niti ne zastopajo strani, ki sodelujejo pri navedenih dejavnostih. Ne sodelujejo pri nobenih dejavnostih, ki bi lahko bile v nasprotju z njihovo neodvisno presojo ali integriteto v zvezi z dejavnostmi za ugotavljanje skladnosti, za katere so priglašeni. To velja zlasti za svetovalne storitve.

Organi za ugotavljanje skladnosti zagotovijo, da dejavnosti njihovih odvisnih družb ali podizvajalcev ne vplivajo na zaupnost, objektivnost ali nepristranskost njihovih dejavnosti za ugotavljanje skladnosti.

| 5. | Organi za ugotavljanje skladnosti in njihovo osebje izvajajo dejavnosti ugotavljanja skladnosti z največjo strokovno neoporečnostjo in potrebno tehnično usposobljenostjo na določenem področju, brez pritiskov in spodbud, zlasti finančnih, ki bi lahko vplivali na njihovo presojo ali rezultate njihovih dejavnosti ugotavljanja skladnosti, zlasti kar zadeva osebe ali skupine oseb, za katere so rezultati navedenih dejavnosti pomembni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Organ za ugotavljanje skladnosti je sposoben izvajati vse naloge ugotavljanja skladnosti, ki so takšnemu organu dodeljene v skladu s členoma 12 in 13 ter za katere je bil priglašen, bodisi da navedene naloge izvede sam organ za ugotavljanje skladnosti bodisi da so izvedene v njegovem imenu in v okviru njegove odgovornosti.
  Organ za ugotavljanje skladnosti ima vedno ter za vsak postopek certificiranja, za katerega je priglašen, na voljo:






  (a) | potrebno osebje s tehničnim znanjem ter zadostnimi in ustreznimi izkušnjami za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti; |
| --- | --- | --- |

6.

Organ za ugotavljanje skladnosti ima vedno ter za vsak postopek certificiranja, za katerega je priglašen, na voljo:

(a)

potrebno osebje s tehničnim znanjem ter zadostnimi in ustreznimi izkušnjami za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti;

| (b) | opise postopkov, glede na katere se izvaja ugotavljanje skladnosti, ki zagotavljajo preglednost in zmožnost reprodukcije teh postopkov. Imeti mora ustrezno politiko in postopke za razlikovanje med nalogami, ki jih izvaja kot priglašeni organ, in drugimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

(b)

opise postopkov, glede na katere se izvaja ugotavljanje skladnosti, ki zagotavljajo preglednost in zmožnost reprodukcije teh postopkov. Imeti mora ustrezno politiko in postopke za razlikovanje med nalogami, ki jih izvaja kot priglašeni organ, in drugimi dejavnostmi;

| (c) | postopke za izvajanje dejavnosti, pri katerih se ustrezno upoštevajo velikost podjetja, sektor, v katerem deluje, njegova struktura in stopnja zahtevnosti zadevne tehnologije. |
| --- | --- |

(c)

postopke za izvajanje dejavnosti, pri katerih se ustrezno upoštevajo velikost podjetja, sektor, v katerem deluje, njegova struktura in stopnja zahtevnosti zadevne tehnologije.

Organ za ugotavljanje skladnosti ima na voljo potrebna sredstva, da ustrezno izvaja strokovne in upravne naloge, povezane z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti.

| 7. | Osebje, pristojno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti:






  (a) | je dobro tehnično in poklicno usposobljeno, kar zajema vse dejavnosti za ugotavljanje skladnosti, za katere je bil organ za ugotavljanje skladnosti priglašen; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

je dobro tehnično in poklicno usposobljeno, kar zajema vse dejavnosti za ugotavljanje skladnosti, za katere je bil organ za ugotavljanje skladnosti priglašen;

| (b) | ima zadovoljivo znanje o zahtevah glede ugotavljanj skladnosti, ki jih izvaja, in ustrezna pooblastila za izvedbo teh ugotavljanj skladnosti; |
| --- | --- |

(b)

ima zadovoljivo znanje o zahtevah glede ugotavljanj skladnosti, ki jih izvaja, in ustrezna pooblastila za izvedbo teh ugotavljanj skladnosti;

| (c) | ima primerno znanje in razumevanje zahtev iz člena 9; |
| --- | --- |

(c)

ima primerno znanje in razumevanje zahtev iz člena 9;

| (d) | ima zmožnost, ki je potrebna za pripravo certifikatov o skladnosti, zapisov in poročil, ki dokazujejo, da so bila ugotavljanja skladnosti izvedena. |
| --- | --- |

(d)

ima zmožnost, ki je potrebna za pripravo certifikatov o skladnosti, zapisov in poročil, ki dokazujejo, da so bila ugotavljanja skladnosti izvedena.

| 8. | Zagotovljena je nepristranskost organa za ugotavljanje skladnosti, njegovega najvišjega vodstva in osebja, odgovornega za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti.
  Plačilo najvišjega vodstva in osebja, odgovornega za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti organa za ugotavljanje skladnosti, ni odvisno od števila izvedenih ugotavljanj ali rezultatov navedenih ugotavljanj. |
| --- | --- |

8.

Plačilo najvišjega vodstva in osebja, odgovornega za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti organa za ugotavljanje skladnosti, ni odvisno od števila izvedenih ugotavljanj ali rezultatov navedenih ugotavljanj.

| 9. | Organ za ugotavljanje skladnosti sklene zavarovanje odgovornosti, razen če odgovornost prevzame država v skladu z nacionalnim pravom ali če je država članica sama neposredno odgovorna za ugotavljanje skladnosti. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Osebje organa za ugotavljanje skladnosti varuje poklicne skrivnosti v zvezi z vsemi informacijami, pridobljenimi med izvajanjem svojih nalog v skladu s členoma 12 in 13 ali katero koli določbo nacionalne zakonodaje, ki daje učinek navedenima členoma, razen pred pristojnimi organi države članice, v kateri izvaja svoje dejavnosti. Pravice iz lastništva so zaščitene. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Organi za ugotavljanje skladnosti sodelujejo pri ustreznih dejavnostih standardizacije in ustreznih regulativnih dejavnostih ali zagotovijo, da je njihovo osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, obveščeno o teh dejavnostih. |
| --- | --- |

11.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/200 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/200

---

P8_TA(2019)0140

Sporazum o prostovoljnem partnerstvu med EU in Vietnamom o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prostovoljnem partnerstvu med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (10861/2018 – C8-0445/2018 – 2018/0272(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 23/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prostovoljnem partnerstvu med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (10861/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prostovoljnem partnerstvu med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (10861/2018),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o prostovoljnem partnerstvu med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (10877/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o prostovoljnem partnerstvu med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (10877/2018),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvima pododstavkoma člena 207(3) in (4) v povezavi s točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0445/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvima pododstavkoma člena 207(3) in (4) v povezavi s točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0445/2018),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 12. marca 2019 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 12. marca 2019 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A8-0083/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A8-0083/2019),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Socialistične republike Vietnam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0141.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/201 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/201

---

P8_TA(2019)0141

Sporazum o prostovoljnem partnerstvu med EU in Vietnamom o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prostovoljnem partnerstvu med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (10861/2018 – C8-0445/2018 – 2018/0272M(NLE))

(2021/C 23/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prostovoljnem partnerstvu med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (10861/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prostovoljnem partnerstvu med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (10861/2018),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o prostovoljnem partnerstvu z dne 9. oktobra 2018 med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (10877/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o prostovoljnem partnerstvu z dne 9. oktobra 2018 med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (10877/2018),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvima pododstavkoma členov 207(3) in 207(4) v povezavi s točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter s členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0445/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvima pododstavkoma členov 207(3) in 207(4) v povezavi s točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter s členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0445/2018),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani (1),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam,

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (2) (uredba FLEGT), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (2) (uredba FLEGT),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za akcijski načrt za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (COM(2003)0251), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za akcijski načrt za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (COM(2003)0251),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. junija 2016 o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (10721/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. junija 2016 o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (10721/2016),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (3) (uredba EU o lesu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (3) (uredba EU o lesu),

| — | ob upoštevanju poročil Agencije za okoljske preiskave z dne 31. maja 2018 z naslovom Serial Offender: Vietnam’s continued imports of illegal Cambodian timber (Serijski kršitelj: Vietnam še naprej uvaža nezakonit kamboški les) (4) in z dne 25. septembra 2018 z naslovom Vietnam in Violation: Action required on fake CITES permits for rosewood trade (Kršenje predpisov v Vietnamu: potrebni so ukrepi v zvezi s ponarejenimi dovoljenji CITES za trgovino s palisandrom) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Agencije za okoljske preiskave z dne 31. maja 2018 z naslovom Serial Offender: Vietnam’s continued imports of illegal Cambodian timber (Serijski kršitelj: Vietnam še naprej uvaža nezakonit kamboški les) (4) in z dne 25. septembra 2018 z naslovom Vietnam in Violation: Action required on fake CITES permits for rosewood trade (Kršenje predpisov v Vietnamu: potrebni so ukrepi v zvezi s ponarejenimi dovoljenji CITES za trgovino s palisandrom) (5),

| — | ob upoštevanju ciljev OZN na področju trajnostnega razvoja za obdobje 2015–2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev OZN na področju trajnostnega razvoja za obdobje 2015–2030,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega 12. decembra 2015 na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije OZN o podnebnih spremembah (COP 21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega 12. decembra 2015 na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije OZN o podnebnih spremembah (COP 21),

| — | ob upoštevanju projekta Bonn Challenge (bonski izziv) iz leta 2011 – svetovnega prizadevanja za to, da bi do leta 2020 obnovili 150 milijonov hektarov izkrčenih gozdov in propadle zemlje po svetu, do leta 2030 pa 350 milijonov hektarov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju projekta Bonn Challenge (bonski izziv) iz leta 2011 – svetovnega prizadevanja za to, da bi do leta 2020 obnovili 150 milijonov hektarov izkrčenih gozdov in propadle zemlje po svetu, do leta 2030 pa 350 milijonov hektarov,

| — | ob upoštevanju poročila Programa OZN za okolje (UNEP) iz leta 2012 z naslovom Green carbon, Black trade: Illegal Logging, Tax Fraud and Laundering in the Worlds Tropical Forests (Zeleni ogljik, črna trgovina: Nezakonita sečnja, davčna utaja in pranje denarja v tropskih gozdovih po svetu (6)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Programa OZN za okolje (UNEP) iz leta 2012 z naslovom Green carbon, Black trade: Illegal Logging, Tax Fraud and Laundering in the Worlds Tropical Forests (Zeleni ogljik, črna trgovina: Nezakonita sečnja, davčna utaja in pranje denarja v tropskih gozdovih po svetu (6)),

| — | ob upoštevanju konvencij OZN o boju proti kriminalu in korupciji, vključno s Konvencijo proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in Konvencijo proti korupciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij OZN o boju proti kriminalu in korupciji, vključno s Konvencijo proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in Konvencijo proti korupciji,

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 12. marca 2019 (7) o osnutku sklepa Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 12. marca 2019 (7) o osnutku sklepa Sveta,

| — | ob upoštevanju člena 99(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A8-0093/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A8-0093/2019),

| A. | ker je Vietnam leta 2010 postal tretja azijska država (po Indoneziji in Maleziji), ki je začela pogajanja o sporazumu o prostovoljnem partnerstvu pri izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (FLEGT); ker so se pogajanja končala maja 2017 in je bil sporazum podpisan 19. oktobra 2018; |
| --- | --- |

A.

ker je Vietnam leta 2010 postal tretja azijska država (po Indoneziji in Maleziji), ki je začela pogajanja o sporazumu o prostovoljnem partnerstvu pri izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (FLEGT); ker so se pogajanja končala maja 2017 in je bil sporazum podpisan 19. oktobra 2018;

| B. | ker je cilj sporazuma o prostovoljnem partnerstvu vzpostaviti pravni okvir, s katerim bi bilo zagotovljeno, da so ves les in vsi lesni proizvodi, ki so iz Vietnama uvoženi v EU in za katere velja sporazum o prostovoljnem partnerstvu, proizvedeni zakonito; ker so sporazumi o prostovoljnem partnerstvu na splošno namenjeni spodbujanju sistemskih sprememb v gozdarskem sektorju za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, izkoreninjenje nezakonite sečnje in v podporo svetovnim prizadevanjem za zaustavitev krčenja in degradacije gozdov; |
| --- | --- |

B.

ker je cilj sporazuma o prostovoljnem partnerstvu vzpostaviti pravni okvir, s katerim bi bilo zagotovljeno, da so ves les in vsi lesni proizvodi, ki so iz Vietnama uvoženi v EU in za katere velja sporazum o prostovoljnem partnerstvu, proizvedeni zakonito; ker so sporazumi o prostovoljnem partnerstvu na splošno namenjeni spodbujanju sistemskih sprememb v gozdarskem sektorju za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, izkoreninjenje nezakonite sečnje in v podporo svetovnim prizadevanjem za zaustavitev krčenja in degradacije gozdov;

| C. | ker je Vietnam, kar zadeva trgovino z lesom, pomembna država, katere izvozno usmerjena lesnopredelovalna industrija je četrta največja na svetu in skuša postati največja; ker je Vietnam kot predelovalno vozlišče pomemben izvoznik lesnih proizvodov v EU, pa tudi v države v regiji, zlasti na Kitajsko in Japonsko; |
| --- | --- |

C.

ker je Vietnam, kar zadeva trgovino z lesom, pomembna država, katere izvozno usmerjena lesnopredelovalna industrija je četrta največja na svetu in skuša postati največja; ker je Vietnam kot predelovalno vozlišče pomemben izvoznik lesnih proizvodov v EU, pa tudi v države v regiji, zlasti na Kitajsko in Japonsko;

| D. | ker je Vietnam pomemben uvoznik lesa in lesnih proizvodov in so njegove tovarne v letu 2017 porabile približno 34 milijonov kubičnih metrov lesa in lesnih proizvodov, od tega je bilo 25 % uvoženih in 75 % pridobljenih iz domačih nasadov, od katerih so številne v lasti in upravljanju malih kmetov; ker se je vrednost uvoza v obdobju 2011–2017 povečala za 68 %; ker je Vietnam v zadnjih letih dosegel znaten napredek pri zmanjševanju krčenja gozdov v državi in je svoje gozdno območje, vključno s plantažnimi nasadi, s 37 % v letu 2005 povečal na 41,65 % v letu 2018; ker Vietnam od leta 2016 izvaja prepoved sečnje domačih naravnih gozdov; |
| --- | --- |

D.

ker je Vietnam pomemben uvoznik lesa in lesnih proizvodov in so njegove tovarne v letu 2017 porabile približno 34 milijonov kubičnih metrov lesa in lesnih proizvodov, od tega je bilo 25 % uvoženih in 75 % pridobljenih iz domačih nasadov, od katerih so številne v lasti in upravljanju malih kmetov; ker se je vrednost uvoza v obdobju 2011–2017 povečala za 68 %; ker je Vietnam v zadnjih letih dosegel znaten napredek pri zmanjševanju krčenja gozdov v državi in je svoje gozdno območje, vključno s plantažnimi nasadi, s 37 % v letu 2005 povečal na 41,65 % v letu 2018; ker Vietnam od leta 2016 izvaja prepoved sečnje domačih naravnih gozdov;

| E. | ker so bile v letu 2017 največje države izvora za hlode in žagani les Kamerun, ZDA in Kambodža, poleg Demokratične republike Kongo, ki je prav tako pomemben dobavitelj; ker je Kambodža kljub domnevni prepovedi (8) izvoza v Vietnam od leta 2015 njegova druga največja dobaviteljica tropskega lesa; ker naj bi se obseg uvoza iz afriških držav med letoma 2016 in 2017 povečal za 43 %, vrednost uvoza pa za 40 %; ker so nevladne organizacije z ustreznim strokovnim znanjem opozorile, da bi moral les, izvožen iz Kambodže in Demokratične republike Kongo, veljati za les z visokim tveganjem, medtem ko se surovi les pogosto uvaža iz držav, ki jih zaznamujejo slabo upravljanje, visoka stopnja korupcije ali konfliktov ter splošno tveganje za nezakonitosti pri sečnji lesa; |
| --- | --- |

E.

ker so bile v letu 2017 največje države izvora za hlode in žagani les Kamerun, ZDA in Kambodža, poleg Demokratične republike Kongo, ki je prav tako pomemben dobavitelj; ker je Kambodža kljub domnevni prepovedi (8) izvoza v Vietnam od leta 2015 njegova druga največja dobaviteljica tropskega lesa; ker naj bi se obseg uvoza iz afriških držav med letoma 2016 in 2017 povečal za 43 %, vrednost uvoza pa za 40 %; ker so nevladne organizacije z ustreznim strokovnim znanjem opozorile, da bi moral les, izvožen iz Kambodže in Demokratične republike Kongo, veljati za les z visokim tveganjem, medtem ko se surovi les pogosto uvaža iz držav, ki jih zaznamujejo slabo upravljanje, visoka stopnja korupcije ali konfliktov ter splošno tveganje za nezakonitosti pri sečnji lesa;

| F. | ker ima Kambodža na svetovni ravni peto največjo stopnjo krčenja gozdov in ker statistični podatki OZN kažejo, da se je obseg gozdnih površin v Kambodži s 73 % v letu 1990 zmanjšal na 57 % v letu 2010; |
| --- | --- |

F.

ker ima Kambodža na svetovni ravni peto največjo stopnjo krčenja gozdov in ker statistični podatki OZN kažejo, da se je obseg gozdnih površin v Kambodži s 73 % v letu 1990 zmanjšal na 57 % v letu 2010;

| G. | ker Kambodža v skladu s členom 3 pododloka št. 131 z dne 28. novembra 2006 prepoveduje, da bi se okrogli les (razen z nasadov), neobdelan žagani les (razen z nasadov) ter tramovi, debeline in širine več kot 25 cm, izvažali (9); ker za vsakršen izvoz lesnih proizvodov iz naravnega gozda iz Kambodže načeloma velja, da je v nasprotju s kamboško zakonodajo; ker se je Vietnam s sporazumom o prostovoljnem partnerstvu zavezal, da bo uvažal samo les, ki je bil v skladu z nacionalno zakonodajo države izvora zakonito posekan; |
| --- | --- |

G.

ker Kambodža v skladu s členom 3 pododloka št. 131 z dne 28. novembra 2006 prepoveduje, da bi se okrogli les (razen z nasadov), neobdelan žagani les (razen z nasadov) ter tramovi, debeline in širine več kot 25 cm, izvažali (9); ker za vsakršen izvoz lesnih proizvodov iz naravnega gozda iz Kambodže načeloma velja, da je v nasprotju s kamboško zakonodajo; ker se je Vietnam s sporazumom o prostovoljnem partnerstvu zavezal, da bo uvažal samo les, ki je bil v skladu z nacionalno zakonodajo države izvora zakonito posekan;

| H. | ker se država s sporazumom o prostovoljnem partnerstvu zavezuje, da bo vzpostavila politiko za zagotovitev, da se bodo v EU izvažali samo les in lesni proizvodi, katerih zakonitost je potrjena (10); ker bo moral Vietnam sprejeti zakonodajo, s katero bo vzpostavil sistem za zagotavljanje zakonitosti lesa (v nadaljnjem besedilu: sistem TLAS) ter potrebne upravne strukture in zmogljivosti za izvajanje in izvrševanje svojih zavez iz sporazuma o prostovoljnem partnerstvu; ker bo ta sporazum o prostovoljnem partnerstvu veljal za les in lesne proizvode, namenjene tako domačemu trgu kot izvoznim trgom, razen za zadnjo fazo v postopku izdajanja dovoljenj FLEGT, ki se za zdaj uporablja samo za izvoz v EU; |
| --- | --- |

H.

ker se država s sporazumom o prostovoljnem partnerstvu zavezuje, da bo vzpostavila politiko za zagotovitev, da se bodo v EU izvažali samo les in lesni proizvodi, katerih zakonitost je potrjena (10); ker bo moral Vietnam sprejeti zakonodajo, s katero bo vzpostavil sistem za zagotavljanje zakonitosti lesa (v nadaljnjem besedilu: sistem TLAS) ter potrebne upravne strukture in zmogljivosti za izvajanje in izvrševanje svojih zavez iz sporazuma o prostovoljnem partnerstvu; ker bo ta sporazum o prostovoljnem partnerstvu veljal za les in lesne proizvode, namenjene tako domačemu trgu kot izvoznim trgom, razen za zadnjo fazo v postopku izdajanja dovoljenj FLEGT, ki se za zdaj uporablja samo za izvoz v EU;

| I. | ker se je Vietnam zavezal, da bo sprejel zakonodajo, s katero bo zagotovil, da se bo v skladu z obveznostmi glede potrebne skrbnosti za uvoznike lesa in lesnih proizvodov na njegov trg uvažal samo zakonito proizveden les (11); ker se je Vietnam zavezal tudi, da bo ustrezne zakone držav sečnje priznal, saj so del opredelitve zakonitosti v okviru sporazuma o prostovoljnem partnerstvu; |
| --- | --- |

I.

ker se je Vietnam zavezal, da bo sprejel zakonodajo, s katero bo zagotovil, da se bo v skladu z obveznostmi glede potrebne skrbnosti za uvoznike lesa in lesnih proizvodov na njegov trg uvažal samo zakonito proizveden les (11); ker se je Vietnam zavezal tudi, da bo ustrezne zakone držav sečnje priznal, saj so del opredelitve zakonitosti v okviru sporazuma o prostovoljnem partnerstvu;

| J. | ker bi promocija tega sporazuma o prostovoljnem partnerstvu v regiji pomembno prispevala k spodbujanju gospodarskega povezovanja in uresničevanju mednarodnih ciljev trajnostnega razvoja; ker bi s sklenitvijo novih sporazumov o prostovoljnem partnerstvu, zlasti s Kitajsko, ki meji na Vietnam in je pomembna akterka v lesnopredelovalni industriji, lahko zajamčili, da bi bila trgovina z lesom in lesnimi proizvodi v regiji zakonita in sposobna preživeti; |
| --- | --- |

J.

ker bi promocija tega sporazuma o prostovoljnem partnerstvu v regiji pomembno prispevala k spodbujanju gospodarskega povezovanja in uresničevanju mednarodnih ciljev trajnostnega razvoja; ker bi s sklenitvijo novih sporazumov o prostovoljnem partnerstvu, zlasti s Kitajsko, ki meji na Vietnam in je pomembna akterka v lesnopredelovalni industriji, lahko zajamčili, da bi bila trgovina z lesom in lesnimi proizvodi v regiji zakonita in sposobna preživeti;

| K. | ker bo lahko Vietnam šele po tem, ko bo dokazal, da izpolnjuje vse zaveze iz sporazuma o prostovoljnem partnerstvu (12), in je vzpostavil zmogljivosti za izvrševanje s tem povezane nacionalne zakonodaje, pristopil k evropski shemi izdajanja dovoljenj FLEGT; ker se za les, uvožen na podlagi dovoljenja FLEGT, domneva, da je zakonit v skladu z uredbo EU o lesu; ker se pristop Vietnama k shemi izdajanja dovoljenj FLEGT odobri z delegiranim aktom; |
| --- | --- |

K.

ker bo lahko Vietnam šele po tem, ko bo dokazal, da izpolnjuje vse zaveze iz sporazuma o prostovoljnem partnerstvu (12), in je vzpostavil zmogljivosti za izvrševanje s tem povezane nacionalne zakonodaje, pristopil k evropski shemi izdajanja dovoljenj FLEGT; ker se za les, uvožen na podlagi dovoljenja FLEGT, domneva, da je zakonit v skladu z uredbo EU o lesu; ker se pristop Vietnama k shemi izdajanja dovoljenj FLEGT odobri z delegiranim aktom;

| L. | ker se bo z začetkom veljavnosti sporazuma o prosti trgovini med EU in Vietnamom sprostila trgovina z lesom in lesnimi proizvodi in bodo za uvoz iz Vietnama do začetka izdajanja dovoljenj FLEGT veljale splošne obveznosti glede potrebne skrbnosti iz uredbe EU o lesu (13); |
| --- | --- |

L.

ker se bo z začetkom veljavnosti sporazuma o prosti trgovini med EU in Vietnamom sprostila trgovina z lesom in lesnimi proizvodi in bodo za uvoz iz Vietnama do začetka izdajanja dovoljenj FLEGT veljale splošne obveznosti glede potrebne skrbnosti iz uredbe EU o lesu (13);

| 1. | opozarja, da sta trajnostno in vključujoče upravljanje gozdov in gospodarjenje z njimi bistvena za uresničitev ciljev iz agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva EU, naj zagotovi, da bo sporazum o prostovoljnem partnerstvu skladen z vsemi njenimi politikami, tudi na področjih razvoja, okolja, kmetijstva in trgovine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glede na vlogo Vietnama v lesnopredelovalni industriji odločno podpira proces FLEGT s to državo; pozdravlja, da je bil z Vietnamom podpisan sporazum o prostovoljnem partnerstvu, ki je bil zasnovan zaradi postopne in celovite reforme politike v državi, da bi bil iz dobavnih verig vietnamskih gospodarskih subjektov izločen nezakonito proizveden les; pozdravlja predanost Vietnama in njegov dosedanji napredek ter se zaveda, da bo popolno izvajanje sporazuma o prostovoljnem partnerstvu dolgoročen proces, ki ne bo vključeval samo sprejetja vrste predpisov (TLAS), ampak tudi zagotovitev ustreznih upravnih zmogljivosti in strokovnega znanja za izvajanje in izvrševanju sporazuma o prostovoljnem partnerstvu; opozarja, da se lahko dovoljenja FLEGT začnejo izdajati šele, ko bo Vietnam dokazal, da je njegov sistem TLAS pripravljen; je seznanjen z izzivi, ki jih predstavlja usklajevanje med nacionalno in provincijsko ravnjo, ki je potrebno, da bi se sporazum o prostovoljnem partnerstvu ustrezno in dosledno izvrševal po vsej državi, in poziva vietnamsko vlado, naj zagotovi to usklajevanje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | želi spomniti, da mora izvajanje sporazuma o prostovoljnem partnerstvu dopolnjevati zaveze EU glede varstva okolja in biti skladno z zavezami glede preprečevanja obsežnega krčenja gozdov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj za izvajanje tega sporazuma o prostovoljnem partnerstvu dodelita ustrezne človeške vire, zagotovita naj tudi ustrezne vire za delegacijo EU v Hanoju ter za Vietnam v okviru sedanjih in prihodnjih instrumentov razvojnega sodelovanja predvidita finančna sredstva, ki bodo posebej namenjena za izvajanje sporazuma o prostovoljnem partnerstvu; spodbuja Komisijo in ESZD, naj vietnamskim oblastem in civilni družbi pomagata, med drugim tako, da jim dasta na voljo satelitske posnetke; poziva EU, naj si prizadeva za okrepitev pravnega okvira in institucionalnih zmogljivosti Vietnama, tako da obravnava tehnične in gospodarske izzive, ki ovirajo učinkovito izvajanje in izvrševanje veljavnih nacionalnih in mednarodnih predpisov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | priznava, da se je vietnamska lesna industrija zavezala, da bo iz dobavnih verig izločila nezakonit les in ozaveščala o tej problematiki; vseeno poudarja, da sta sprememba miselnosti v tej industriji in dosledno izvrševanje bistvenega pomena; opozarja, da bi prisotnost nezakonitega lesa v dobavnih verigah lahko škodila ugledu vietnamske predelovalne industrije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | se hkrati zaveda, da se je Vietnam v preteklosti soočal z velikim izzivom reševanja problema trgovine z nezakonitim lesom iz Laosa, v zadnjih letih pa tudi iz Kambodže; meni, da morajo v takih primerih tako Vietnam kot države dobaviteljice prevzeti odgovornost za spodbujanje te nezakonite trgovine, saj so vietnamske oblasti, zlasti na ravni provinc, sprejele uradne odločitve, ki so v nasprotju z zakonodajo države sečnje, na primer določitev uradnih uvoznih kvot; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja, da se je Vietnam zavezal, da bo sprejel zakonodajo, s katero bo zagotovil, da se bo v skladu z obvezno potrebno skrbnostjo za uvoznike na njegov trg uvažal samo zakonito proizveden les, kar je eden glavnih dosežkov sporazuma o prostovoljnem partnerstvu; opozarja, da obveznosti glede potrebne skrbnosti ne bi smele biti omejene zgolj na izpolnitev formalne obveznosti, temveč bi morale vključevati vse potrebne ukrepe (kot so zbiranje informacij, oceno tveganj in sprejetje dodatnih ukrepov za ublažitev morebitnih ugotovljenih tveganj, da bi se raven tveganja zmanjšala na „zanemarljivo“), ki bi jih morali izvesti pristojni nacionalni organi v okviru zanesljivih in sistematičnih preverjanj posameznih podjetij; opozarja na izziv, da obveznosti glede potrebne skrbnosti izvršujejo carinski organi, za kar bo potrebno ustrezno usposabljanje; opozarja, da bi morale vietnamske oblasti sprejeti sistem potrebne skrbnosti, ki bo ustrezal tistemu, ki je podrobno opisan v uredbi EU o lesu, in poudarja, da morajo biti v nacionalni zakonodaji o primerni skrbnosti predvidena tudi stališča neodvisnih tretjih oseb; spodbuja vietnamske oblasti, naj razmislijo o tem, da bi v okviru sistema potrebne skrbnosti določile, da morajo revizijo opraviti tretje osebe, podjetja pa javno poročati, ter naj podjetja ustrezno podpirajo pri izpolnjevanju njihovih obveznosti in naj preprečijo, da bi bili dobavitelji lesa za gospodinjstva nesorazmerno obremenjeni, hkrati pa naj preprečijo nastanek vrzeli; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva vietnamsko vlado, naj za kršitev zakonodaje za uvedbo sistema TLAS predvidi ustrezne odvračilne in sorazmerne kazni, ki bi v primeru uvoza poleg zasega nezakonitega lesa vključevale popolno prepoved njegovega dajanja na vietnamski trg; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja neodvisen mehanizem za vrednotenje, pritožbe in povratne informacije in poziva vietnamske oblasti, naj zagotovijo, da bo sledil ustrezen odziv nanje, vključno s sprejetjem učinkovitih in odvračilnih izvršilnih ukrepov, kadar je to potrebno; pričakuje, da bodo ti mehanizmi delovali popolnoma pregledno in da bodo spodbujali izmenjavo informacij med civilno družbo in izvršilnimi organi; pozdravlja, da se je Vietnam zavezal, da bo zagotovil, da bodo organizacije civilne družbe, združenja upravljavcev gozdov, podjetja, sindikati, lokalne skupnosti in ljudje, ki živijo na gozdnih območjih, neodvisno spremljali izvajanje sporazuma o prostovoljnem partnerstvu; poudarja, da je bistvenega pomena, da so ti akterji vključeni in imajo dostop do ustreznih in najnovejših informacij, da bi lahko izpolnili svojo vlogo v tem procesu in dodatno prispevali k verodostojnosti sistema TLAS in njegovi stalni krepitvi; pozdravlja, da se je Vietnam zavezal, da bo civilni družbi omogočil dostop do nacionalne podatkovne zbirke o gozdarstvu, ter spodbuja vietnamsko vlado, naj zakonodajo za vzpostavitev sistema TLAS predložijo v javno posvetovanje in upoštevajo prejete povratne informacije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja sodelovanje organizacij civilne družbe v času pogajanj o sporazumu o prostovoljnem partnerstvu in po njih ter poziva vietnamsko vlado, naj ves čas izvajanja sporazuma in tudi kasneje zagotovi dejansko in popolno vključenost, kar zadeva celotno področje uporabe sporazuma o prostovoljnem partnerstvu, vključno z nadzorom uvoza, obveznostmi glede potrebne skrbnosti, sistemom klasifikacije organizacij in preverjanjem podjetij in dovoljenj FLEGT na podlagi tveganj; poudarja, kako pomembno je vključiti lokalne skupnosti, tako iz socialno-ekonomskih razlogov kot z vidika zagotavljanja ustreznega izvajanja novega gozdarskega zakona in zavez iz sporazuma o prostovoljnem partnerstvu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ostro obsoja trgovino z nezakonitim lesom, ki poteka prek kamboške meje, in poziva oblasti obeh držav, naj nezakonite tokove takoj in v celoti ustavita, kar je nujno potrebno, da bi se proces sporazuma o prostovoljnem partnerstvu lahko uspešno nadaljeval; poziva vietnamske oblasti, naj uvedejo preiskavo zoper odgovorne osebe, ki so odobrile in upravljale nezakonito trgovino iz Kambodže in od drugod, ter naj jih odstavijo s položaja in jih privedejo pred sodišče; pozdravlja nedavno odločitev, ki so jo sprejele vietnamske oblasti, da bodo dovolile samo trgovanje z lesom prek glavnih mednarodnih kanalov ter da bodo okrepile zmogljivosti preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj v boju proti nezakoniti trgovini; poziva vietnamske oblasti, naj v skladu z zavezami iz sporazuma o prostovoljnem partnerstvu les iz Kambodže takoj kategorizirajo kot les z visokim tveganjem in zagotovijo, da bo kamboška zakonodaja o sečnji in izvozu lesa spoštovana; poziva obe državi, naj spodbujata in izboljšujeta dialog, čezmejno sodelovanje, izmenjavo podatkov o trgovanju in informacij o tveganjih, povezanih s trgovino z nezakonitim lesom, in ustrezno veljavno zakonodajo, ter ju poziva, naj v spodbujanje tega dialoga vključita EU; spodbuja Vietnam in Kambodžo, naj zaprosita za podporo Interpola in skupaj določita učinkovite in dolgoročne ukrepe za boj proti razširjeni nezakoniti sečnji in tihotapljenju lesa prek meje v Vietnam; poziva vietnamske oblasti, naj enake ukrepe izvajajo tudi za uvoz iz drugih držav dobaviteljic, za katere obstajajo ali bi se lahko pojavili podobni pomisleki, zlasti za uvoz iz afriških držav, na primer Demokratične republike Kongo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je treba regionalno razsežnost nezakonite sečnje ter prevoz in predelavo nezakonitega lesa in trgovino z njim obravnavati vzdolž celotne dobavne verige; poziva, naj se ta regionalna razsežnost vključi v proces vrednotenja sporazuma o prostovoljnem partnerstvu, tako da se oceni povezava med šibkejšimi mehanizmi izvrševanja v drugih državah regije in povečanjem izvoza iz teh držav v EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da slabo upravljanje in korupcija v gozdarskem sektorju pospešujeta nezakonito sečnjo in degradacijo gozdov, ter nadalje poudarja, da je uspeh pobude FLEGT odvisen tudi od spopadanja z goljufijami in korupcijo vzdolž celotne dobavne verige lesa; poziva vietnamsko vlado, naj si prizadeva končati razširjeno korupcijo in naj obravnava druge dejavnike, ki to trgovino spodbujajo, zlasti v zvezi s carinskimi in drugimi organi, ki bodo imeli ključno vlogo pri izvajanju in izvrševanju sporazuma o prostovoljnem partnerstvu, in tako konkretno pokaže, da je Vietnam v celoti zavezan procesu sporazuma o prostovoljnem partnerstvu; poudarja, da je treba nekaznovanje v gozdarskem sektorju končati, tako da se zagotovi pregon kršitev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja, da je vietnamska vlada nedavno sprejela akcijski načrt za izvajanje sporazuma o prostovoljnem partnerstvu, in jo poziva, naj sledi konkretnemu, časovno vezanemu in merljivemu pristopu; pozdravlja, da je 1. januarja 2019 začel veljati novi gozdarski zakon, ki vključuje prepoved uvoza nezakonito proizvedenega lesa v Vietnam, in poziva vietnamske oblasti, naj to prepoved izvajajo in po potrebi hitro sprejmejo izvedbene ukrepe, da se premosti vrzel, dokler sistem TLAS ne bo začel delovati; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja, da so bile v sporazum o prosti trgovini med EU in Vietnamom vključene določbe o trajnostnem gospodarjenju z gozdovi, ki vzpostavljajo tudi povezavo s sporazumom o prostovoljnem partnerstvu; poziva Komisijo, naj med izvajanjem sporazuma o prosti trgovini posebno pozornost nameni trgovini z lesom in lesnimi proizvodi ter natančno spremlja trgovinske tokove, da bi zagotovila, da dodatna liberalizacija trgovine ne bo potegnila za sabo dodatnih tveganj za nezakonito trgovino; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj Parlamentu vsako leto poroča o napredku, ki ga je Vietnam dosegel pri izvajanju sporazuma o prostovoljnem partnerstvu, tudi kar zadeva zahteve iz te resolucije, pa tudi o dejavnostih skupnega odbora za izvajanje, da bi se – potem ko bo predložen delegirani akt za odobritev sprejetja dovoljenj FLEGT – lahko informirano odločili; poziva Komisijo, naj razmisli o tem, da bi pri naslednjem pregledu uredbo o izdajanju dovoljenj FLEGT izboljšala tako, da se bo lahko hitro odzivala na večje kršitve zavez iz sporazuma o prostovoljnem partnerstvu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj spodbuja dialog z glavnimi državami uvoznicami v regiji in glavnimi trgovinskimi partnericami EU, kot sta Kitajska in Japonska, in v teh državah promovira uredbo EU o lesu ter v dvostranskih odnosih s temi državami, tudi v trgovinskih odnosih, še naprej daje prednost temu, da so potrebne konkretne rešitve za zaustavitev trgovine z nezakonitim lesom, da bi na svetovni ravni ustvarili enake konkurenčne pogoje, na podlagi katerih bi obravnavali to problematiko; podpira namero Komisijo, da takoj po tem, ko bodo izpolnjeni potrebni pogoji, začne pogajanja o sporazumu o prostovoljnem partnerstvu s sosednjimi državami Vietnama, in poudarja pomen sporazumov o prostovoljnem partnerstvu FLEGT v okviru prihodnjih instrumentov za razvoj in sodelovanje; poziva Komisijo, naj vzpostavi instrumente, ki bodo omogočali izmenjavo primerov dobre prakse med Vietnamom in drugimi državami, ki so že sklenile sporazume o prostovoljnem partnerstvu z EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic, Socialistične republike Vietnam in Kraljevine Kambodže. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  UL L 329, 3.12.2016, str. 8.

(2)  UL L 347, 30.12.2005, str. 1.

(3)  UL L 295, 12.11.2010, str. 23.

(4)  https://eia-international.org/wp-content/uploads/eia-serial-offender-web.pdf

(5)  https://eia-international.org/report/vietnam-violation-action-required-fake-cites-permits-rosewood-trade

(6)  Nellemann, C., Interpolov programu za kazniva dejanja zoper okolje (ur.). 2012. Green Carbon, Black Trade: Illegal Logging, Tax Fraud and Laundering in the Worlds Tropical Forests. A Rapid Response Assessment (Zeleni ogljik, črna trgovina: Nezakonita sečnja, davčna utaja in pranje denarja v tropskih gozdovih po svetu. Ocena hitrega odzivanja). Program OZN za okolje, GRID-Arendal, http://wedocs.unep.org/bitstream/handle/20.500.11822/8030/Green%20carbon%20Black%20Trade_%20Illegal %20logging.pdf?sequence=5&isAllowed=y.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0140.

(8)  https://www.phnompenhpost.com/national/despite-ban-timber-exports-vietnam-nearing-2016-total.

(9)  https://eia-international.org/wp-content/uploads/eia-serial-offender-web.pdf, str. 6.

(10)  Sporazum o prostovoljnem partnerstvu zajema vse glavne proizvode, ki se izvažajo v EU, zlasti pet obveznih lesnih proizvodov, kot so opredeljeni v uredbi FLEGT iz leta 2005 (hlodi, žagani les, železniški pragovi, vezani les in furnir), vključuje pa tudi številne druge lesne proizvode, kot so lesni drobci, parket, iverne plošče in leseno pohištvo. Sporazum o prostovoljnem partnerstvu zajema izvoz v vse tretje države, čeprav se – vsaj na začetku – shema izdajanja dovoljenj uporablja samo za izvoz v EU.

(11)  V skladu s členom 2(j) sporazuma o prostovoljnem partnerstvu „zakonito proizveden les“ (v nadaljnjem besedilu tudi: zakonit les) „pomeni lesne proizvode, ki so bili pridobljeni ali uvoženi in proizvedeni v skladu zakonodajo Vietnama iz Priloge II in drugih ustreznih določb tega sporazuma; v primeru uvoženega lesa pa pomeni lesne proizvode, ki so bili pridobljeni, proizvedeni in izvoženi v skladu z ustrezno zakonodajo države sečnje in postopki, opisanimi v Prilogi V“.

(12)  Najprej bosta EU in Vietnam skupaj ocenila pripravljenost sistema TLAS za izdajanje dovoljenj FLEGT. Izdajanje dovoljenj se bo lahko začelo samo, če se bosta obe strani strinjali, da je sistem dovolj zanesljiv.

(13)  Odstavek 2(a) člena 13.8: „[vsaka pogodbenica] spodbuja trgovino z gozdarskimi proizvodi, ki izhajajo iz gozdov, s katerimi se trajnostno gospodari in v katerih se sečnja izvaja v skladu z zakonodajo države sečnje; to lahko vključuje sklenitev prostovoljnega sporazuma o partnerstvu za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovino na področju gozdov“.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/207 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/207

---

P8_TA(2019)0142

Protokol o spremembi Konvencije o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije podpišejo Protokol o spremembi Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov (10923/2018 – C8-0440/2018 – 2018/0238(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 23/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (10923/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (10923/2018),

| — | ob upoštevanju Protokola o spremembi Konvencije Sveta Evropa o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov in njenega dodatnega protokola (ETS št. 108) (CETS št. 223), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o spremembi Konvencije Sveta Evropa o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov in njenega dodatnega protokola (ETS št. 108) (CETS št. 223),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 16 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0440/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 16 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0440/2018),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0070/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0070/2019),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Svetu Evrope. |
| --- | --- |

2.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/208 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/208

---

P8_TA(2019)0143

Pooblastitev držav članic, da postanejo pogodbenice Konvencije Sveta Evrope o celostnem pristopu k varnosti, zaščiti in storitvah na nogometnih tekmah in drugih športnih dogodkih ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije postanejo pogodbenice Konvencije Sveta Evrope o celostnem pristopu k varnosti, zaščiti in storitvam na nogometnih tekmah in drugih športnih dogodkih (CETS št. 218) (12527/2018 – C8-0436/2018 – 2018/0116(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 23/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12527/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12527/2018),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o celostnem pristopu k varnosti, zaščiti in storitvah na nogometnih tekmah in drugih športnih dogodkih (CETS št. 218), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o celostnem pristopu k varnosti, zaščiti in storitvah na nogometnih tekmah in drugih športnih dogodkih (CETS št. 218),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 87(1) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0436/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 87(1) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0436/2018),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/348/PNZ z dne 25. aprila 2002 o varnosti na nogometnih tekmah mednarodnega značaja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/348/PNZ z dne 25. aprila 2002 o varnosti na nogometnih tekmah mednarodnega značaja (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2017 o celovitem pristopu k športni politiki: dobro upravljanje, dostopnost in celovitost (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2017 o celovitem pristopu k športni politiki: dobro upravljanje, dostopnost in celovitost (2),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0080/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0080/2019),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Svetu Evrope. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 121, 8.5.2002, str. 1.

(2)  UL C 252, 18.7.2018, str. 2.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/209 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/209

---

P8_TA(2019)0144

Protokol o spremembi Sporazuma o pomorskem prevozu med EU in Kitajsko (pristop Hrvaške) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije in držav članic, Protokola o spremembi Sporazuma o pomorskem prevozu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Vlado Ljudske republike Kitajske na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (05083/2015 – C8-0022/2019 – 2014/0327(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 23/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05083/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05083/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola o spremembi Sporazuma o pomorskem prevozu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Vlado Ljudske republike Kitajske na drugi strani (05880/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola o spremembi Sporazuma o pomorskem prevozu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Vlado Ljudske republike Kitajske na drugi strani (05880/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0022/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0022/2019),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A8-0168/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A8-0168/2019),

| 1. | odobri sklenitev protokola, |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

2.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/210 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/210

---

P8_TA(2019)0145

Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med EU in Egiptom (pristop Hrvaške) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Arabsko republiko Egipt na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (10219/2016 – C8-0135/2017 – 2016/0121(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 23/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10219/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10219/2016),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Arabsko republiko Egipt na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (10221/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Arabsko republiko Egipt na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (10221/2016),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0135/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0135/2017),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0025/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0025/2019),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Arabske republike Egipt. |
| --- | --- |

2.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/211 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/211

---

P8_TA(2019)0146

Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Turkmenistanom

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta in Komisije o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Turkmenistanom na drugi strani in ki ga skleneta Evropska unija in Evropska skupnost za atomsko energijo (12183/1/2011 – C8-0059/2015 – 1998/0031R(NLE))

(2021/C 23/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta in Komisije (12183/1/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta in Komisije (12183/1/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Turkmenistanom na drugi strani (12288/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Turkmenistanom na drugi strani (12288/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členi 91, 100(2), 207, 209 in 218(6)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v skladu z drugim odstavkom člena 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (C8-0059/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členi 91, 100(2), 207, 209 in 218(6)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v skladu z drugim odstavkom člena 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (C8-0059/2015),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o srednjeazijski regiji, zlasti z dne 20. februarja 2008 o strategiji EU za Srednjo Azijo (1), z dne 15. decembra 2011 o stanju izvajanja strategije EU za osrednjo Azijo (2), z dne 13. aprila 2016 o izvajanju in pregledu strategije EU za Srednjo Azijo (3), z dne 22. aprila 2009 o Začasnem trgovinskem sporazumu s Turkmenistanom (4) in z dne 14. februarja 2006 o klavzuli o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o srednjeazijski regiji, zlasti z dne 20. februarja 2008 o strategiji EU za Srednjo Azijo (1), z dne 15. decembra 2011 o stanju izvajanja strategije EU za osrednjo Azijo (2), z dne 13. aprila 2016 o izvajanju in pregledu strategije EU za Srednjo Azijo (3), z dne 22. aprila 2009 o Začasnem trgovinskem sporazumu s Turkmenistanom (4) in z dne 14. februarja 2006 o klavzuli o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije (5),

| — | ob upoštevanju Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo, Evropsko skupnostjo za premog in jeklo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Turkmenistanom na drugi strani iz leta 1999, ki ga je Svet sklenil 27. julija 2009 (5144/1999) ter rednih sestankov skupnega odbora, ustanovljenega na podlagi tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo, Evropsko skupnostjo za premog in jeklo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Turkmenistanom na drugi strani iz leta 1999, ki ga je Svet sklenil 27. julija 2009 (5144/1999) ter rednih sestankov skupnega odbora, ustanovljenega na podlagi tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju na področju energetike, ki sta ga maja 2008 podpisala Evropska unija in Turkmenistan, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju na področju energetike, ki sta ga maja 2008 podpisala Evropska unija in Turkmenistan,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah (MPDPP) ter Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah (MPESKP), h katerima je Turkmenistan pristopil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah (MPDPP) ter Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah (MPESKP), h katerima je Turkmenistan pristopil,

| — | ob upoštevanju letnega dialoga o človekovih pravicah med EU in Turkmenistanom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega dialoga o človekovih pravicah med EU in Turkmenistanom,

| — | ob upoštevanju zaveze, ki jo je podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko sprejela v svojem pismu Odboru za zunanje zadeve z dne 16. decembra 2015, ki vsebuje vidike, navedene v odstavku 3, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze, ki jo je podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko sprejela v svojem pismu Odboru za zunanje zadeve z dne 16. decembra 2015, ki vsebuje vidike, navedene v odstavku 3,

| — | ob upoštevanju pisma podpredsednice/visoke predstavnice predsedniku Odbora za zunanje zadeve z dne 5. julija 2018, v katerem je izrazila podporo sporazumu o partnerstvu in sodelovanju s Turkmenistanom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma podpredsednice/visoke predstavnice predsedniku Odbora za zunanje zadeve z dne 5. julija 2018, v katerem je izrazila podporo sporazumu o partnerstvu in sodelovanju s Turkmenistanom,

| — | ob upoštevanju člena 99(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0072/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0072/2019),

| A. | ker je Srednja Azija regija, v kateri je Evropska unija vedno bolj dejavna; |
| --- | --- |

A.

ker je Srednja Azija regija, v kateri je Evropska unija vedno bolj dejavna;

| B. | ker je bil sporazum o partnerstvu in sodelovanju s Turkmenistanom parafiran leta 1997 in podpisan leta 1998; ker je od takrat 14 držav članic od 15 izvirnih podpisnic ratificiralo ta sporazum (zadnja preostala država je Združeno kraljestvo); ker je Turkmenistan ta sporazum ratificiral leta 2004; ker se za pristop k temu sporazumu za države članice, ki so k EU pristopile po tem, ko je bil sporazum podpisan, uporabljata ločen protokol in postopek ratifikacije; |
| --- | --- |

B.

ker je bil sporazum o partnerstvu in sodelovanju s Turkmenistanom parafiran leta 1997 in podpisan leta 1998; ker je od takrat 14 držav članic od 15 izvirnih podpisnic ratificiralo ta sporazum (zadnja preostala država je Združeno kraljestvo); ker je Turkmenistan ta sporazum ratificiral leta 2004; ker se za pristop k temu sporazumu za države članice, ki so k EU pristopile po tem, ko je bil sporazum podpisan, uporabljata ločen protokol in postopek ratifikacije;

| C. | ker bo sporazum o partnerstvu in sodelovanju po popolni ratifikaciji prvotno sklenjen za obdobje 10 let in nato obnovljen vsako leto, kar EU omogoča odstop od sporazuma, če bi se pojavili resni dvomi glede spoštovanja človekovih pravic ali druge resne kršitve; ker lahko strani ta sporazum tudi spremenita, da bi upoštevali najnovejše spremembe; |
| --- | --- |

C.

ker bo sporazum o partnerstvu in sodelovanju po popolni ratifikaciji prvotno sklenjen za obdobje 10 let in nato obnovljen vsako leto, kar EU omogoča odstop od sporazuma, če bi se pojavili resni dvomi glede spoštovanja človekovih pravic ali druge resne kršitve; ker lahko strani ta sporazum tudi spremenita, da bi upoštevali najnovejše spremembe;

| D. | ker se je Svet aprila 2009 v okviru izbirnega, zakonsko neobvezujočega postopka posvetoval z Evropskim parlamentom o začasnem trgovinskem sporazumu (v nadaljevanju: začasni sporazum) s Turkmenistanom; |
| --- | --- |

D.

ker se je Svet aprila 2009 v okviru izbirnega, zakonsko neobvezujočega postopka posvetoval z Evropskim parlamentom o začasnem trgovinskem sporazumu (v nadaljevanju: začasni sporazum) s Turkmenistanom;

| E. | ker sta Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) določili referenčne vrednosti, glede na katere bi bilo treba meriti napredek Turkmenistana, in merila, ki omogočajo nadaljnje sodelovanje, v skladu z mednarodno priznanimi standardi o pravni državi, dobrem upravljanju in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

E.

ker sta Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) določili referenčne vrednosti, glede na katere bi bilo treba meriti napredek Turkmenistana, in merila, ki omogočajo nadaljnje sodelovanje, v skladu z mednarodno priznanimi standardi o pravni državi, dobrem upravljanju in človekovih pravicah;

| F. | ker bi morali spoštovanje demokracije, temeljnih in človekovih pravic ter načel tržnega gospodarstva, ki so bistveni elementi začasnega sporazuma (kot je določeno v členu 1 tega sporazuma in členu 2 sporazuma o partnerstvu in sodelovanju), ostati dolgoročni cilji Turkmenistana; ker je možna enostranska prekinitev izvajanja v primeru, da ena od strani krši te elemente; |
| --- | --- |

F.

ker bi morali spoštovanje demokracije, temeljnih in človekovih pravic ter načel tržnega gospodarstva, ki so bistveni elementi začasnega sporazuma (kot je določeno v členu 1 tega sporazuma in členu 2 sporazuma o partnerstvu in sodelovanju), ostati dolgoročni cilji Turkmenistana; ker je možna enostranska prekinitev izvajanja v primeru, da ena od strani krši te elemente;

| G. | ker se je Odbor za zunanje zadeve po obravnavi osnutka priporočila glede soglasja Parlamenta k sklenitvi sporazuma o partnerstvu in sodelovanju in osnutka poročila z dne 8. maja 2015, ki je priložen temu priporočilu in vsebuje predlog resolucije, dne 24. maja 2016 odločil, da začasno prekine postopek, dokler ne bo menil, da je bil v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic in načel pravne države dosežen zadosten napredek, in se odločil, da začne sedanji začasni postopek; |
| --- | --- |

G.

ker se je Odbor za zunanje zadeve po obravnavi osnutka priporočila glede soglasja Parlamenta k sklenitvi sporazuma o partnerstvu in sodelovanju in osnutka poročila z dne 8. maja 2015, ki je priložen temu priporočilu in vsebuje predlog resolucije, dne 24. maja 2016 odločil, da začasno prekine postopek, dokler ne bo menil, da je bil v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic in načel pravne države dosežen zadosten napredek, in se odločil, da začne sedanji začasni postopek;

| H. | ker je nadaljnja veljavnost referenčnih vrednosti za napredek Turkmenistana na področju človekovih pravic, kot je Parlament poudaril v svojih prejšnjih resolucijah, bistvenega pomena za načelno in skladno politiko EU za odnose s to državo; |
| --- | --- |

H.

ker je nadaljnja veljavnost referenčnih vrednosti za napredek Turkmenistana na področju človekovih pravic, kot je Parlament poudaril v svojih prejšnjih resolucijah, bistvenega pomena za načelno in skladno politiko EU za odnose s to državo;

| I. | ker je Turkmenistan leta 2015 sprejel nacionalni akcijski načrt za človekove pravice za obdobje 2016–2020, ki je bil pripravljen leta 2013 s pomočjo Programa OZN za razvoj; |
| --- | --- |

I.

ker je Turkmenistan leta 2015 sprejel nacionalni akcijski načrt za človekove pravice za obdobje 2016–2020, ki je bil pripravljen leta 2013 s pomočjo Programa OZN za razvoj;

| J. | ker je Turkmenistan sklenil mednarodne sporazume, kot so MPDPP, MPESKP in konvencije MOD; |
| --- | --- |

J.

ker je Turkmenistan sklenil mednarodne sporazume, kot so MPDPP, MPESKP in konvencije MOD;

| 1. | poziva Svet, Komisijo in podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj nujno določijo naslednje kratkoročne referenčne vrednosti za merjenje trajnostnega napredka državnih organov Turkmenistana, in sicer na podlagi priporočil OZN, OVSE in EBRD ter preden poda soglasje k sporazumu o partnerstvu in sodelovanju: |
| --- | --- |

1.

Politični sistem, pravna država in dobro upravljanje

| (i) | jasna ločitev izvršne, zakonodajne in sodne oblasti ter, med drugim, omogočanje in zagotavljanje dejanske udeležbe prebivalstva v državnih procesih odločanja, vključno s posvetovanjem z mednarodnimi strokovnjaki, kot sta Beneška komisija Sveta Evrope in Urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice, o skladnosti ustave Turkmenistana s temi demokratičnimi načeli, in dokazana pripravljenost Turkmenistana, da upošteva priporočila teh organizacij v zvezi z reformami; |
| --- | --- |

(i)

jasna ločitev izvršne, zakonodajne in sodne oblasti ter, med drugim, omogočanje in zagotavljanje dejanske udeležbe prebivalstva v državnih procesih odločanja, vključno s posvetovanjem z mednarodnimi strokovnjaki, kot sta Beneška komisija Sveta Evrope in Urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice, o skladnosti ustave Turkmenistana s temi demokratičnimi načeli, in dokazana pripravljenost Turkmenistana, da upošteva priporočila teh organizacij v zvezi z reformami;

| (ii) | odprava omejitev za registracijo in delovanje nevladnih organizacij; |
| --- | --- |

(ii)

odprava omejitev za registracijo in delovanje nevladnih organizacij;

Človekove pravice in temeljne svoboščine

| (iii) | uresničevanje zavez turkmenistanske vlade iz njenega nacionalnega akcijskega načrta za človekove pravice za obdobje 2016–2020; |
| --- | --- |

(iii)

uresničevanje zavez turkmenistanske vlade iz njenega nacionalnega akcijskega načrta za človekove pravice za obdobje 2016–2020;

| (iv) | končanje skrivnih pridržanj in prisilnih izginotij, prisilnega dela, mučenja ter razkritje usode ali nahajališča izginulih oseb, kar bo družinam omogočilo, da ostanejo v stiku s pridržanimi osebami; priznanje državnih oblasti, da so v državi politični zaporniki, in neoviran dostop do države za mednarodne organizacije in neodvisne nadzornike, vključno z Mednarodnim odborom rdečega križa; |
| --- | --- |

(iv)

končanje skrivnih pridržanj in prisilnih izginotij, prisilnega dela, mučenja ter razkritje usode ali nahajališča izginulih oseb, kar bo družinam omogočilo, da ostanejo v stiku s pridržanimi osebami; priznanje državnih oblasti, da so v državi politični zaporniki, in neoviran dostop do države za mednarodne organizacije in neodvisne nadzornike, vključno z Mednarodnim odborom rdečega križa;

| (v) | zagotovitev neoviranega dostopa do različnih virov informacij in zlasti omogočanje ljudem, da dostopajo do alternativnih virov informacij, tudi do mednarodnih komunikacijskih sredstev, in da imajo telekomunikacijske naprave, kot so zasebne satelitske antene ali cenovno dostopne internetne povezave; |
| --- | --- |

(v)

zagotovitev neoviranega dostopa do različnih virov informacij in zlasti omogočanje ljudem, da dostopajo do alternativnih virov informacij, tudi do mednarodnih komunikacijskih sredstev, in da imajo telekomunikacijske naprave, kot so zasebne satelitske antene ali cenovno dostopne internetne povezave;

| (vi) | konec preganjanja in ustrahovanja neodvisnih novinarjev ter aktivistov civilne družbe in aktivistov za človekove pravice, ki prebivajo v državi ali v tujini, vključno z njihovimi družinskimi člani; zagotavljanje svobode izražanja in zbiranja; |
| --- | --- |

(vi)

konec preganjanja in ustrahovanja neodvisnih novinarjev ter aktivistov civilne družbe in aktivistov za človekove pravice, ki prebivajo v državi ali v tujini, vključno z njihovimi družinskimi člani; zagotavljanje svobode izražanja in zbiranja;

| (vii) | omogočanje obiskov OZN ter mednarodnih in regionalnih organizacij za človekove pravice, ki so zanje zaprosile in še čakajo na odgovor; |
| --- | --- |

(vii)

omogočanje obiskov OZN ter mednarodnih in regionalnih organizacij za človekove pravice, ki so zanje zaprosile in še čakajo na odgovor;

| (viii) | konec neformalnega in samovoljnega sistema prepovedi potovanj in zagotovitev, da bo osebam, ki jim je bilo prepovedano zapustiti državo, omogočeno svobodno potovanje; |
| --- | --- |

(viii)

konec neformalnega in samovoljnega sistema prepovedi potovanj in zagotovitev, da bo osebam, ki jim je bilo prepovedano zapustiti državo, omogočeno svobodno potovanje;

| 2. | poziva Svet, Komisijo in podpredsednico/visoko predstavnico, naj upoštevajo naslednja dolgoročna priporočila za trajnosten in verodostojen napredek: |
| --- | --- |

2.

Politični sistem, pravna država in dobro upravljanje

| (i) | spoštovanje načel političnega pluralizma in demokratične odgovornosti s pravilno delujočimi političnimi strankami in drugimi organizacijami, brez vmešavanja; |
| --- | --- |

(i)

spoštovanje načel političnega pluralizma in demokratične odgovornosti s pravilno delujočimi političnimi strankami in drugimi organizacijami, brez vmešavanja;

| (ii) | nadaljnje izvajanje reform na vseh ravneh v skladu s cilji OZN glede trajnostnega razvoja in na vseh področjih uprave, zlasti v sodstvu ter preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

(ii)

nadaljnje izvajanje reform na vseh ravneh v skladu s cilji OZN glede trajnostnega razvoja in na vseh področjih uprave, zlasti v sodstvu ter preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj;

| (iii) | trdni in učinkoviti zaščitni ukrepi pred korupcijo na visoki ravni, pranjem denarja, organiziranim kriminalom in nedovoljenim prometom s prepovedanimi drogami; |
| --- | --- |

(iii)

trdni in učinkoviti zaščitni ukrepi pred korupcijo na visoki ravni, pranjem denarja, organiziranim kriminalom in nedovoljenim prometom s prepovedanimi drogami;

| (iv) | popolno izvajanje zakona o prepovedi dela otrok; |
| --- | --- |

(iv)

popolno izvajanje zakona o prepovedi dela otrok;

Človekove pravice in temeljne svoboščine

| (v) | splošno spoštovanje mirnega in legitimnega uveljavljanja pravice do svobode izražanja, svobode združevanja ter svobode veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

(v)

splošno spoštovanje mirnega in legitimnega uveljavljanja pravice do svobode izražanja, svobode združevanja ter svobode veroizpovedi ali prepričanja;

| (vi) | splošna svoboda gibanja, tako v državi kot zunaj nje; |
| --- | --- |

(vi)

splošna svoboda gibanja, tako v državi kot zunaj nje;

| 3. | poudarja, da mora Evropski parlament pozorno spremljati in opazovati razvoj dogodkov v Turkmenistanu in izvajanje vseh delov sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ko bo ta začel veljati; v zvezi s tem poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj uveljavi mehanizem za spremljanje človekovih pravic in se mu javno zaveže, da bo Parlament s strani Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) ustrezno obveščen o izvajanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ko bo ta začel veljati, in zlasti o njegovih ciljih in upoštevanju člena 2, da se bo lahko odzval na razvoj dogodkov na terenu v primeru zabeleženih in dokazanih hudih kršitev človekovih pravic; izpostavlja možnost mehanizma za prekinitev izvajanja sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, če bi prišlo do takšnih primerov, in v zvezi s tem pozdravlja pismo podpredsednice/visoke predstavnice Odboru za zunanje zadeve z dne 16. decembra 2015, v katerem so navedeni naslednji cilji:






  (i) | zagotavljanje, da bo Evropski parlament ustrezno obveščen o uveljavljanju določb o človekovih pravicah in demokratizaciji iz sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, vključno s pomembnimi informacijami o razvoju dogodkov na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države, in da bo na zahtevo pravočasno obveščen pred in po srečanjih Sveta za sodelovanje, odvisno od ustreznih pravil o zaupnosti; |
| --- | --- | --- |

3.

(i)

zagotavljanje, da bo Evropski parlament ustrezno obveščen o uveljavljanju določb o človekovih pravicah in demokratizaciji iz sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, vključno s pomembnimi informacijami o razvoju dogodkov na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države, in da bo na zahtevo pravočasno obveščen pred in po srečanjih Sveta za sodelovanje, odvisno od ustreznih pravil o zaupnosti;

| (ii) | tesnejše sodelovanje z Evropskim parlamentom in civilno družbo pri pripravah na letne dialoge o človekovih pravicah ter poročanju; |
| --- | --- |

(ii)

tesnejše sodelovanje z Evropskim parlamentom in civilno družbo pri pripravah na letne dialoge o človekovih pravicah ter poročanju;

| (iii) | posvetovanje z Evropskim parlamentom med pripravami na posodobitev strategije EU glede človekovih pravic za Turkmenistan; |
| --- | --- |

(iii)

posvetovanje z Evropskim parlamentom med pripravami na posodobitev strategije EU glede človekovih pravic za Turkmenistan;

| 4. | pozdravlja najavo podpredsednice/visoke predstavnice iz novembra 2018 v zvezi z vzpostavitvijo polnopravne delegacije EU v Ašhabadu; poudarja, da bi morala nova delegacija pripraviti vzajemno koristno strategijo sodelovanja, prilagojeno razvojnim pogojem in zahtevam Turkmenistana, spremljati razmere v državi, vključno s kršitvami človekovih pravic in posameznimi zaskrbljujočimi primeri, začeti dialog z različnimi političnimi, družbenimi in gospodarskimi akterji v državi, omogočiti diplomacijo na terenu ter izboljšati upravljanje in nadzor projektov, ki se financirajo z instrumenti EU za zunanje financiranje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sklene, da bo premislil o soglasju, ko bo ocenil, da so Komisija, Svet, podpredsednica/visoka predstavnica in državne oblasti Turkmenistana ustrezno obravnavali priporočila iz odstavkov 1 in 3; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj pozove Svet, Komisijo in podpredsednico/visoko predstavnico, da Parlamentu redno posredujejo izčrpne informacije o razmerah v Turkmenistanu; |
| --- | --- |

6.

o

o o

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici/visoki predstavnici ter vladi in parlamentu Turkmenistana. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  UL C 184 E, 6.8.2009, str. 49.

(2)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 91.

(3)  UL C 58, 15.2.2018, str. 119.

(4)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 20.

(5)  UL C 290 E, 29.11.2006, str. 107.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/215 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/215

---

P8_TA(2019)0147

Izvedbeni sklep o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK v Združenem kraljestvu *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK v Združenem kraljestvu (13123/2018 – C8-0474/2018 – 2018/0812(CNS))

(Posvetovanje)

(2021/C 23/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (13123/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (13123/2018),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0164/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0164/2018),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33,

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0092/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0092/2019),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/216 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/216

---

P8_TA(2019)0148

Izmenjava informacij o državljanih tretjih držav in evropski informacijski sistem kazenskih evidenc (ECRIS) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Okvirnega sklepa Sveta 2009/315/PNZ v zvezi z izmenjavo informacij o državljanih tretjih držav in evropskim informacijskim sistemom kazenskih evidenc (ECRIS) ter o nadomestitvi Sklepa Sveta 2009/316/PNZ (COM(2016)0007 – C8-0012/2016 – 2016/0002(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0007),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in točke (d) drugega pododstavka člena 82(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0012/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in točke (d) drugega pododstavka člena 82(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0012/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0219/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0219/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0002

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Okvirnega sklepa Sveta 2009/315/PNZ v zvezi z izmenjavo informacij o državljanih tretjih držav in evropskim informacijskim sistemom kazenskih evidenc (sistem ECRIS) ter o nadomestitvi Sklepa Sveta 2009/316/PNZ

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2019/884.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/217 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/217

---

P8_TA(2019)0149

Centralizirani sistem za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (ECRIS-TCN) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi centraliziranega sistema za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva, za dopolnitev in podporo evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc (ECRIS-TCN) ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 (COM(2017)0344 – C8-0217/2017 – 2017/0144(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0344), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0344),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in točke (d) drugega pododstavka člena 82(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0217/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in točke (d) drugega pododstavka člena 82(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0217/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A8-0018/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A8-0018/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0144

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi centraliziranega sistema za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (sistem ECRIS-TCN) z namenom dopolnitve evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc ter o spremembi Uredbe (EU) 2018/1726

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/816.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/218 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/218

---

P8_TA(2019)0150

Program evropske solidarnostne enote ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa evropske solidarnostne enote ter razveljavitvi [uredbe o evropski solidarnostni enoti] in Uredbe (EU) št. 375/2014 (COM(2018)0440 – C8-0264/2018 – 2018/0230(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0440), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0440),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 165(4), 166(4) in 214(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0264/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 165(4), 166(4) in 214(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0264/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 6. decembra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 6. decembra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za proračun ter Odbora za regionalni razvoj (A8-0079/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za proračun ter Odbora za regionalni razvoj (A8-0079/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 201.

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 282.

---

P8_TC1-COD(2018)0230

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa evropske solidarnostne enote ter razveljavitvi [uredbe o evropski solidarnostni enoti] in Uredbe (EU) št. 375/2014

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 165(4), 166(4) in 214(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska unija temelji na solidarnosti med državljani in med državami članicami. Ta skupna vrednota
  iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji
  usmerja njene ukrepe in zagotavlja potrebno enotnost za reševanje sedanjih in prihodnjih družbenih izzivov, s katerimi so se mladi Evropejci pripravljeni spopadati z izražanjem solidarnosti v praksi. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(1)

Evropska unija temelji na solidarnosti med državljani in med državami članicami. Ta skupna vrednota
  iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji
  usmerja njene ukrepe in zagotavlja potrebno enotnost za reševanje sedanjih in prihodnjih družbenih izzivov, s katerimi so se mladi Evropejci pripravljeni spopadati z izražanjem solidarnosti v praksi. [Sprememba 1]

| (1a) | Glede na znatno povečanje humanitarnih kriz in izrednih razmer na svetovni ravni ter zaradi večjega spodbujanja solidarnosti in prepoznavnosti humanitarne pomoči med državljani Unije je treba razviti solidarnost med državami članicami in s tretjimi državami, ki so jih prizadele naravne nesreče ali nesreče, ki jih je povzročil človek. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(1a)

Glede na znatno povečanje humanitarnih kriz in izrednih razmer na svetovni ravni ter zaradi večjega spodbujanja solidarnosti in prepoznavnosti humanitarne pomoči med državljani Unije je treba razviti solidarnost med državami članicami in s tretjimi državami, ki so jih prizadele naravne nesreče ali nesreče, ki jih je povzročil človek. [Sprememba 2]

| (1b) | Humanitarna pomoč temelji na načelih nepristranskosti, nevtralnosti in nediskriminacije, ki so vključena v mednarodno humanitarno pravo in pravo Unije. Humanitarna pomoč zagotavlja odziv v izrednih razmerah, ki temelji na potrebah in katerega namen je ohranjanje življenj, preprečevanje in lajšanje človeškega trpljenja, ohranjanje človekovega dostojanstva in zagotavljanje zaščite ranljivim skupinam, ki so jih prizadele naravne nesreče ali nesreče, ki jih je povzročil človek. Bistveni elementi humanitarne pomoči je tudi zmanjševanje tveganja nesreč in pripravljenost na nesreče s krepitvijo zmogljivosti in odpornosti. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(1b)

Humanitarna pomoč temelji na načelih nepristranskosti, nevtralnosti in nediskriminacije, ki so vključena v mednarodno humanitarno pravo in pravo Unije. Humanitarna pomoč zagotavlja odziv v izrednih razmerah, ki temelji na potrebah in katerega namen je ohranjanje življenj, preprečevanje in lajšanje človeškega trpljenja, ohranjanje človekovega dostojanstva in zagotavljanje zaščite ranljivim skupinam, ki so jih prizadele naravne nesreče ali nesreče, ki jih je povzročil človek. Bistveni elementi humanitarne pomoči je tudi zmanjševanje tveganja nesreč in pripravljenost na nesreče s krepitvijo zmogljivosti in odpornosti. [Sprememba 3]

| (2) | V govoru o stanju v Uniji z dne 14. septembra 2016 je bila poudarjena potreba po vlaganju v mlade in napovedana ustanovitev evropske solidarnostne enote (v nadaljnjem besedilu: program), da bi se za mlade po vsej Uniji ustvarile priložnosti, da pomembno prispevajo k družbi, pokažejo solidarnost in razvijajo svoje spretnosti, pri čemer ne bodo pridobili samo delovnih izkušenj, temveč tudi neprecenljive človeške izkušnje. |
| --- | --- |

(2)

V govoru o stanju v Uniji z dne 14. septembra 2016 je bila poudarjena potreba po vlaganju v mlade in napovedana ustanovitev evropske solidarnostne enote (v nadaljnjem besedilu: program), da bi se za mlade po vsej Uniji ustvarile priložnosti, da pomembno prispevajo k družbi, pokažejo solidarnost in razvijajo svoje spretnosti, pri čemer ne bodo pridobili samo delovnih izkušenj, temveč tudi neprecenljive človeške izkušnje.

| (3) | Komisija je v svojem sporočilu z naslovom Evropska solidarnostna enota z dne 7. decembra 2016 (4) poudarila, da je treba okrepiti temelje solidarnostnega dela po vsej Evropi, mladim ponuditi več kakovostnejših priložnosti za solidarnostne aktivnosti na različnih področjih ter podpirati nacionalne
  , regionalne
  in lokalne akterje v njihovih prizadevanjih za spopadanje z različnimi izzivi in krizami. Z navedenim sporočilom se je začela prva faza evropske solidarnostne enote, v kateri so se mladim po vsej Uniji priložnosti za prostovoljstvo, pripravništvo ali zaposlitev omogočale iz različnih programov EU. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v svojem sporočilu z naslovom Evropska solidarnostna enota z dne 7. decembra 2016 (4) poudarila, da je treba okrepiti temelje solidarnostnega dela po vsej Evropi, mladim ponuditi več kakovostnejših priložnosti za solidarnostne aktivnosti na različnih področjih ter podpirati nacionalne
  , regionalne
  in lokalne akterje v njihovih prizadevanjih za spopadanje z različnimi izzivi in krizami. Z navedenim sporočilom se je začela prva faza evropske solidarnostne enote, v kateri so se mladim po vsej Uniji priložnosti za prostovoljstvo, pripravništvo ali zaposlitev omogočale iz različnih programov EU. [Sprememba 4]

| (4) | Člen 2 Pogodbe o Evropski uniji poudarja solidarnost kot eno od ključnih načel Evropske unije. To načelo je navedeno tudi v členu 21(1) Pogodbe o Evropski uniji kot eden od temeljev zunanjega delovanja EU. |
| --- | --- |

(4)

Člen 2 Pogodbe o Evropski uniji poudarja solidarnost kot eno od ključnih načel Evropske unije. To načelo je navedeno tudi v členu 21(1) Pogodbe o Evropski uniji kot eden od temeljev zunanjega delovanja EU.

| (4a) | V okviru te uredbe se solidarnost razume kot občutek odgovornosti vsakega do vseh, da se zaveže za skupno dobro, kar se izrazi v konkretnih dejanjih brez razmišljanja o storitvi v zameno. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(4a)

V okviru te uredbe se solidarnost razume kot občutek odgovornosti vsakega do vseh, da se zaveže za skupno dobro, kar se izrazi v konkretnih dejanjih brez razmišljanja o storitvi v zameno. [Sprememba 5]

| (4b) | Pomemben izraz solidarnosti je pomoč ljudem in skupnostim zunaj Unije, ki se soočajo z nesrečami ali so posebej izpostavljene nesrečam in potrebujejo humanitarno pomoč na podlagi temeljnih načel nevtralnosti, človečnosti, neodvisnosti in nepristranskosti. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(4b)

Pomemben izraz solidarnosti je pomoč ljudem in skupnostim zunaj Unije, ki se soočajo z nesrečami ali so posebej izpostavljene nesrečam in potrebujejo humanitarno pomoč na podlagi temeljnih načel nevtralnosti, človečnosti, neodvisnosti in nepristranskosti. [Sprememba 6]

| (4c) | Sodelujoči prostovoljci in organizacije, ki izvajajo dejavnosti Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč, morajo spoštovati načela iz evropskega soglasja o humanitarni pomoči. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(4c)

Sodelujoči prostovoljci in organizacije, ki izvajajo dejavnosti Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč, morajo spoštovati načela iz evropskega soglasja o humanitarni pomoči. [Sprememba 7]

| (4d) | Obstaja potreba, da se med državljani Unije dodatno razvije solidarnost z žrtvami kriz in nesreč v tretjih državah, obenem pa se poveča raven ozaveščenosti in prepoznavnosti humanitarne pomoči in prostovoljstva na splošno kot vseživljenjske dejavnosti. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(4d)

Obstaja potreba, da se med državljani Unije dodatno razvije solidarnost z žrtvami kriz in nesreč v tretjih državah, obenem pa se poveča raven ozaveščenosti in prepoznavnosti humanitarne pomoči in prostovoljstva na splošno kot vseživljenjske dejavnosti. [Sprememba 8]

| (4e) | Unija in države članice so se zavezale k izvajanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja iz te agende prek notranjih in zunanjih ukrepov. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(4e)

Unija in države članice so se zavezale k izvajanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja iz te agende prek notranjih in zunanjih ukrepov. [Sprememba 9]

| (4f) | Svet je v svojih sklepih z dne 19. maja 2017 o uresničevanju povezave med humanitarnim delovanjem in razvojem priznal potrebo po povečanju odpornosti z boljšim povezovanjem humanitarne pomoči in razvojnega sodelovanja ter po nadaljnji krepitvi operativnih povezav med medsebojno dopolnilnimi pristopi humanitarne pomoči, razvojnega sodelovanja in preprečevanja konfliktov. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(4f)

Svet je v svojih sklepih z dne 19. maja 2017 o uresničevanju povezave med humanitarnim delovanjem in razvojem priznal potrebo po povečanju odpornosti z boljšim povezovanjem humanitarne pomoči in razvojnega sodelovanja ter po nadaljnji krepitvi operativnih povezav med medsebojno dopolnilnimi pristopi humanitarne pomoči, razvojnega sodelovanja in preprečevanja konfliktov. [Sprememba 10]

| (5) | Mladi bi morali imeti na voljo lahko dostopne
  , vključujoče in smiselne
  priložnosti za udejstvovanje v solidarnostnih aktivnostih, ki bi jim omogočile, da se angažirajo v korist skupnosti ter pridobijo koristne izkušnje
  , znanje
  , spretnosti in kompetence za osebni, izobraževalni, družbeni, državljanski in poklicni razvoj, s čimer bi se izboljšala njihova zaposljivost. Navedene aktivnosti bi morale tudi podpirati mobilnost mladih prostovoljcev, pripravnikov in delavcev
  , pa tudi večkulturno izmenjavo
  . [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(5)

Mladi bi morali imeti na voljo lahko dostopne
  , vključujoče in smiselne
  priložnosti za udejstvovanje v solidarnostnih aktivnostih, ki bi jim omogočile, da se angažirajo v korist skupnosti ter pridobijo koristne izkušnje
  , znanje
  , spretnosti in kompetence za osebni, izobraževalni, družbeni, državljanski in poklicni razvoj, s čimer bi se izboljšala njihova zaposljivost. Navedene aktivnosti bi morale tudi podpirati mobilnost mladih prostovoljcev, pripravnikov in delavcev
  , pa tudi večkulturno izmenjavo
  . [Sprememba 11]

| (6) | Mladim bi bilo treba ponuditi visokokakovostne solidarnostne aktivnosti v smislu, da obravnavajo neizpolnjene družbene potrebe, prispevajo

  . Njihov cilj bi moral biti reševanje neizpolnjenih družbenih potreb
  ,
  okrepitev solidarnosti ter prispevanje
  h krepitvi skupnosti, mladim nudijo

  in demokratični udeležbi. Mladim bi morale ponuditi
  priložnost pridobiti

  , da pridobijo
  dragoceno znanje
  , spretnosti
  in kompetence, so mladim

  . Morale bi jim biti
  finančno dostopne ter se izvajajo

  izvajati
  v varnih
  , vključujočih
  in zdravih razmerah.
  Spodbujati bi bilo treba dialog z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in evropskimi mrežami, ki so specializirane za pereče socialne probleme, da bi čim bolje določili neizpolnjene družbene potrebe in zagotovili program, prilagojen potrebam. Solidarnostne aktivnosti ne bi smele negativno vplivati na obstoječe zaposlitve ali pripravništva in bi morale prispevati h krepitvi zavez v zvezi z družbeno odgovornostjo družb, ne da bi jih nadomestile. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(6)

Mladim bi bilo treba ponuditi visokokakovostne solidarnostne aktivnosti v smislu, da obravnavajo neizpolnjene družbene potrebe, prispevajo

  . Njihov cilj bi moral biti reševanje neizpolnjenih družbenih potreb
  ,
  okrepitev solidarnosti ter prispevanje
  h krepitvi skupnosti, mladim nudijo

  in demokratični udeležbi. Mladim bi morale ponuditi
  priložnost pridobiti

  , da pridobijo
  dragoceno znanje
  , spretnosti
  in kompetence, so mladim

  . Morale bi jim biti
  finančno dostopne ter se izvajajo

  izvajati
  v varnih
  , vključujočih
  in zdravih razmerah.
  Spodbujati bi bilo treba dialog z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in evropskimi mrežami, ki so specializirane za pereče socialne probleme, da bi čim bolje določili neizpolnjene družbene potrebe in zagotovili program, prilagojen potrebam. Solidarnostne aktivnosti ne bi smele negativno vplivati na obstoječe zaposlitve ali pripravništva in bi morale prispevati h krepitvi zavez v zvezi z družbeno odgovornostjo družb, ne da bi jih nadomestile. [Sprememba 12]

| (7) | Evropska solidarnostna enota je enotna vstopna točka za solidarnostne aktivnosti po vsej Uniji in zunaj nje. Treba bi bilo zagotoviti skladnost in dopolnjevanje z drugimi ustreznimi politikami in programi Unije. Evropska solidarnostna enota se opira na prednosti in sinergije predhodnih ter obstoječih programov, zlasti evropske prostovoljske službe (5) in pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč (6). Prav tako dopolnjuje prizadevanja držav članic za podporo mladim in olajšanje njihovega prehoda iz izobraževanja v zaposlitev v okviru jamstva

  programov, kot je jamstvo
  za mlade, in sicer z dodatnimi priložnostmi za vključitev na trg dela v obliki pripravništev ali zaposlitev na področjih, povezanih s solidarnostjo, v njihovih državah članicah ali v tujini. Zagotovljeno je tudi dopolnjevanje z obstoječimi mrežami na ravni Unije, ki so relevantne za aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote, kot sta evropska mreža javnih služb za zaposlovanje (EURES) in mreža Eurodesk
  ter ustrezne organizacije civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji in mrežami, ki zastopajo mlade in prostovoljce
  . Poleg tega bi bilo treba zagotoviti dopolnjevanje med obstoječimi podobnimi shemami, zlasti nacionalnimi solidarnostnimi shemami
  , kot so prostovoljno delo, civilno služenje vojaškega roka
  in programi mobilnosti za mlade, ter evropsko solidarnostno enoto, in sicer na podlagi dobrih praks, kadar je to primerno
  , za vzajemno krepitev in obogatitev učinka in kakovosti takšnih shem ter nadgrajevanje dobrih praks. Evropska solidarnostna enota ne bi smela nadomestiti nacionalnih shem. Vsem mladim bi bilo treba zagotoviti dostop do nacionalnih solidarnostnih aktivnosti. Komisija bi morala pripraviti praktične smernice o dopolnjevanju programa z drugimi programi Unije in viri financiranja ter o sinergijah med njimi
  . [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(7)

Evropska solidarnostna enota je enotna vstopna točka za solidarnostne aktivnosti po vsej Uniji in zunaj nje. Treba bi bilo zagotoviti skladnost in dopolnjevanje z drugimi ustreznimi politikami in programi Unije. Evropska solidarnostna enota se opira na prednosti in sinergije predhodnih ter obstoječih programov, zlasti evropske prostovoljske službe (5) in pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč (6). Prav tako dopolnjuje prizadevanja držav članic za podporo mladim in olajšanje njihovega prehoda iz izobraževanja v zaposlitev v okviru jamstva

  programov, kot je jamstvo
  za mlade, in sicer z dodatnimi priložnostmi za vključitev na trg dela v obliki pripravništev ali zaposlitev na področjih, povezanih s solidarnostjo, v njihovih državah članicah ali v tujini. Zagotovljeno je tudi dopolnjevanje z obstoječimi mrežami na ravni Unije, ki so relevantne za aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote, kot sta evropska mreža javnih služb za zaposlovanje (EURES) in mreža Eurodesk
  ter ustrezne organizacije civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji in mrežami, ki zastopajo mlade in prostovoljce
  . Poleg tega bi bilo treba zagotoviti dopolnjevanje med obstoječimi podobnimi shemami, zlasti nacionalnimi solidarnostnimi shemami
  , kot so prostovoljno delo, civilno služenje vojaškega roka
  in programi mobilnosti za mlade, ter evropsko solidarnostno enoto, in sicer na podlagi dobrih praks, kadar je to primerno
  , za vzajemno krepitev in obogatitev učinka in kakovosti takšnih shem ter nadgrajevanje dobrih praks. Evropska solidarnostna enota ne bi smela nadomestiti nacionalnih shem. Vsem mladim bi bilo treba zagotoviti dostop do nacionalnih solidarnostnih aktivnosti. Komisija bi morala pripraviti praktične smernice o dopolnjevanju programa z drugimi programi Unije in viri financiranja ter o sinergijah med njimi
  . [Sprememba 13]

| (8) | Kar zadeva razlaganje povezane zakonodaje na ravni Unije, bi se morale tako čezmejne prostovoljske aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote kot prostovoljske aktivnosti, ki se še naprej podpirajo na podlagi Uredbe (EU) št. 1288/2013, šteti za enakovredne tistim, ki se opravljajo v okviru evropske prostovoljske službe. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva razlaganje povezane zakonodaje na ravni Unije, bi se morale tako čezmejne prostovoljske aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote kot prostovoljske aktivnosti, ki se še naprej podpirajo na podlagi Uredbe (EU) št. 1288/2013, šteti za enakovredne tistim, ki se opravljajo v okviru evropske prostovoljske službe.

| (8a) | Postopki certificiranja za organizacije pošiljateljice in gostiteljice, opravljeni v skladu z Uredbo (EU) št. 375/2014, se v okviru novega programa ne bi smeli podvajati, pri izvajanju te uredbe od leta 2021 dalje pa bi bilo treba priznati enakovrednost. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(8a)

Postopki certificiranja za organizacije pošiljateljice in gostiteljice, opravljeni v skladu z Uredbo (EU) št. 375/2014, se v okviru novega programa ne bi smeli podvajati, pri izvajanju te uredbe od leta 2021 dalje pa bi bilo treba priznati enakovrednost. [Sprememba 14]

| (9) | Evropska solidarnostna enota mladim daje nove priložnosti za
  neformalno in priložnostno učenje, ki jim omogočajo
  prostovoljstvo, pripravništvo ali zaposlitev na področjih, povezanih s solidarnostjo, ter oblikovanje in razvoj solidarnostnih projektov na lastno pobudo. Te priložnosti prispevajo k izboljšanju njihovega osebnega, izobraževalnega, družbenega, državljanskega in poklicnega razvoja. Evropska solidarnostna enota podpira tudi aktivnosti mreženja udeležencev in organizacij evropske solidarnostne enote ter ukrepe za zagotavljanje kakovosti podprtih aktivnosti in boljše ovrednotenje njihovih učnih izidov. S tem bo prispevala tudi k evropskemu sodelovanju, pomembnemu za mlade, in ozaveščanju o njegovem pozitivnem učinku.
  Prispevati bi morala tudi h krepitvi skupnosti in podpori obstoječih organizacij, ki izvajajo solidarnostne ukrepe. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(9)

Evropska solidarnostna enota mladim daje nove priložnosti za
  neformalno in priložnostno učenje, ki jim omogočajo
  prostovoljstvo, pripravništvo ali zaposlitev na področjih, povezanih s solidarnostjo, ter oblikovanje in razvoj solidarnostnih projektov na lastno pobudo. Te priložnosti prispevajo k izboljšanju njihovega osebnega, izobraževalnega, družbenega, državljanskega in poklicnega razvoja. Evropska solidarnostna enota podpira tudi aktivnosti mreženja udeležencev in organizacij evropske solidarnostne enote ter ukrepe za zagotavljanje kakovosti podprtih aktivnosti in boljše ovrednotenje njihovih učnih izidov. S tem bo prispevala tudi k evropskemu sodelovanju, pomembnemu za mlade, in ozaveščanju o njegovem pozitivnem učinku.
  Prispevati bi morala tudi h krepitvi skupnosti in podpori obstoječih organizacij, ki izvajajo solidarnostne ukrepe. [Sprememba 15]

| (10) | Te aktivnosti bi morale
  imeti jasno evropsko dodano vrednost in
  koristiti skupnostim in

  ter
  hkrati spodbujati osebni, izobraževalni, družbeni, državljanski in poklicni razvoj posameznikov, izvajajo pa se lahko

  Morala bi obstajati možnost, da se te aktivnosti izvajajo
  v obliki prostovoljstva, pripravništev in zaposlitev, projektov ali aktivnosti mreženja na različnih področjih, kot so izobraževanje in usposabljanje, zaposlovanje, enakost spolov, podjetništvo (zlasti socialno), državljanstvo in demokratična udeležba,
  medkulturni in medverski dialog, socialno vključevanje, vključevanje invalidov,
  varstvo okolja in narave, podnebni ukrepi, preprečevanje nesreč, pripravljenost nanje in obnova po njih, kmetijstvo in razvoj podeželja, preskrba s hrano in neživilskimi izdelki, zdravje in dobro počutje, ustvarjalnost in kultura,
  vključno s kulturno dediščino, ustvarjalnost,
  telesna vzgoja in šport, socialna pomoč in varnost, sprejem in vključevanje državljanov tretjih držav
  s poudarkom na premagovanju izzivov, s katerimi se srečujejo migranti
  , teritorialno sodelovanje in kohezija ter čezmejno sodelovanje. Takšne solidarnostne aktivnosti bi morale vključevati kakovostno razsežnost učenja in usposabljanja prek ustreznih aktivnosti, ki se udeležencem lahko ponudijo pred solidarnostno aktivnostjo, med njo in po njej. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(10)

Te aktivnosti bi morale
  imeti jasno evropsko dodano vrednost in
  koristiti skupnostim in

  ter
  hkrati spodbujati osebni, izobraževalni, družbeni, državljanski in poklicni razvoj posameznikov, izvajajo pa se lahko

  Morala bi obstajati možnost, da se te aktivnosti izvajajo
  v obliki prostovoljstva, pripravništev in zaposlitev, projektov ali aktivnosti mreženja na različnih področjih, kot so izobraževanje in usposabljanje, zaposlovanje, enakost spolov, podjetništvo (zlasti socialno), državljanstvo in demokratična udeležba,
  medkulturni in medverski dialog, socialno vključevanje, vključevanje invalidov,
  varstvo okolja in narave, podnebni ukrepi, preprečevanje nesreč, pripravljenost nanje in obnova po njih, kmetijstvo in razvoj podeželja, preskrba s hrano in neživilskimi izdelki, zdravje in dobro počutje, ustvarjalnost in kultura,
  vključno s kulturno dediščino, ustvarjalnost,
  telesna vzgoja in šport, socialna pomoč in varnost, sprejem in vključevanje državljanov tretjih držav
  s poudarkom na premagovanju izzivov, s katerimi se srečujejo migranti
  , teritorialno sodelovanje in kohezija ter čezmejno sodelovanje. Takšne solidarnostne aktivnosti bi morale vključevati kakovostno razsežnost učenja in usposabljanja prek ustreznih aktivnosti, ki se udeležencem lahko ponudijo pred solidarnostno aktivnostjo, med njo in po njej. [Sprememba 16]

| (11) | Prostovoljske aktivnosti (znotraj in zunaj Unije) pomenijo bogato izkušnjo v okviru neformalnega in priložnostnega učenja, ki krepi osebni, družbeno-izobraževalni in poklicni razvoj mladih ter njihovo aktivno državljanstvo
  , demokratično udeležbo
  in zaposljivost. Prostovoljske

  Prostovoljstvo bi moralo temeljiti na pisnem dogovoru o prostovoljskem delu in prostovoljske
  aktivnosti ne bi smele negativno vplivati na potencialno ali obstoječo plačano zaposlitev ali šteti kot nadomestilo zanjo. Komisija in države članice bi morale glede politik prostovoljstva na področju mladih sodelovati prek odprte metode koordinacije. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(11)

Prostovoljske aktivnosti (znotraj in zunaj Unije) pomenijo bogato izkušnjo v okviru neformalnega in priložnostnega učenja, ki krepi osebni, družbeno-izobraževalni in poklicni razvoj mladih ter njihovo aktivno državljanstvo
  , demokratično udeležbo
  in zaposljivost. Prostovoljske

  Prostovoljstvo bi moralo temeljiti na pisnem dogovoru o prostovoljskem delu in prostovoljske
  aktivnosti ne bi smele negativno vplivati na potencialno ali obstoječo plačano zaposlitev ali šteti kot nadomestilo zanjo. Komisija in države članice bi morale glede politik prostovoljstva na področju mladih sodelovati prek odprte metode koordinacije. [Sprememba 17]

| (12) | Pripravništva

  Zlahka dostopna pripravništva
  in zaposlitve na področjih

  bi bilo treba jasno ločiti od prostovoljstva
  , povezanih s solidarnostjo, lahko za mlade pomenijo dodatne priložnosti za vključitev na trg dela, hkrati pa prispevajo k reševanju ključnih družbenih izzivov. To lahko prispeva k spodbujanju zaposljivosti in produktivnosti mladih, hkrati pa olajša njihov

  tako
  s 
  finančnega kot z organizacijskega vidika. Pripravništva nikoli ne bi smela nadomestiti zaposlitev. Vseeno lahko plačana pripravništva in zaposlitve spodbudijo prikrajšane mlade in mlade z manj priložnostmi k sodelovanju v aktivnostih, povezanih s solidarnostjo, do katerih morda sicer ne bi imeli dostopa, obenem pa prinašajo jasno evropsko dodano vrednost, saj prispevajo k obravnavanju nerešenih socialnih izzivov in h krepitvi lokalnih skupnosti. Pripravništva lahko mladim olajšajo
  prehod iz izobraževanja v zaposlitev
  in lahko pomagajo spodbujati njihovo zaposljivost
  , kar je ključno za povečanje njihovih možnosti

  doseganje trajne vključitve
  na trgu

  trg
  dela.
  Ponujena pripravništva in zaposlitve so odskočna deska za mlade pri vključevanju na trg dela.
  Pripravništva
  in zaposlitve
  v okviru evropske solidarnostne enote sledijo načelom kakovosti iz priporočila Sveta

  bi morala vedno plačati sodelujoča organizacija, ki gosti ali zaposli udeleženca
  .
  Pripravništva bi morala temeljiti na pisnem sporazumu o pripravništvu v skladu z zakonodajo, ki se uporablja
  za
  državo, v kateri se opravlja pripravništvo, kot je primerno
  ,
  pri čemer bi morala slediti načelom iz Priporočila Sveta z dne 10
  . 
  marca 2014
  o okviru za kakovost pripravništev (7)
  . Ponujena pripravništva in zaposlitve so odskočna deska za mlade pri vključevanju na trg dela, spremlja pa jih ustrezna podpora po opravljeni aktivnosti. Pripravništva in zaposlitve podpirajo ustrezni akterji na trgu dela, zlasti javne in zasebne službe za zaposlovanje, socialni partnerji ter gospodarske zbornice, plačila zanje pa zagotavlja sodelujoča organizacija.

  Zaposlitve bi morale temeljiti na pogodbi o zaposlitvi v skladu z nacionalnim pravom ali veljavnimi kolektivnimi pogodbami sodelujoče države, v kateri se zaposlitev opravlja, ali obojim. Finančna podpora za sodelujoče organizacije, ki ponujajo zaposlitve, ne bi smela trajati več kot 12 mesecev.

  Kot sodelujoče

  Sodelujoče
  organizacije bi se morali

  morale
  prijaviti za financiranje prek pristojnega izvajalskega organa evropske solidarnostne enote, da bi bili posredniki

  bile posrednice
  med mladimi udeleženci in delodajalci, ki nudijo pripravništva in zaposlitve v solidarnostnih sektorjih.
  Pripravništva in zaposlitve bi morala spremljati ustrezna priprava, usposabljanje na delovnem mestu in podpora po opravljenem solidarnostnem delu v zvezi s sodelovanjem udeleženca. Pripravništva in zaposlitve bi lahko podpirali ustrezni akterji na trgu dela, zlasti javne in zasebne službe za zaposlovanje, socialni partnerji ter gospodarske zbornice in organizacije članice EURES v skladu z Uredbo (EU) 2016/589 Evropskega parlamenta in Sveta
   (8)

  v primeru čezmejnih aktivnosti. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(12)

Pripravništva

  Zlahka dostopna pripravništva
  in zaposlitve na področjih

  bi bilo treba jasno ločiti od prostovoljstva
  , povezanih s solidarnostjo, lahko za mlade pomenijo dodatne priložnosti za vključitev na trg dela, hkrati pa prispevajo k reševanju ključnih družbenih izzivov. To lahko prispeva k spodbujanju zaposljivosti in produktivnosti mladih, hkrati pa olajša njihov

  tako
  s 
  finančnega kot z organizacijskega vidika. Pripravništva nikoli ne bi smela nadomestiti zaposlitev. Vseeno lahko plačana pripravništva in zaposlitve spodbudijo prikrajšane mlade in mlade z manj priložnostmi k sodelovanju v aktivnostih, povezanih s solidarnostjo, do katerih morda sicer ne bi imeli dostopa, obenem pa prinašajo jasno evropsko dodano vrednost, saj prispevajo k obravnavanju nerešenih socialnih izzivov in h krepitvi lokalnih skupnosti. Pripravništva lahko mladim olajšajo
  prehod iz izobraževanja v zaposlitev
  in lahko pomagajo spodbujati njihovo zaposljivost
  , kar je ključno za povečanje njihovih možnosti

  doseganje trajne vključitve
  na trgu

  trg
  dela.
  Ponujena pripravništva in zaposlitve so odskočna deska za mlade pri vključevanju na trg dela.
  Pripravništva
  in zaposlitve
  v okviru evropske solidarnostne enote sledijo načelom kakovosti iz priporočila Sveta

  bi morala vedno plačati sodelujoča organizacija, ki gosti ali zaposli udeleženca
  .
  Pripravništva bi morala temeljiti na pisnem sporazumu o pripravništvu v skladu z zakonodajo, ki se uporablja
  za
  državo, v kateri se opravlja pripravništvo, kot je primerno
  ,
  pri čemer bi morala slediti načelom iz Priporočila Sveta z dne 10
  . 
  marca 2014
  o okviru za kakovost pripravništev (7)
  . Ponujena pripravništva in zaposlitve so odskočna deska za mlade pri vključevanju na trg dela, spremlja pa jih ustrezna podpora po opravljeni aktivnosti. Pripravništva in zaposlitve podpirajo ustrezni akterji na trgu dela, zlasti javne in zasebne službe za zaposlovanje, socialni partnerji ter gospodarske zbornice, plačila zanje pa zagotavlja sodelujoča organizacija.

  Zaposlitve bi morale temeljiti na pogodbi o zaposlitvi v skladu z nacionalnim pravom ali veljavnimi kolektivnimi pogodbami sodelujoče države, v kateri se zaposlitev opravlja, ali obojim. Finančna podpora za sodelujoče organizacije, ki ponujajo zaposlitve, ne bi smela trajati več kot 12 mesecev.

  Kot sodelujoče

  Sodelujoče
  organizacije bi se morali

  morale
  prijaviti za financiranje prek pristojnega izvajalskega organa evropske solidarnostne enote, da bi bili posredniki

  bile posrednice
  med mladimi udeleženci in delodajalci, ki nudijo pripravništva in zaposlitve v solidarnostnih sektorjih.
  Pripravništva in zaposlitve bi morala spremljati ustrezna priprava, usposabljanje na delovnem mestu in podpora po opravljenem solidarnostnem delu v zvezi s sodelovanjem udeleženca. Pripravništva in zaposlitve bi lahko podpirali ustrezni akterji na trgu dela, zlasti javne in zasebne službe za zaposlovanje, socialni partnerji ter gospodarske zbornice in organizacije članice EURES v skladu z Uredbo (EU) 2016/589 Evropskega parlamenta in Sveta
   (8)

  v primeru čezmejnih aktivnosti. [Sprememba 18]

| (12a) | Prizadevati bi si bilo treba, da bi lahko v pripravništvih in na delovnih mestih sodelovali vsi mladi, zlasti tisti z manj priložnostmi, vključno z mladimi invalidi ter socialno ali kulturno prikrajšanimi, migranti in prebivalci izoliranih podeželskih območij in najbolj oddaljenih regij Unije. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(12a)

Prizadevati bi si bilo treba, da bi lahko v pripravništvih in na delovnih mestih sodelovali vsi mladi, zlasti tisti z manj priložnostmi, vključno z mladimi invalidi ter socialno ali kulturno prikrajšanimi, migranti in prebivalci izoliranih podeželskih območij in najbolj oddaljenih regij Unije. [Sprememba 19]

| (13) | Iniciativnost mladih je pomembna prednost za družbo in trg dela. Evropska solidarnostna enota prispeva k spodbujanju tega vidika tako, da mladim daje priložnost za oblikovanje in izvedbo lastnih projektov za reševanje specifičnih izzivov v korist njihovih lokalnih skupnosti. Navedeni projekti so priložnost za preskušanje zamisli
  , razvoj inovativnih rešitev za skupne izzive, reševanje teh izzivov s pristopom od spodaj navzgor
  in podpiranje mladih pri tem, da sami postanejo gonilna sila solidarnostnih ukrepov. Služijo tudi kot odskočna deska za nadaljnje udejstvovanje v solidarnostnih aktivnostih in so prvi korak pri spodbujanju udeležencev evropske solidarnostne enote k samozaposlitvi ali ustanovitvi združenj

  da so še naprej dejavni državljani, bodisi kot prostovoljci, pripravniki ali zaposleni v združenjih
  , nevladnih organizacij

  organizacijah
  ali drugih organov

  organih
  , dejavnih v solidarnostnem, neprofitnem in mladinskem sektorju.
  Z evropsko solidarnostno enoto bi morali predvsem ustvariti vzdušje, v katerem so mladi vse bolj motivirani za udejstvovanje v solidarnostnih aktivnostih in služenje javnemu interesu. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(13)

Iniciativnost mladih je pomembna prednost za družbo in trg dela. Evropska solidarnostna enota prispeva k spodbujanju tega vidika tako, da mladim daje priložnost za oblikovanje in izvedbo lastnih projektov za reševanje specifičnih izzivov v korist njihovih lokalnih skupnosti. Navedeni projekti so priložnost za preskušanje zamisli
  , razvoj inovativnih rešitev za skupne izzive, reševanje teh izzivov s pristopom od spodaj navzgor
  in podpiranje mladih pri tem, da sami postanejo gonilna sila solidarnostnih ukrepov. Služijo tudi kot odskočna deska za nadaljnje udejstvovanje v solidarnostnih aktivnostih in so prvi korak pri spodbujanju udeležencev evropske solidarnostne enote k samozaposlitvi ali ustanovitvi združenj

  da so še naprej dejavni državljani, bodisi kot prostovoljci, pripravniki ali zaposleni v združenjih
  , nevladnih organizacij

  organizacijah
  ali drugih organov

  organih
  , dejavnih v solidarnostnem, neprofitnem in mladinskem sektorju.
  Z evropsko solidarnostno enoto bi morali predvsem ustvariti vzdušje, v katerem so mladi vse bolj motivirani za udejstvovanje v solidarnostnih aktivnostih in služenje javnemu interesu. [Sprememba 20]

| (13a) | Prostovoljci lahko prispevajo h krepitvi zmogljivosti Unije za zagotavljanje humanitarne pomoči glede na potrebe in v skladu s humanitarnimi načeli ter prispevajo k povečanju uspešnosti humanitarnega sektorja, kadar so ustrezno izbrani, usposobljeni in pripravljeni za napotitev, s čimer je zagotovljeno, da imajo potrebne veščine in lahko pomagajo ljudem v stiski na najbolj učinkovit način, pod pogojem, da so deležni zadostne podpore na terenu in imajo zadosten nadzor. Zato je vloga visoko strokovnih, usposobljenih in izkušenih inštruktorjev ali mentorjev na terenu izjemno pomembna za prispevanje k učinkovitosti humanitarnega odziva in podporo prostovoljcem. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(13a)

Prostovoljci lahko prispevajo h krepitvi zmogljivosti Unije za zagotavljanje humanitarne pomoči glede na potrebe in v skladu s humanitarnimi načeli ter prispevajo k povečanju uspešnosti humanitarnega sektorja, kadar so ustrezno izbrani, usposobljeni in pripravljeni za napotitev, s čimer je zagotovljeno, da imajo potrebne veščine in lahko pomagajo ljudem v stiski na najbolj učinkovit način, pod pogojem, da so deležni zadostne podpore na terenu in imajo zadosten nadzor. Zato je vloga visoko strokovnih, usposobljenih in izkušenih inštruktorjev ali mentorjev na terenu izjemno pomembna za prispevanje k učinkovitosti humanitarnega odziva in podporo prostovoljcem. [Sprememba 21]

| (14) | Mladi in organizacije, ki sodelujejo v evropski solidarnostni enoti, bi morali imeti občutek, da pripadajo skupnosti posameznikov in subjektov, ki so zavezani krepitvi solidarnosti po vsej Evropi. Hkrati sodelujoče organizacije potrebujejo podporo pri krepitvi svojih zmogljivosti za nudenje kakovostnih aktivnosti vedno večjemu številu udeležencev. Evropska solidarnostna enota podpira aktivnosti mreženja, katerih namen je krepitev udejstvovanja mladih in sodelujočih organizacij v tej skupnosti ter spodbujanje duha evropske solidarnostne enote in izmenjave uporabnih

  dobrih
  praks in izkušenj. Te aktivnosti prispevajo tudi k ozaveščanju o evropski solidarnostni enoti med javnimi in zasebnimi akterji ter zbiranju
  podrobnih in smiselnih
  povratnih informacij od udeležencev in sodelujočih organizacij o izvajanju

  različnih fazah izvajanja
  evropske solidarnostne enote.
  Pri zbiranju povratnih informacij bi morala biti vključena vprašanja o ciljih programa, da bi se lahko bolje ocenilo njihovo izpolnjevanje. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(14)

Mladi in organizacije, ki sodelujejo v evropski solidarnostni enoti, bi morali imeti občutek, da pripadajo skupnosti posameznikov in subjektov, ki so zavezani krepitvi solidarnosti po vsej Evropi. Hkrati sodelujoče organizacije potrebujejo podporo pri krepitvi svojih zmogljivosti za nudenje kakovostnih aktivnosti vedno večjemu številu udeležencev. Evropska solidarnostna enota podpira aktivnosti mreženja, katerih namen je krepitev udejstvovanja mladih in sodelujočih organizacij v tej skupnosti ter spodbujanje duha evropske solidarnostne enote in izmenjave uporabnih

  dobrih
  praks in izkušenj. Te aktivnosti prispevajo tudi k ozaveščanju o evropski solidarnostni enoti med javnimi in zasebnimi akterji ter zbiranju
  podrobnih in smiselnih
  povratnih informacij od udeležencev in sodelujočih organizacij o izvajanju

  različnih fazah izvajanja
  evropske solidarnostne enote.
  Pri zbiranju povratnih informacij bi morala biti vključena vprašanja o ciljih programa, da bi se lahko bolje ocenilo njihovo izpolnjevanje. [Sprememba 22]

| (14a) | Zagotavljanje uspešnega dela programa zahteva večjo prepoznavnost in ozaveščenost ter nadaljnje spodbujanje možnosti financiranja prek informacijskih kampanj (vključno z letnim informativnim dnevom evropske solidarnostne enote) in dinamičnih sredstev komuniciranja, z močnim poudarkom na družbenih medijih, ki zagotavljajo največjo možno ozaveščenost ciljnih skupin, tako posameznikov kot organizacij. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(14a)

Zagotavljanje uspešnega dela programa zahteva večjo prepoznavnost in ozaveščenost ter nadaljnje spodbujanje možnosti financiranja prek informacijskih kampanj (vključno z letnim informativnim dnevom evropske solidarnostne enote) in dinamičnih sredstev komuniciranja, z močnim poudarkom na družbenih medijih, ki zagotavljajo največjo možno ozaveščenost ciljnih skupin, tako posameznikov kot organizacij. [Sprememba 23]

| (15) | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti kakovosti
  in cilju vključevanja, ki naj bi ju dosegli prek
  aktivnosti in drugih priložnosti v okviru evropske solidarnostne enote, zlasti tako, da se udeležencem ponudijo
  ustrezno spletno ali nespletno
  usposabljanje, jezikovna podpora
  , razumna nastanitev
  , zavarovanje, upravna podpora

  poenostavljeni upravni postopki
  in podpora po opravljeni aktivnosti

  udeležencem pred opravljanjem solidarnostnega dela in po njem
  ter ovrednotenje znanja, spretnosti in kompetenc, ki so jih pridobili s sodelovanjem v evropski solidarnostni enoti.
  Podporne ukrepe bi bilo treba razviti in ponuditi v sodelovanju z mladinskimi organizacijami in drugimi neprofitnimi organizacijami ter organizacijami civilne družbe, da bi izkoristili njihovo strokovno znanje na tem področju.
  Varnost in zaščita prostovoljcev

  udeležencev in predvidenih upravičencev
  sta še naprej najpomembnejši, zato se prostovoljcev

  vedno izredno pomembni. Vse dejavnosti morajo biti v skladu z načelom neškodovanja. Udeležencev se
  ne bi smelo napotiti na operacije, ki se izvajajo na območjih mednarodnih in nemednarodnih oboroženih spopadov
  , niti v objekte, ki so v nasprotju z mednarodnimi standardi človekovih pravic
  .
  Vodilo pri aktivnostih, ki vključujejo neposreden stik z otroki, bi moralo biti načelo otrokove koristi, po potrebi pa bi bilo treba preverjati ozadje udeležencev ali sprejeti druge ukrepe za zagotavljanje varstva otrok. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(15)

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti kakovosti
  in cilju vključevanja, ki naj bi ju dosegli prek
  aktivnosti in drugih priložnosti v okviru evropske solidarnostne enote, zlasti tako, da se udeležencem ponudijo
  ustrezno spletno ali nespletno
  usposabljanje, jezikovna podpora
  , razumna nastanitev
  , zavarovanje, upravna podpora

  poenostavljeni upravni postopki
  in podpora po opravljeni aktivnosti

  udeležencem pred opravljanjem solidarnostnega dela in po njem
  ter ovrednotenje znanja, spretnosti in kompetenc, ki so jih pridobili s sodelovanjem v evropski solidarnostni enoti.
  Podporne ukrepe bi bilo treba razviti in ponuditi v sodelovanju z mladinskimi organizacijami in drugimi neprofitnimi organizacijami ter organizacijami civilne družbe, da bi izkoristili njihovo strokovno znanje na tem področju.
  Varnost in zaščita prostovoljcev

  udeležencev in predvidenih upravičencev
  sta še naprej najpomembnejši, zato se prostovoljcev

  vedno izredno pomembni. Vse dejavnosti morajo biti v skladu z načelom neškodovanja. Udeležencev se
  ne bi smelo napotiti na operacije, ki se izvajajo na območjih mednarodnih in nemednarodnih oboroženih spopadov
  , niti v objekte, ki so v nasprotju z mednarodnimi standardi človekovih pravic
  .
  Vodilo pri aktivnostih, ki vključujejo neposreden stik z otroki, bi moralo biti načelo otrokove koristi, po potrebi pa bi bilo treba preverjati ozadje udeležencev ali sprejeti druge ukrepe za zagotavljanje varstva otrok. [Sprememba 24]

| (15a) | V skladu s smernicami Evropske unije iz leta 2017 za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic in členom 9 Konvencije OZN o pravicah invalidov morajo Unija in njene države članice spodbujati in podpirati prehod iz institucionalizacije ranljivih ljudi, kot so invalidi in otroci v oskrbo v družini in skupnosti. Program pri tem ne bi smel podpirati ukrepov ali pobud, ki ovirajo zavezanost odpravi institucionalizacije ali nastanitev, ki bi škodile otrokom ali invalidom. [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(15a)

V skladu s smernicami Evropske unije iz leta 2017 za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic in členom 9 Konvencije OZN o pravicah invalidov morajo Unija in njene države članice spodbujati in podpirati prehod iz institucionalizacije ranljivih ljudi, kot so invalidi in otroci v oskrbo v družini in skupnosti. Program pri tem ne bi smel podpirati ukrepov ali pobud, ki ovirajo zavezanost odpravi institucionalizacije ali nastanitev, ki bi škodile otrokom ali invalidom. [Sprememba 25]

| (15b) | Na vseh stopnjah izvajanja programa bi bilo treba v celoti spoštovati načela Unije o enakih možnostih in nediskriminaciji, vključno z opredelitvijo in izborom udeležencev in organizacij. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(15b)

Na vseh stopnjah izvajanja programa bi bilo treba v celoti spoštovati načela Unije o enakih možnostih in nediskriminaciji, vključno z opredelitvijo in izborom udeležencev in organizacij. [Sprememba 26]

| (16) | Za zagotovitev učinka aktivnosti evropske solidarnostne enote na osebni, izobraževalni, družbeni,
  kulturni,
  državljanski in poklicni razvoj udeležencev bi bilo treba ustrezno evidentirati in dokumentirati znanje, spretnosti in kompetence, ki so učni izidi zadevne aktivnosti, in sicer v skladu z nacionalnimi okoliščinami in posebnostmi, kot je priporočeno v Priporočilu Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (9).
  Za zagotovitev, da registriranim kandidatom ponudijo ustrezne solidarnostne aktivnosti, bi jim učni izidi posameznih solidarnostnih aktivnosti morali biti na voljo pred odločitvijo za sodelovanje. V ta namen bi bilo po potrebi treba spodbujati uporabo učinkovitih instrumentov za priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja na ravni Unije in nacionalni ravni, kot sta Youthpass in Europass. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(16)

Za zagotovitev učinka aktivnosti evropske solidarnostne enote na osebni, izobraževalni, družbeni,
  kulturni,
  državljanski in poklicni razvoj udeležencev bi bilo treba ustrezno evidentirati in dokumentirati znanje, spretnosti in kompetence, ki so učni izidi zadevne aktivnosti, in sicer v skladu z nacionalnimi okoliščinami in posebnostmi, kot je priporočeno v Priporočilu Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (9).
  Za zagotovitev, da registriranim kandidatom ponudijo ustrezne solidarnostne aktivnosti, bi jim učni izidi posameznih solidarnostnih aktivnosti morali biti na voljo pred odločitvijo za sodelovanje. V ta namen bi bilo po potrebi treba spodbujati uporabo učinkovitih instrumentov za priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja na ravni Unije in nacionalni ravni, kot sta Youthpass in Europass. [Sprememba 27]

| (16a) | Nacionalne agencije bi morale tudi spodbujati mlade prostovoljce, da postanejo ambasadorji programa, da bi svoje izkušnje delili prek mrež za mlade, izobraževalnih ustanov in delavnic. Tudi nekdanji prostovoljci ali ambasadorji bi lahko prispevali k usposabljanju prihodnjih kandidatov. [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(16a)

Nacionalne agencije bi morale tudi spodbujati mlade prostovoljce, da postanejo ambasadorji programa, da bi svoje izkušnje delili prek mrež za mlade, izobraževalnih ustanov in delavnic. Tudi nekdanji prostovoljci ali ambasadorji bi lahko prispevali k usposabljanju prihodnjih kandidatov. [Sprememba 28]

| (17) | Znak kakovosti bi moral zagotoviti, da sodelujoče organizacije spoštujejo
  vrednote, načela in cilje Unije ter
  načela in zahteve evropske solidarnostne enote, kar zadeva njihove pravice in odgovornosti
  ter varnostne standarde
  na vseh stopnjah solidarnostne aktivnosti
  , med drugim tudi pred opravljeno aktivnostjo in po njej
  . Pridobitev znaka kakovosti je predpogoj za sodelovanje, vendar ne bi smela avtomatično pomeniti financiranja v okviru evropske solidarnostne enote.
  Znaki kakovosti bi se morali razlikovati glede na vrsto solidarnostne aktivnosti. [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(17)

Znak kakovosti bi moral zagotoviti, da sodelujoče organizacije spoštujejo
  vrednote, načela in cilje Unije ter
  načela in zahteve evropske solidarnostne enote, kar zadeva njihove pravice in odgovornosti
  ter varnostne standarde
  na vseh stopnjah solidarnostne aktivnosti
  , med drugim tudi pred opravljeno aktivnostjo in po njej
  . Pridobitev znaka kakovosti je predpogoj za sodelovanje, vendar ne bi smela avtomatično pomeniti financiranja v okviru evropske solidarnostne enote.
  Znaki kakovosti bi se morali razlikovati glede na vrsto solidarnostne aktivnosti. [Sprememba 29]

| (18) | Vsak subjekt, ki želi sodelovati v evropski solidarnostni enoti, bi moral ob izpolnjevanju ustreznih pogojev prejeti znak kakovosti.
  Za zagotovitev, da sodelujoče neprofitne organizacije učinkovito in stalno spoštujejo načela in zahteve evropske solidarnostne enote, kar zadeva njihove pravice in odgovornosti, bi bilo treba uvesti ločene znake kakovosti za prostovoljstvo in solidarnostne aktivnosti, za prostovoljstvo v podporo operacijam humanitarne pomoči ter pripravništva in zaposlitve, prav tako pa bi se morale razlikovati glede na funkcijo sodelujoče organizacije.
  Postopek za podelitev znaka kakovosti bi morali izvajalski organi evropske solidarnostne enote izvajati stalno. Podeljeni znak kakovosti bi bilo treba redno ponovno oceniti in
  bi
  ga je mogoče

  bilo treba
  odvzeti, če se med preverjanjem ugotovi, da pogoji, ki so vodili do podelitve znaka, niso več izpolnjeni.
  Upravni postopek bi bilo treba čim bolj zmanjšati, da ne bi odvračal manjših organizacij. [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(18)

Vsak subjekt, ki želi sodelovati v evropski solidarnostni enoti, bi moral ob izpolnjevanju ustreznih pogojev prejeti znak kakovosti.
  Za zagotovitev, da sodelujoče neprofitne organizacije učinkovito in stalno spoštujejo načela in zahteve evropske solidarnostne enote, kar zadeva njihove pravice in odgovornosti, bi bilo treba uvesti ločene znake kakovosti za prostovoljstvo in solidarnostne aktivnosti, za prostovoljstvo v podporo operacijam humanitarne pomoči ter pripravništva in zaposlitve, prav tako pa bi se morale razlikovati glede na funkcijo sodelujoče organizacije.
  Postopek za podelitev znaka kakovosti bi morali izvajalski organi evropske solidarnostne enote izvajati stalno. Podeljeni znak kakovosti bi bilo treba redno ponovno oceniti in
  bi
  ga je mogoče

  bilo treba
  odvzeti, če se med preverjanjem ugotovi, da pogoji, ki so vodili do podelitve znaka, niso več izpolnjeni.
  Upravni postopek bi bilo treba čim bolj zmanjšati, da ne bi odvračal manjših organizacij. [Sprememba 30]

| (19) | Subjekt, ki se želi prijaviti za financiranje, da bi nudil aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote, bi moral kot predpogoj najprej pridobiti znak kakovosti. Ta zahteva se ne uporablja za fizične osebe, ki se prijavijo za finančno podporo v imenu neformalnih skupin udeležencev evropske solidarnostne enote za njihove solidarnostne projekte. |
| --- | --- |

(19)

Subjekt, ki se želi prijaviti za financiranje, da bi nudil aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote, bi moral kot predpogoj najprej pridobiti znak kakovosti. Ta zahteva se ne uporablja za fizične osebe, ki se prijavijo za finančno podporo v imenu neformalnih skupin udeležencev evropske solidarnostne enote za njihove solidarnostne projekte.

| (19a) | Praviloma bi bilo treba zahteve za nepovratna sredstva predložiti nacionalni agenciji države, v kateri ima sodelujoča organizacija sedež. Zahteve za nepovratna sredstva za solidarnostne aktivnosti, ki jih organizirajo evropske ali mednarodne organizacije, solidarnostne aktivnosti prostovoljskih skupin na prednostnih področjih, opredeljenih na evropski ravni, in solidarnostne aktivnosti v podporo operacijam humanitarne pomoči v tretjih državah, bi bilo treba predložiti Izvajalski agenciji za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo, ustanovljeni z Izvedbenim sklepom Komisije 2013/776/EU
   (10)
  . [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(19a)

Praviloma bi bilo treba zahteve za nepovratna sredstva predložiti nacionalni agenciji države, v kateri ima sodelujoča organizacija sedež. Zahteve za nepovratna sredstva za solidarnostne aktivnosti, ki jih organizirajo evropske ali mednarodne organizacije, solidarnostne aktivnosti prostovoljskih skupin na prednostnih področjih, opredeljenih na evropski ravni, in solidarnostne aktivnosti v podporo operacijam humanitarne pomoči v tretjih državah, bi bilo treba predložiti Izvajalski agenciji za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo, ustanovljeni z Izvedbenim sklepom Komisije 2013/776/EU
   (10)
  . [Sprememba 31]

| (20) | Sodelujoče organizacije imajo lahko v okviru evropske solidarnostne enote več vlog. V gostiteljski vlogi bodo izvajale aktivnosti v zvezi s sprejemanjem udeležencev, kar vključuje tudi organizacijo aktivnosti ter po potrebi svetovanje in podporo udeležencem med solidarnostno aktivnostjo
  ter zagotavljanje povratnih informacij po končani aktivnosti
  . V podporni vlogi bodo izvajale aktivnosti v zvezi s pošiljanjem in pripravo udeležencev pred odhodom, med solidarnostno aktivnostjo in po njej, kar vključuje usposabljanje in usmerjanje udeležencev k lokalnim organizacijam po končani aktivnosti
  , da se povečajo priložnosti za dodatne izkušnje s področja solidarnosti
  .
  Nacionalne agencije bi morale tudi spodbujati prostovoljce, da postanejo ambasadorji programa ter svoje osebne izkušnje predstavljajo prek mladinskih mrež in izobraževalnih ustanov ter tako prispevajo k promociji programa. V ta namen bi morale nacionalne agencije prostovoljcem zagotavljati podporo. [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(20)

Sodelujoče organizacije imajo lahko v okviru evropske solidarnostne enote več vlog. V gostiteljski vlogi bodo izvajale aktivnosti v zvezi s sprejemanjem udeležencev, kar vključuje tudi organizacijo aktivnosti ter po potrebi svetovanje in podporo udeležencem med solidarnostno aktivnostjo
  ter zagotavljanje povratnih informacij po končani aktivnosti
  . V podporni vlogi bodo izvajale aktivnosti v zvezi s pošiljanjem in pripravo udeležencev pred odhodom, med solidarnostno aktivnostjo in po njej, kar vključuje usposabljanje in usmerjanje udeležencev k lokalnim organizacijam po končani aktivnosti
  , da se povečajo priložnosti za dodatne izkušnje s področja solidarnosti
  .
  Nacionalne agencije bi morale tudi spodbujati prostovoljce, da postanejo ambasadorji programa ter svoje osebne izkušnje predstavljajo prek mladinskih mrež in izobraževalnih ustanov ter tako prispevajo k promociji programa. V ta namen bi morale nacionalne agencije prostovoljcem zagotavljati podporo. [Sprememba 32]

| (20a) | Da bi podprli solidarnostne aktivnosti med mladimi, bi morale biti sodelujoče organizacije javni ali zasebni subjekti ali mednarodne organizacije, neprofitne ali profitne, ter bi lahko vključevale mladinske organizacije, verske ustanove in dobrodelna društva, posvetne humanistične organizacije, nevladne organizacije ali druge akterje civilne družbe. S programom bi se moral financirati samo neprofitni del aktivnosti sodelujočih organizacij. [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(20a)

Da bi podprli solidarnostne aktivnosti med mladimi, bi morale biti sodelujoče organizacije javni ali zasebni subjekti ali mednarodne organizacije, neprofitne ali profitne, ter bi lahko vključevale mladinske organizacije, verske ustanove in dobrodelna društva, posvetne humanistične organizacije, nevladne organizacije ali druge akterje civilne družbe. S programom bi se moral financirati samo neprofitni del aktivnosti sodelujočih organizacij. [Sprememba 33]

| (21) | Omogočiti bi bilo treba razširitev projektov evropske solidarnostne enote.
  Hkrati bi morale biti morebitnim upravičencem na voljo natančne in sproti posodobljene informacije o teh priložnostih.
  Uvesti bi bilo treba posebne ukrepe za pomoč nosilcem projektov evropske solidarnostne enote pri vlogah za nepovratna sredstva ali razvijanju sinergij s podporo evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter programov v zvezi z migracijami, varnostjo, pravosodjem in državljanstvom, zdravjem in kulturo. [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(21)

Omogočiti bi bilo treba razširitev projektov evropske solidarnostne enote.
  Hkrati bi morale biti morebitnim upravičencem na voljo natančne in sproti posodobljene informacije o teh priložnostih.
  Uvesti bi bilo treba posebne ukrepe za pomoč nosilcem projektov evropske solidarnostne enote pri vlogah za nepovratna sredstva ali razvijanju sinergij s podporo evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter programov v zvezi z migracijami, varnostjo, pravosodjem in državljanstvom, zdravjem in kulturo. [Sprememba 34]

| (22) | Središča za vire evropske solidarnostne enote bi morala pomagati izvajalskim organom, sodelujočim organizacijam in mladim udeležencem evropske solidarnostne enote, da se poveča kakovost izvajanja aktivnosti evropske solidarnostne enote ter izboljšata evidentiranje in vrednotenje kompetenc, pridobljenih s temi aktivnostmi, med drugim z izdajo potrdil Youthpass. |
| --- | --- |

(22)

Središča za vire evropske solidarnostne enote bi morala pomagati izvajalskim organom, sodelujočim organizacijam in mladim udeležencem evropske solidarnostne enote, da se poveča kakovost izvajanja aktivnosti evropske solidarnostne enote ter izboljšata evidentiranje in vrednotenje kompetenc, pridobljenih s temi aktivnostmi, med drugim z izdajo potrdil Youthpass.

| (23) | Portal evropske solidarnostne enote bi bilo treba stalno razvijati, da se zagotovita

  zagotovi
  enostaven
  , neoviran in uporabniku prijazen
  dostop do evropske solidarnostne enote in enotna vstopna točka

  v skladu s standardi iz Direktive (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta
  in
  Sveta
   (11)

  . Portal evropske solidarnostne enote zagotavlja enotno vstopno točko
  za zainteresirane posameznike in organizacije, med drugim za registracijo, identifikacijo in usklajevanje profilov in priložnosti, mreženje in virtualne izmenjave, spletno usposabljanje, jezikovno podporo in podporo
  pred opravljanjem aktivnosti in
  po opravljeni aktivnosti

  njej, povratne informacije in ocenjevalne mehanizme
  ter druge uporabne funkcije, ki se lahko pojavijo v prihodnosti.
  Medtem ko enotna vstopna točka zagotavlja prednosti celostnega dostopa do različnih dejavnosti, pa se lahko posamezniki srečujejo tudi s fizičnimi, socialnimi in drugimi ovirami pri dostopu do portala evropske solidarnostne enote. Za premagovanje teh ovir bi morale sodelujoče organizacije udeležencem zagotoviti podporo pri registraciji. [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(23)

Portal evropske solidarnostne enote bi bilo treba stalno razvijati, da se zagotovita

  zagotovi
  enostaven
  , neoviran in uporabniku prijazen
  dostop do evropske solidarnostne enote in enotna vstopna točka

  v skladu s standardi iz Direktive (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta
  in
  Sveta
   (11)

  . Portal evropske solidarnostne enote zagotavlja enotno vstopno točko
  za zainteresirane posameznike in organizacije, med drugim za registracijo, identifikacijo in usklajevanje profilov in priložnosti, mreženje in virtualne izmenjave, spletno usposabljanje, jezikovno podporo in podporo
  pred opravljanjem aktivnosti in
  po opravljeni aktivnosti

  njej, povratne informacije in ocenjevalne mehanizme
  ter druge uporabne funkcije, ki se lahko pojavijo v prihodnosti.
  Medtem ko enotna vstopna točka zagotavlja prednosti celostnega dostopa do različnih dejavnosti, pa se lahko posamezniki srečujejo tudi s fizičnimi, socialnimi in drugimi ovirami pri dostopu do portala evropske solidarnostne enote. Za premagovanje teh ovir bi morale sodelujoče organizacije udeležencem zagotoviti podporo pri registraciji. [Sprememba 35]

| (24) | Portal evropske solidarnostne enote bi bilo treba nadalje razviti ob upoštevanju evropskega okvira interoperabilnosti (12), ki vsebuje posebne smernice za vzpostavitev interoperabilnih digitalnih javnih storitev ter se v državah članicah in v drugih članicah Evropskega gospodarskega prostora izvaja z nacionalnimi okviri interoperabilnosti. Javnim upravam ponuja 47 konkretnih priporočil o tem, kako izboljšati upravljanje aktivnosti na področju interoperabilnosti, vzpostaviti medorganizacijske odnose, poenostaviti postopke, ki podpirajo vseobsežne digitalne storitve, in zagotoviti, da veljavna in nova zakonodaja ne bosta ogrožali prizadevanj za interoperabilnost.
  Poleg tega bi moral biti portal izgrajen v skladu s standardi, določenimi v Direktivi (EU) 2016/2102. [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(24)

Portal evropske solidarnostne enote bi bilo treba nadalje razviti ob upoštevanju evropskega okvira interoperabilnosti (12), ki vsebuje posebne smernice za vzpostavitev interoperabilnih digitalnih javnih storitev ter se v državah članicah in v drugih članicah Evropskega gospodarskega prostora izvaja z nacionalnimi okviri interoperabilnosti. Javnim upravam ponuja 47 konkretnih priporočil o tem, kako izboljšati upravljanje aktivnosti na področju interoperabilnosti, vzpostaviti medorganizacijske odnose, poenostaviti postopke, ki podpirajo vseobsežne digitalne storitve, in zagotoviti, da veljavna in nova zakonodaja ne bosta ogrožali prizadevanj za interoperabilnost.
  Poleg tega bi moral biti portal izgrajen v skladu s standardi, določenimi v Direktivi (EU) 2016/2102. [Sprememba 36]

| (24a) | Da bi povečali preglednost izvajanja in učinkovitost programa, bi se morala Komisija o izvajanju programa redno posvetovati s ključnimi deležniki, vključno s sodelujočimi organizacijami. [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(24a)

Da bi povečali preglednost izvajanja in učinkovitost programa, bi se morala Komisija o izvajanju programa redno posvetovati s ključnimi deležniki, vključno s sodelujočimi organizacijami. [Sprememba 37]

| (24b) | Za pravilno delovanje programa in pravočasno uvedbo ukrepov programa je treba v delovnih programih vzpostaviti mehanizme, ki bodo zagotavljali, da so prijavljeni kandidati v razumnem in razmeroma predvidljivem času obveščeni o ponudbah. Zato bi bilo treba prijavljene kandidate redno obveščati o razpoložljivem solidarnostnem delu ter aktivno vključenih sodelujočih organizacijah ter te informacije posodabljati, s čimer bi te kandidate spodbudili k sodelovanju programu hkrati pa bi jim dali možnost, da stopijo neposredno v stik z akterji, ki delujejo na področju solidarnosti na nacionalni in evropski ravni. [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(24b)

Za pravilno delovanje programa in pravočasno uvedbo ukrepov programa je treba v delovnih programih vzpostaviti mehanizme, ki bodo zagotavljali, da so prijavljeni kandidati v razumnem in razmeroma predvidljivem času obveščeni o ponudbah. Zato bi bilo treba prijavljene kandidate redno obveščati o razpoložljivem solidarnostnem delu ter aktivno vključenih sodelujočih organizacijah ter te informacije posodabljati, s čimer bi te kandidate spodbudili k sodelovanju programu hkrati pa bi jim dali možnost, da stopijo neposredno v stik z akterji, ki delujejo na področju solidarnosti na nacionalni in evropski ravni. [Sprememba 38]

| (25) | Za ta program se uporablja Uredba [nova finančna uredba] (13) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih. |
| --- | --- |

(25)

Za ta program se uporablja Uredba [nova finančna uredba] (13) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih.

| (26) | Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14) ter Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (15) Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (16) lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (17). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
| --- | --- |

(26)

Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14) ter Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (15) Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (16) lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (17). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

| (27) | Evropska solidarnostna enota je namenjena mladim v starosti od 18 do 30 let, za sodelovanje v njenih aktivnostih pa bi se morala zahtevati predhodna registracija na portalu evropske solidarnostne enote. |
| --- | --- |

(27)

Evropska solidarnostna enota je namenjena mladim v starosti od 18 do 30 let, za sodelovanje v njenih aktivnostih pa bi se morala zahtevati predhodna registracija na portalu evropske solidarnostne enote.

| (27a) | Načela Unije o enakih možnostih in nediskriminaciji opominjajo, da bi bilo treba državljanom Unije in osebam, ki v Uniji prebivajo dlje časa, ne glede na njihove kvalifikacije ali starost omogočiti, da sodelujejo kot aktivni državljani. Glede na posebne izzive humanitarne dejavnosti bi morali biti udeleženci pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč stari najmanj 18 let in lahko predstavljajo zelo različne profile in generacije, katerih znanja in spretnosti so pomembni za uspešno izvajanje humanitarnih operacij. [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(27a)

Načela Unije o enakih možnostih in nediskriminaciji opominjajo, da bi bilo treba državljanom Unije in osebam, ki v Uniji prebivajo dlje časa, ne glede na njihove kvalifikacije ali starost omogočiti, da sodelujejo kot aktivni državljani. Glede na posebne izzive humanitarne dejavnosti bi morali biti udeleženci pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč stari najmanj 18 let in lahko predstavljajo zelo različne profile in generacije, katerih znanja in spretnosti so pomembni za uspešno izvajanje humanitarnih operacij. [Sprememba 39]

| (28) | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti zagotavljanju, da so aktivnosti, ki jih podpira evropska solidarnostna enota, dostopne vsem mladim, zlasti najbolj prikrajšanim

  tistimi z manj priložnostmi, kot je podrobneje navedeno v strategiji vključenosti in raznolikosti, pripravljeni in uporabljeni v okviru programa Erasmus+
  . Uvesti bi bilo treba posebne ukrepe
  , kot so ustrezne oblike solidarnostnih aktivnosti in posamezniku prilagojeno usmerjanje,
  za spodbujanje socialnega vključevanja in udeležbe prikrajšanih mladih

  mladih z manj priložnostmi,
  ter upoštevanje omejitev zaradi oddaljenosti številnih podeželskih območij in najbolj oddaljenih regij Unije ter čezmorskih držav in ozemelj.
  V ta namen bi morali imeti mladi z manj priložnostmi, brez poseganja v možnost sodelovanja s polnim delovnim časom in v državi, ki ni država njihovega prebivališča, tudi možnost sodelovanja s krajšim delovnim časom ali v državi prebivališča ter bi morali biti upravičeni do drugih ukrepov, katerih cilj je olajšati njihovo sodelovanje v Programu.
  Podobno bi si sodelujoče države morale prizadevati za sprejetje vseh primernih ukrepov za odstranitev pravnih in upravnih ovir za nemoteno delovanje evropske solidarnostne enote. To bi moralo rešiti upravna vprašanja, ki otežujejo pridobivanje vizumov in dovoljenj za prebivanje ter izdajo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja pri čezmejnih aktivnostih znotraj Evropske unije, kadar je to mogoče in brez poseganja v schengenski pravni red ter pravo Unije o vstopu in prebivanju državljanov tretjih držav. [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(28)

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti zagotavljanju, da so aktivnosti, ki jih podpira evropska solidarnostna enota, dostopne vsem mladim, zlasti najbolj prikrajšanim

  tistimi z manj priložnostmi, kot je podrobneje navedeno v strategiji vključenosti in raznolikosti, pripravljeni in uporabljeni v okviru programa Erasmus+
  . Uvesti bi bilo treba posebne ukrepe
  , kot so ustrezne oblike solidarnostnih aktivnosti in posamezniku prilagojeno usmerjanje,
  za spodbujanje socialnega vključevanja in udeležbe prikrajšanih mladih

  mladih z manj priložnostmi,
  ter upoštevanje omejitev zaradi oddaljenosti številnih podeželskih območij in najbolj oddaljenih regij Unije ter čezmorskih držav in ozemelj.
  V ta namen bi morali imeti mladi z manj priložnostmi, brez poseganja v možnost sodelovanja s polnim delovnim časom in v državi, ki ni država njihovega prebivališča, tudi možnost sodelovanja s krajšim delovnim časom ali v državi prebivališča ter bi morali biti upravičeni do drugih ukrepov, katerih cilj je olajšati njihovo sodelovanje v Programu.
  Podobno bi si sodelujoče države morale prizadevati za sprejetje vseh primernih ukrepov za odstranitev pravnih in upravnih ovir za nemoteno delovanje evropske solidarnostne enote. To bi moralo rešiti upravna vprašanja, ki otežujejo pridobivanje vizumov in dovoljenj za prebivanje ter izdajo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja pri čezmejnih aktivnostih znotraj Evropske unije, kadar je to mogoče in brez poseganja v schengenski pravni red ter pravo Unije o vstopu in prebivanju državljanov tretjih držav. [Sprememba 40]

| (28a) | Posebno pozornost in podporo bi bilo treba nameniti zmogljivosti partnerskih organizacij gostiteljic v tretjih državah in potrebi po vključevanju prostovoljskih aktivnosti v lokalni okvir ter omogočanju interakcije prostovoljcev z lokalnimi humanitarnimi akterji, gostiteljsko skupnostjo in civilno družbo. [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(28a)

Posebno pozornost in podporo bi bilo treba nameniti zmogljivosti partnerskih organizacij gostiteljic v tretjih državah in potrebi po vključevanju prostovoljskih aktivnosti v lokalni okvir ter omogočanju interakcije prostovoljcev z lokalnimi humanitarnimi akterji, gostiteljsko skupnostjo in civilno družbo. [Sprememba 41]

| (29) | Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in doseganju skupnega cilja, da bi bilo
  v obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027 podnebnim ciljem namenjenih najmanj
  25 % proračunskih odhodkov Unije namenjenih podnebnim ciljem

  ter da bi ta delež na letni ravni čim prej, najkasneje pa do leta 2027, znašal 30 %
  . Zadevni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni med zadevnimi postopki ocenjevanja in pregleda. [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(29)

Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in doseganju skupnega cilja, da bi bilo
  v obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027 podnebnim ciljem namenjenih najmanj
  25 % proračunskih odhodkov Unije namenjenih podnebnim ciljem

  ter da bi ta delež na letni ravni čim prej, najkasneje pa do leta 2027, znašal 30 %
  . Zadevni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni med zadevnimi postopki ocenjevanja in pregleda. [Sprememba 42]

| (30) | Ta uredba za obdobje 2021–2027 določa finančna sredstva, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (18). |
| --- | --- |

(30)

Ta uredba za obdobje 2021–2027 določa finančna sredstva, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (18).

| (30a) | Ustrezen del proračuna bi moral biti namenjen izmenjavi najboljše prakse med državami članicami in razvoju mladinskih mrež. [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(30a)

Ustrezen del proračuna bi moral biti namenjen izmenjavi najboljše prakse med državami članicami in razvoju mladinskih mrež. [Sprememba 43]

| (31) | Vrste financiranja in načine izvajanja v skladu s to uredbo bi bilo treba izbrati na podlagi njihove zmožnosti za doseganje specifičnih ciljev ukrepov in rezultatov, ob tem pa upoštevati zlasti stroške kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri nepovratnih sredstvih se med drugim preuči uporaba pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in lestvic stroškov na enoto. |
| --- | --- |

(31)

Vrste financiranja in načine izvajanja v skladu s to uredbo bi bilo treba izbrati na podlagi njihove zmožnosti za doseganje specifičnih ciljev ukrepov in rezultatov, ob tem pa upoštevati zlasti stroške kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri nepovratnih sredstvih se med drugim preuči uporaba pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in lestvic stroškov na enoto.

| (32) | Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko v programu sodelujejo v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki določa, da se programi Unije izvajajo s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. Ta uredba bi morala podeliti potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti. Za polno sodelovanje tretjih držav v programu bi morali veljati pogoji, določeni v posebnih sporazumih o sodelovanju zadevnih tretjih držav v programu. Polno sodelovanje poleg tega vključuje obveznost ustanovitve nacionalne agencije in upravljanja nekaterih ukrepov programa na decentralizirani ravni. Posamezniki in subjekti iz tretjih držav, ki niso pridružene programu, bi morali imeti možnost udeležbe pri nekaterih ukrepih programa, kot je določeno v programu dela in razpisih za zbiranje predlogov, ki jih objavi Komisija. |
| --- | --- |

(32)

Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko v programu sodelujejo v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki določa, da se programi Unije izvajajo s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. Ta uredba bi morala podeliti potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti. Za polno sodelovanje tretjih držav v programu bi morali veljati pogoji, določeni v posebnih sporazumih o sodelovanju zadevnih tretjih držav v programu. Polno sodelovanje poleg tega vključuje obveznost ustanovitve nacionalne agencije in upravljanja nekaterih ukrepov programa na decentralizirani ravni. Posamezniki in subjekti iz tretjih držav, ki niso pridružene programu, bi morali imeti možnost udeležbe pri nekaterih ukrepih programa, kot je določeno v programu dela in razpisih za zbiranje predlogov, ki jih objavi Komisija.

| (33) | Da bi čim bolj povečali učinek evropske solidarnostne enote, bi bilo treba sprejeti določbe, ki bi sodelujočim državam in drugim programom Unije omogočale, da v skladu s pravili evropske solidarnostne enote dajo na voljo dodatna finančna sredstva. |
| --- | --- |

(33)

Da bi čim bolj povečali učinek evropske solidarnostne enote, bi bilo treba sprejeti določbe, ki bi sodelujočim državam in drugim programom Unije omogočale, da v skladu s pravili evropske solidarnostne enote dajo na voljo dodatna finančna sredstva.

| (34) | V skladu s [členom 88 novega sklepa Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj] (19) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan. |
| --- | --- |

(34)

V skladu s [členom 88 novega sklepa Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj] (19) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan.

| (35) | V skladu s sporočilom Komisije o trdnejšem in prenovljenem strateškem partnerstvu z najbolj oddaljenimi regijami Unije (20) bi moral program upoštevati poseben položaj teh regij. Za

  Sprejeti bodo ukrepi za
  povečanje sodelovanja najbolj oddaljenih regij v vseh ukrepih bodo sprejeti ukrepi, ki

  , vključno z okrepljenim obveščanjem javnosti. Taki ukrepi
  se bodo redno spremljali in ocenjevali. [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(35)

V skladu s sporočilom Komisije o trdnejšem in prenovljenem strateškem partnerstvu z najbolj oddaljenimi regijami Unije (20) bi moral program upoštevati poseben položaj teh regij. Za

  Sprejeti bodo ukrepi za
  povečanje sodelovanja najbolj oddaljenih regij v vseh ukrepih bodo sprejeti ukrepi, ki

  , vključno z okrepljenim obveščanjem javnosti. Taki ukrepi
  se bodo redno spremljali in ocenjevali. [Sprememba 44]

| (36) | V skladu s finančno uredbo bi morala Komisija sprejeti programe dela in o tem obvestiti Evropski parlament in Svet.

  Ker je treba program izvajati v obdobju sedmih let, je treba zagotoviti dovolj prožnosti, da se ta lahko prilagodi spreminjajočim se razmeram in političnim prednostnim nalogam pri izvajanju solidarnostnih aktivnosti. Uredba zato ne opredeljuje podrobno, kako se bodo oblikovale pobude, in ne določa vnaprej političnih prednostnih nalog ali ustreznih proračunskih prednostnih nalog za naslednjih sedem let. Namesto tega bi bilo treba sekundarne politične odločitve in prednostne naloge, vključno s podrobnostmi posebnih ukrepov, ki jih je treba izvajati prek različnih aktivnosti, določiti s pomočjo letnega programa dela v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta
   (21)

  (finančna uredba).
   V programih dela bi morali biti predstavljeni
  tudi
  ukrepi, potrebni za njihovo izvajanje v skladu s splošnim in specifičnim ciljem programa, merila za izbor in dodelitev nepovratnih sredstev ter drugi zahtevani elementi. Programe dela in vse njihove spremembe bi bilo treba sprejeti z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda

  delegiranim aktom
  .
  Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov, ter zagotovi pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 45] |
| --- | --- |

(36)

V skladu s finančno uredbo bi morala Komisija sprejeti programe dela in o tem obvestiti Evropski parlament in Svet.

  Ker je treba program izvajati v obdobju sedmih let, je treba zagotoviti dovolj prožnosti, da se ta lahko prilagodi spreminjajočim se razmeram in političnim prednostnim nalogam pri izvajanju solidarnostnih aktivnosti. Uredba zato ne opredeljuje podrobno, kako se bodo oblikovale pobude, in ne določa vnaprej političnih prednostnih nalog ali ustreznih proračunskih prednostnih nalog za naslednjih sedem let. Namesto tega bi bilo treba sekundarne politične odločitve in prednostne naloge, vključno s podrobnostmi posebnih ukrepov, ki jih je treba izvajati prek različnih aktivnosti, določiti s pomočjo letnega programa dela v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta
   (21)

  (finančna uredba).
   V programih dela bi morali biti predstavljeni
  tudi
  ukrepi, potrebni za njihovo izvajanje v skladu s splošnim in specifičnim ciljem programa, merila za izbor in dodelitev nepovratnih sredstev ter drugi zahtevani elementi. Programe dela in vse njihove spremembe bi bilo treba sprejeti z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda

  delegiranim aktom
  .
  Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov, ter zagotovi pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 45]

| (37) | V skladu s točkama 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje je treba ta program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam. Takšne zahteve bi morale vključevati specifične, merljive in realistične kazalnike, ki jih je mogoče meriti skozi čas, kot podlago za ocenjevanje učinkov programa na terenu. |
| --- | --- |

(37)

V skladu s točkama 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje je treba ta program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam. Takšne zahteve bi morale vključevati specifične, merljive in realistične kazalnike, ki jih je mogoče meriti skozi čas, kot podlago za ocenjevanje učinkov programa na terenu.

| (38) | Na evropski,
  regionalni,
  nacionalni in lokalni ravni bi bilo treba zagotavljati ustrezno ozaveščanje, oglaševanje in razširjanje informacij o priložnostih in rezultatih ukrepov, podprtih s programom.
  Da bi program dosegel veliko potencialnih kandidatov, bi ga bilo treba promovirati prek dinamičnih komunikacijskih sredstev s posebnim poudarkom na družbenih medijih.
  Posebno pozornost bi bilo treba nameniti socialnim podjetjem ter jih spodbujati, da podprejo aktivnosti evropske solidarnostne enote. Pri aktivnostih ozaveščanja, oglaševanja in razširjanja informacij bi morali sodelovati vsi izvajalski organi programa
  in programi Unije, povezani s evropsko solidarnostno enoto, ter bi se morale izvajati na spletiščih Unije
  , po potrebi tudi s podporo

  z vključitvijo podpore
  drugih zainteresiranih strani

  ključnih deležnikov
  . [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(38)

Na evropski,
  regionalni,
  nacionalni in lokalni ravni bi bilo treba zagotavljati ustrezno ozaveščanje, oglaševanje in razširjanje informacij o priložnostih in rezultatih ukrepov, podprtih s programom.
  Da bi program dosegel veliko potencialnih kandidatov, bi ga bilo treba promovirati prek dinamičnih komunikacijskih sredstev s posebnim poudarkom na družbenih medijih.
  Posebno pozornost bi bilo treba nameniti socialnim podjetjem ter jih spodbujati, da podprejo aktivnosti evropske solidarnostne enote. Pri aktivnostih ozaveščanja, oglaševanja in razširjanja informacij bi morali sodelovati vsi izvajalski organi programa
  in programi Unije, povezani s evropsko solidarnostno enoto, ter bi se morale izvajati na spletiščih Unije
  , po potrebi tudi s podporo

  z vključitvijo podpore
  drugih zainteresiranih strani

  ključnih deležnikov
  . [Sprememba 46]

| (39) | Za boljše doseganje ciljev programa bi morale Komisija, države članice in nacionalne agencije po možnosti tesno sodelovati v partnerstvu z nevladnimi organizacijami,
  socialnimi podjetji,
  mladinskimi organizacijami
  , organizacijami, ki predstavljajo invalide,
  in lokalnimi zainteresiranimi stranmi

  deležniki
  , ki imajo strokovno znanje s področja solidarnostih ukrepov
  , vključno s prostovoljsko infrastrukturo in podpornimi agencijami, kot so prostovoljski centri
  . [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(39)

Za boljše doseganje ciljev programa bi morale Komisija, države članice in nacionalne agencije po možnosti tesno sodelovati v partnerstvu z nevladnimi organizacijami,
  socialnimi podjetji,
  mladinskimi organizacijami
  , organizacijami, ki predstavljajo invalide,
  in lokalnimi zainteresiranimi stranmi

  deležniki
  , ki imajo strokovno znanje s področja solidarnostih ukrepov
  , vključno s prostovoljsko infrastrukturo in podpornimi agencijami, kot so prostovoljski centri
  . [Sprememba 47]

| (40) | Za doseganje večje učinkovitosti pri obveščanju širše javnosti in boljših sinergij med aktivnostmi obveščanja, ki se izvedejo na pobudo Komisije, bi morali viri, dodeljeni za obveščanje na podlagi te uredbe, prispevati tudi h kritju
  neoviranega
  institucionalnega komuniciranja o političnih prednostnih nalogah Unije, če so te povezane s splošnim ciljem te uredbe. [Sprememba 48] |
| --- | --- |

(40)

Za doseganje večje učinkovitosti pri obveščanju širše javnosti in boljših sinergij med aktivnostmi obveščanja, ki se izvedejo na pobudo Komisije, bi morali viri, dodeljeni za obveščanje na podlagi te uredbe, prispevati tudi h kritju
  neoviranega
  institucionalnega komuniciranja o političnih prednostnih nalogah Unije, če so te povezane s splošnim ciljem te uredbe. [Sprememba 48]

| (41) | Za zagotovitev učinkovitega in uspešnega izvajanja te uredbe bi moral program čim bolj izkoristiti obstoječe ureditve upravljanja. Zato bi bilo treba izvajanje programa zaupati obstoječim strukturam, tj. Komisiji in nacionalnim agencijam, imenovanim za upravljanje ukrepov iz poglavja III [nove uredbe o programu Erasmus]. Komisija bi se morala s ključnimi zainteresiranimi stranmi, tudi s sodelujočimi organizacijami, redno posvetovati o izvajanju evropske solidarnostne enote. |
| --- | --- |

(41)

Za zagotovitev učinkovitega in uspešnega izvajanja te uredbe bi moral program čim bolj izkoristiti obstoječe ureditve upravljanja. Zato bi bilo treba izvajanje programa zaupati obstoječim strukturam, tj. Komisiji in nacionalnim agencijam, imenovanim za upravljanje ukrepov iz poglavja III [nove uredbe o programu Erasmus]. Komisija bi se morala s ključnimi zainteresiranimi stranmi, tudi s sodelujočimi organizacijami, redno posvetovati o izvajanju evropske solidarnostne enote.

| (42) | Da se v vsaki sodelujoči državi zagotovita dobro finančno poslovodenje
  , optimizacija stroškov
  in pravna varnost, bi moral vsak nacionalni organ imenovati neodvisno revizijsko telo. Kadar je to mogoče, bi neodvisno revizijsko telo zaradi čim večje učinkovitosti lahko bilo isto neodvisno revizijsko telo, kot je imenovano za ukrepe iz poglavja III [nove uredbe o programu Erasmus]. [Sprememba 49] |
| --- | --- |

(42)

Da se v vsaki sodelujoči državi zagotovita dobro finančno poslovodenje
  , optimizacija stroškov
  in pravna varnost, bi moral vsak nacionalni organ imenovati neodvisno revizijsko telo. Kadar je to mogoče, bi neodvisno revizijsko telo zaradi čim večje učinkovitosti lahko bilo isto neodvisno revizijsko telo, kot je imenovano za ukrepe iz poglavja III [nove uredbe o programu Erasmus]. [Sprememba 49]

| (43) | Države članice bi si morale prizadevati za sprejetje vseh ustreznih ukrepov za odpravo pravnih in upravnih ovir za pravilno delovanje programa. To vključuje reševanje vprašanj, ki otežujejo pridobivanje vizumov in dovoljenj za prebivanje
  ter drugih pravnih težav, ki bi lahko onemogočili mladim dostop do programa
  , kadar je to mogoče in brez poseganja v pravo Unije o vstopu in prebivanju državljanov tretjih držav. V skladu z Direktivo (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta (22) se države članice spodbuja, da uvedejo skrajšane postopke za sprejem. [Sprememba 50] |
| --- | --- |

(43)

Države članice bi si morale prizadevati za sprejetje vseh ustreznih ukrepov za odpravo pravnih in upravnih ovir za pravilno delovanje programa. To vključuje reševanje vprašanj, ki otežujejo pridobivanje vizumov in dovoljenj za prebivanje
  ter drugih pravnih težav, ki bi lahko onemogočili mladim dostop do programa
  , kadar je to mogoče in brez poseganja v pravo Unije o vstopu in prebivanju državljanov tretjih držav. V skladu z Direktivo (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta (22) se države članice spodbuja, da uvedejo skrajšane postopke za sprejem. [Sprememba 50]

| (44) | Sistem za poročanje o smotrnosti bi moral zagotoviti, da se podatki za spremljanje izvajanja in ocenjevanja programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno ter s primerno ravnjo podrobnosti. Te podatke bi bilo treba sporočiti Komisiji v skladu z zadevnimi pravili o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(44)

Sistem za poročanje o smotrnosti bi moral zagotoviti, da se podatki za spremljanje izvajanja in ocenjevanja programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno ter s primerno ravnjo podrobnosti. Te podatke bi bilo treba sporočiti Komisiji v skladu z zadevnimi pravili o varstvu podatkov.

| (45) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (23). [Sprememba 51] |
| --- | --- |

(45)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (23). [Sprememba 51]

| (46) | Za poenostavitev zahtev za upravičence bi bilo treba čim več uporabljati poenostavljena nepovratna sredstva v obliki pavšalnih zneskov, stroškov na enoto ali financiranja po pavšalni stopnji. Pri poenostavljenih nepovratnih sredstvih za podpiranje ukrepov mobilnosti programa, kot jih opredeli Komisija, bi se morali upoštevati življenjski stroški in stroški bivanja v državi gostiteljici. Ob upoštevanju nacionalnega prava bi bilo treba države članice tudi spodbujati, da ta sredstva oprostijo vseh davkov in socialnih prispevkov. Enaka oprostitev bi se morala uporabljati za javne ali zasebne subjekte, ki takšno finančno podporo dodelijo zadevnim posameznikom. |
| --- | --- |

(46)

Za poenostavitev zahtev za upravičence bi bilo treba čim več uporabljati poenostavljena nepovratna sredstva v obliki pavšalnih zneskov, stroškov na enoto ali financiranja po pavšalni stopnji. Pri poenostavljenih nepovratnih sredstvih za podpiranje ukrepov mobilnosti programa, kot jih opredeli Komisija, bi se morali upoštevati življenjski stroški in stroški bivanja v državi gostiteljici. Ob upoštevanju nacionalnega prava bi bilo treba države članice tudi spodbujati, da ta sredstva oprostijo vseh davkov in socialnih prispevkov. Enaka oprostitev bi se morala uporabljati za javne ali zasebne subjekte, ki takšno finančno podporo dodelijo zadevnim posameznikom.

| (47) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (24), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Za pregled in/ali dopolnitev kazalnikov smotrnosti programa bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov bi morala Evropski parlament in Svet zlasti prejeti vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(47)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (24), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Za pregled in/ali dopolnitev kazalnikov smotrnosti programa bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov bi morala Evropski parlament in Svet zlasti prejeti vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (48) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (25). Ta uredba si zlasti prizadeva zagotoviti polno spoštovanje pravice do enakosti žensk in moških ter pravice do nediskriminacije na podlagi spola, rase, etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti
  socialno-ekonomsko ozadje
  ter spodbujati uporabo členov 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. [Sprememba 52] |
| --- | --- |

(48)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (25). Ta uredba si zlasti prizadeva zagotoviti polno spoštovanje pravice do enakosti žensk in moških ter pravice do nediskriminacije na podlagi spola, rase, etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti
  socialno-ekonomsko ozadje
  ter spodbujati uporabo členov 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. [Sprememba 52]

| (49) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje Unije. |
| --- | --- |

(49)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje Unije.

| (50) | Ker države članice cilja te uredbe, tj. spodbujati udejstvovanje mladih in organizacij v dostopnih in visokokakovostnih solidarnostnih aktivnostih, ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(50)

Ker države članice cilja te uredbe, tj. spodbujati udejstvovanje mladih in organizacij v dostopnih in visokokakovostnih solidarnostnih aktivnostih, ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (51) | [Uredbo o evropski solidarnostni enoti] bi bilo treba razveljaviti z učinkom od 1. januarja 2021. |
| --- | --- |

(51)

[Uredbo o evropski solidarnostni enoti] bi bilo treba razveljaviti z učinkom od 1. januarja 2021.

| (52) | Za zagotovitev neprekinjenosti finančne podpore v okviru programa bi se morala ta uredba uporabljati od 1. januarja 2021 – |
| --- | --- |

(52)

Za zagotovitev neprekinjenosti finančne podpore v okviru programa bi se morala ta uredba uporabljati od 1. januarja 2021 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

S to uredbo se vzpostavi evropska solidarnostna enota (v nadaljnjem besedilu: program).

V Uredbi so določeni cilja programa, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „solidarnostna aktivnost“ pomeni visokokakovostno začasno

  vključujočo in ustrezno financirano
  aktivnost, ki
  obravnava pomembne družbene izzive v korist skupnosti ali družbe kot celote,
  prispeva k doseganju ciljev evropske solidarnostne enote in se lahko izvaja v obliki prostovoljstva, pripravništev, zaposlitev, solidarnostnih projektov in aktivnosti mreženja na različnih področjih, vključno s tistimi iz odstavka 13, pri čemer zagotavlja evropsko dodano vrednost ter skladnost s predpisi o zdravju in varnosti
  ter mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic
  ; [Sprememba 53] |
| --- | --- |

(1)

„solidarnostna aktivnost“ pomeni visokokakovostno začasno

  vključujočo in ustrezno financirano
  aktivnost, ki
  obravnava pomembne družbene izzive v korist skupnosti ali družbe kot celote,
  prispeva k doseganju ciljev evropske solidarnostne enote in se lahko izvaja v obliki prostovoljstva, pripravništev, zaposlitev, solidarnostnih projektov in aktivnosti mreženja na različnih področjih, vključno s tistimi iz odstavka 13, pri čemer zagotavlja evropsko dodano vrednost ter skladnost s predpisi o zdravju in varnosti
  ter mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic
  ; [Sprememba 53]

| (2) | „registrirani kandidat“ pomeni posameznika v starosti med 17 in 30 let, ki
  zakonito prebiva v sodelujoči državi in
  se je registriral na portalu evropske solidarnostne enote, s čimer je izrazil interes za vključitev v solidarnostno aktivnost, vendar v taki aktivnosti še ne sodeluje; [Sprememba 54] |
| --- | --- |

(2)

„registrirani kandidat“ pomeni posameznika v starosti med 17 in 30 let, ki
  zakonito prebiva v sodelujoči državi in
  se je registriral na portalu evropske solidarnostne enote, s čimer je izrazil interes za vključitev v solidarnostno aktivnost, vendar v taki aktivnosti še ne sodeluje; [Sprememba 54]

| (3) | „udeleženec“ pomeni posameznika v starosti med 18 in 30 let, ki
  zakonito prebiva v sodelujoči državi,
  se je registriral na portalu evropske solidarnostne enote in sodeluje v solidarnostni aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote; [Sprememba 55] |
| --- | --- |

(3)

„udeleženec“ pomeni posameznika v starosti med 18 in 30 let, ki
  zakonito prebiva v sodelujoči državi,
  se je registriral na portalu evropske solidarnostne enote in sodeluje v solidarnostni aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote; [Sprememba 55]

| (4) | „mladi z manj priložnostmi“pomenijo mlade, ki se srečujejo z ovirami, ki jim iz ekonomskih, socialnih

  pomeni posameznike, ki potrebujejo dodatno pomoč zaradi različnih ovir, na primer invalidnosti, zdravstvenih in učnih težav, migrantskega ozadja
  , kulturnih
  razlik
  ,
  ekonomskih, socialnih in
  geografskih ali zdravstvenih razlogov ali razlogov, kot so invalidnost in učne težave, preprečujejo dejanski dostop do priložnosti v okviru programa

  ovir, vključno z osebami iz marginaliziranih skupnosti ali ki jim grozi diskriminacija iz katerega koli od razlogov iz člena 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah
  ; [Sprememba 56] |
| --- | --- |

(4)

„mladi z manj priložnostmi“pomenijo mlade, ki se srečujejo z ovirami, ki jim iz ekonomskih, socialnih

  pomeni posameznike, ki potrebujejo dodatno pomoč zaradi različnih ovir, na primer invalidnosti, zdravstvenih in učnih težav, migrantskega ozadja
  , kulturnih
  razlik
  ,
  ekonomskih, socialnih in
  geografskih ali zdravstvenih razlogov ali razlogov, kot so invalidnost in učne težave, preprečujejo dejanski dostop do priložnosti v okviru programa

  ovir, vključno z osebami iz marginaliziranih skupnosti ali ki jim grozi diskriminacija iz katerega koli od razlogov iz člena 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah
  ; [Sprememba 56]

| (5) | „sodelujoča organizacija“ pomeni kateri koli javni ali zasebni
  , neprofitni ali profitni
  subjekt na lokalni, regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni, ki mu je bil
  v gostiteljski, podporni ali v obeh vlogah
  podeljen znak kakovosti evropske solidarnostne enote
  , ki zagotavlja, da je subjekt sposoben izvajati visokokakovostne solidarnostne aktivnosti v skladu s cilji programa
  ; [Sprememba 57] |
| --- | --- |

(5)

„sodelujoča organizacija“ pomeni kateri koli javni ali zasebni
  , neprofitni ali profitni
  subjekt na lokalni, regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni, ki mu je bil
  v gostiteljski, podporni ali v obeh vlogah
  podeljen znak kakovosti evropske solidarnostne enote
  , ki zagotavlja, da je subjekt sposoben izvajati visokokakovostne solidarnostne aktivnosti v skladu s cilji programa
  ; [Sprememba 57]

| (6) | „prostovoljstvo“ pomeni solidarnostno

  neobvezno
  aktivnost, ki se

  jo udeleženec v svojem prostem času in po svoji svobodni volji ter brez pravice do plačila
  opravlja kot neplačana prostovoljska

  v javno korist in ki prispeva k doseganju javne blaginje, pri čemer ta
  aktivnost in traja do 12 mesecev; [Sprememba 58] |
| --- | --- |

(6)

„prostovoljstvo“ pomeni solidarnostno

  neobvezno
  aktivnost, ki se

  jo udeleženec v svojem prostem času in po svoji svobodni volji ter brez pravice do plačila
  opravlja kot neplačana prostovoljska

  v javno korist in ki prispeva k doseganju javne blaginje, pri čemer ta
  aktivnost in traja do 12 mesecev; [Sprememba 58]

| (7) | „pripravništvo“ pomeni
  plačano
  solidarnostno aktivnost
  v obliki delovne prakse v sodelujoči organizaciji
  za obdobje od dveh

  treh
  do šest

  šestih
  mesecev, ki se lahko enkrat podaljša do največ 12 mesecev, ponudi in plača pa jo sodelujoča organizacija, ki gosti udeleženca evropske solidarnostne enote
  , pri čemer vključuje tudi učni del za pridobitev ustreznih spretnosti in izkušenj
  ; [Sprememba 59] |
| --- | --- |

(7)

„pripravništvo“ pomeni
  plačano
  solidarnostno aktivnost
  v obliki delovne prakse v sodelujoči organizaciji
  za obdobje od dveh

  treh
  do šest

  šestih
  mesecev, ki se lahko enkrat podaljša do največ 12 mesecev, ponudi in plača pa jo sodelujoča organizacija, ki gosti udeleženca evropske solidarnostne enote
  , pri čemer vključuje tudi učni del za pridobitev ustreznih spretnosti in izkušenj
  ; [Sprememba 59]

| (8) | „zaposlitev“ pomeni
  plačano
  solidarnostno aktivnost, ki traja od dveh

  3
  do 12 mesecev, plača pa

  zajema razsežnost učenja in usposabljanja, temelji na pisnem dogovoru ter
  jo
  ponudi in plača
  sodelujoča organizacija, ki zaposli udeleženca evropske solidarnostne enote
  , pri čemer ne zamenjuje ali nadomešča obstoječe zaposlitvene priložnosti
  ; [Sprememba 60] |
| --- | --- |

(8)

„zaposlitev“ pomeni
  plačano
  solidarnostno aktivnost, ki traja od dveh

  3
  do 12 mesecev, plača pa

  zajema razsežnost učenja in usposabljanja, temelji na pisnem dogovoru ter
  jo
  ponudi in plača
  sodelujoča organizacija, ki zaposli udeleženca evropske solidarnostne enote
  , pri čemer ne zamenjuje ali nadomešča obstoječe zaposlitvene priložnosti
  ; [Sprememba 60]

| (9) | „solidarnostni projekt“ pomeni neplačano solidarnostno aktivnost
  , ki se opravlja
  znotraj države
  ali čezmejno,
  za obdobje do 12 mesecev, ki jo izvajajo skupine vsaj petih udeležencev evropske solidarnostne enote z namenom reševanja ključnih izzivov v svojih skupnostih, ter predstavlja jasno evropsko dodano vrednost; [Sprememba 61] |
| --- | --- |

(9)

„solidarnostni projekt“ pomeni neplačano solidarnostno aktivnost
  , ki se opravlja
  znotraj države
  ali čezmejno,
  za obdobje do 12 mesecev, ki jo izvajajo skupine vsaj petih udeležencev evropske solidarnostne enote z namenom reševanja ključnih izzivov v svojih skupnostih, ter predstavlja jasno evropsko dodano vrednost; [Sprememba 61]

| (10) | „znak kakovosti“ pomeni potrdilo, ki se
  na podlagi različnih zahtev, odvisnih od vrste zadevne solidarnostne aktivnosti,
  podeli sodelujoči organizaciji, ki je pripravljena nuditi solidarnostne aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote v gostiteljski in/ali podporni vlogi
  , potrjuje pa, da je organizacija sposobna zagotoviti kakovost solidarnostih aktivnosti v vseh fazah solidarnostne izkušnje, v skladu z načeli in cilji programa
  ; [Sprememba 62] |
| --- | --- |

(10)

„znak kakovosti“ pomeni potrdilo, ki se
  na podlagi različnih zahtev, odvisnih od vrste zadevne solidarnostne aktivnosti,
  podeli sodelujoči organizaciji, ki je pripravljena nuditi solidarnostne aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote v gostiteljski in/ali podporni vlogi
  , potrjuje pa, da je organizacija sposobna zagotoviti kakovost solidarnostih aktivnosti v vseh fazah solidarnostne izkušnje, v skladu z načeli in cilji programa
  ; [Sprememba 62]

| (11) | „središče za vire evropske solidarnostne enote“ pomeni dodatne naloge, ki jih opravljajo imenovane nacionalne agencije in katerih namen je podpirati razvoj, izvajanje in kakovost aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote pa tudi evidentiranje kompetenc, ki jih udeleženci pridobijo pri solidarnostnih aktivnostih; |
| --- | --- |

(11)

„središče za vire evropske solidarnostne enote“ pomeni dodatne naloge, ki jih opravljajo imenovane nacionalne agencije in katerih namen je podpirati razvoj, izvajanje in kakovost aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote pa tudi evidentiranje kompetenc, ki jih udeleženci pridobijo pri solidarnostnih aktivnostih;

| (12) | „orodja Unije za preglednost in priznavanje“ pomenijo instrumente, ki zainteresiranim stranem pomagajo razumeti, ceniti in po potrebi priznavati učne izide neformalnega in priložnostnega učenja po vsej Uniji. Vsi udeleženci bodo po zaključku svojih aktivnosti prejeli potrdilo, kot je Youthpass ali Europass, in na katerem bodo navedeni učni izidi njihovih aktivnosti in spretnosti, razvite med njimi; |
| --- | --- |

(12)

„orodja Unije za preglednost in priznavanje“ pomenijo instrumente, ki zainteresiranim stranem pomagajo razumeti, ceniti in po potrebi priznavati učne izide neformalnega in priložnostnega učenja po vsej Uniji. Vsi udeleženci bodo po zaključku svojih aktivnosti prejeli potrdilo, kot je Youthpass ali Europass, in na katerem bodo navedeni učni izidi njihovih aktivnosti in spretnosti, razvite med njimi;

| (13) | „aktivnost humanitarne pomoči“ pomeni aktivnost v podporo operacijam humanitarne pomoči v tretjih državah za zagotavljanje nujne pomoči na podlagi potreb, ki je namenjena ohranjanju življenj, preprečevanju in lajšanju človeškega trpljenja ter ohranjanju človekovega dostojanstva ob krizah, ki jih povzroči človek, ali naravnih nesrečah, vključno z operacijami za podporo, pomoč in zaščito v humanitarnih krizah ali takoj po njih, podpornimi ukrepi za zagotavljanje dostopa do ljudi v stiski in omogočanje prostega pretoka pomoči pa tudi ukrepi, ki so namenjeni krepitvi pripravljenosti na nesreče in zmanjševanju tveganja nesreč, povezovanju pomoči, obnove in razvoja ter prispevanju h krepitvi odpornosti in zmogljivosti za spopadanje s krizami ter okrevanje po njih; |
| --- | --- |

(13)

„aktivnost humanitarne pomoči“ pomeni aktivnost v podporo operacijam humanitarne pomoči v tretjih državah za zagotavljanje nujne pomoči na podlagi potreb, ki je namenjena ohranjanju življenj, preprečevanju in lajšanju človeškega trpljenja ter ohranjanju človekovega dostojanstva ob krizah, ki jih povzroči človek, ali naravnih nesrečah, vključno z operacijami za podporo, pomoč in zaščito v humanitarnih krizah ali takoj po njih, podpornimi ukrepi za zagotavljanje dostopa do ljudi v stiski in omogočanje prostega pretoka pomoči pa tudi ukrepi, ki so namenjeni krepitvi pripravljenosti na nesreče in zmanjševanju tveganja nesreč, povezovanju pomoči, obnove in razvoja ter prispevanju h krepitvi odpornosti in zmogljivosti za spopadanje s krizami ter okrevanje po njih;

| (14) | „tretja država“ pomeni državo, ki ni članica Unije; |
| --- | --- |

(14)

„tretja država“ pomeni državo, ki ni članica Unije;

| (15) | „tretja država, pridružena programu“ pomeni tretjo državo, ki je pogodbenica sporazuma z Unijo, na podlagi katerega je mogoče sodelovanje te države v programu, in ki izpolnjuje vse obveznosti iz te uredbe v zvezi z državami članicami; |
| --- | --- |

(15)

„tretja država, pridružena programu“ pomeni tretjo državo, ki je pogodbenica sporazuma z Unijo, na podlagi katerega je mogoče sodelovanje te države v programu, in ki izpolnjuje vse obveznosti iz te uredbe v zvezi z državami članicami;

| (16) | „tretja država, ki ni pridružena programu“ pomeni tretjo državo, ki ne sodeluje polno v programu, vendar lahko njeni pravni subjekti izjemoma koristijo program, in sicer v ustrezno utemeljenih primerih v interesu Unije; |
| --- | --- |

(16)

„tretja država, ki ni pridružena programu“ pomeni tretjo državo, ki ne sodeluje polno v programu, vendar lahko njeni pravni subjekti izjemoma koristijo program, in sicer v ustrezno utemeljenih primerih v interesu Unije;

Člen 3

Cilja programa

1.   Splošni cilj programa je spodbujati
  solidarnost kot vrednoto, predvsem prek prostovoljstva, krepiti
  udejstvovanje
  generacije
  mladih
  , za katere je verjetno, da se bodo ukvarjali s solidarnostnimi dejavnostmi,
  in organizacij v dostopnih in visokokakovostnih solidarnostnih aktivnostih, da se prispeva h krepitvi
  socialne
  kohezije, solidarnosti
  , demokracije, evropske identitete
  in demokracije v Evropi

  aktivnega državljanstva v Uniji
  in zunaj nje z reševanjem družbenih ter humanitarnih izzivov

  , podpirajo skupnosti in rešujejo družbeni ter humanitarni izzivi
  na terenu, pri čemer se poseben poudarek namenja spodbujanju socialnega vključevanja
  in enakih možnosti
  . [Sprememba 63]

2.   Specifični cilj programa je mladim, vključno s tistimi z manj priložnostmi, zagotoviti lahko dostopne
  in vključujoče
  priložnosti za udejstvovanje v solidarnostnih aktivnostih
  , ki spodbujajo pozitivne družbene spremembe,
  v Evropi in zunaj nje, pri tem pa omogočiti krepitev in ustrezno vrednotenje njihovih kompetenc ter

  za osebni, izobraževalni, socialni, kulturni, državljanski in poklicni razvoj, hkrati pa
  podpirati njihovo
  trajno udejstvovanje kot aktivnih državljanov,
  zaposljivost in prehod na trg dela. [Sprememba 64]

2a.
     
  Udeleženci in sodelujoče organizacije v svoje povratne informacije vključijo tudi oceno izpolnjevanja ciljev programa. [Sprememba 65]

3.   Cilja programa se uresničujeta pod naslednjima sklopoma ukrepov:

| (a) | sodelovanje mladih v solidarnostnih aktivnostih za reševanje družbenih izzivov iz člena 6
  ter prizadevanja za doseganje ciljev trajnostnega razvoja
  ; [Sprememba 66] |
| --- | --- |

(a)

sodelovanje mladih v solidarnostnih aktivnostih za reševanje družbenih izzivov iz člena 6
  ter prizadevanja za doseganje ciljev trajnostnega razvoja
  ; [Sprememba 66]

| (b) | sodelovanje mladih
  , pa tudi izkušenih ljudi
  v solidarnostnih aktivnostih, povezanih s humanitarno pomočjo (Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč), iz člena 10
  ter v aktivnostih v Uniji in zunaj nje, namenjenih krepitvi zmogljivosti organizacij gostiteljic za humanitarno pomoč v tretjih državah iz člena 11
  . [Sprememba 67] |
| --- | --- |

(b)

sodelovanje mladih
  , pa tudi izkušenih ljudi
  v solidarnostnih aktivnostih, povezanih s humanitarno pomočjo (Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč), iz člena 10
  ter v aktivnostih v Uniji in zunaj nje, namenjenih krepitvi zmogljivosti organizacij gostiteljic za humanitarno pomoč v tretjih državah iz člena 11
  . [Sprememba 67]

3a.
     
  Delovni cilji in ustrezne politične prednostne naloge ukrepov, ki se bodo izvajali z aktivnostmi v sklopih iz odstavka 3 tega člena, se podrobno določijo v letnih programih dela, ki se sprejme v skladu s členom 18. [Sprememba 68]

POGLAVJE II

UKREPI EVROPSKE SOLIDARNOSTNE ENOTE

Člen 4

Ukrepi evropske solidarnostne enote

1.   Cilja iz člena 3 program uresničuje z naslednjimi vrstami ukrepov:

| (a) | prostovoljstvom iz členov 7 in 11; |
| --- | --- |

(a)

prostovoljstvom iz členov 7 in 11;

| (b) | visokokakovostnimi
  pripravništvi in zaposlitvami iz člena 8; [Sprememba 69] |
| --- | --- |

(b)

visokokakovostnimi
  pripravništvi in zaposlitvami iz člena 8; [Sprememba 69]

| (c) | solidarnostnimi projekti iz člena 9; |
| --- | --- |

(c)

solidarnostnimi projekti iz člena 9;

| (d) | aktivnostmi mreženja iz člena 5; |
| --- | --- |

(d)

aktivnostmi mreženja iz člena 5;

| (e) | ukrepi za zagotavljanje kakovosti in podpornimi ukrepi iz člena 5. |
| --- | --- |

(e)

ukrepi za zagotavljanje kakovosti in podpornimi ukrepi iz člena 5.

2.   Program podpira solidarnostne aktivnosti, ki pomenijo jasno evropsko dodano vrednost, na primer zaradi:

| (a) | transnacionalnega značaja, zlasti glede učne mobilnosti in sodelovanja; |
| --- | --- |

(a)

transnacionalnega značaja, zlasti glede učne mobilnosti in sodelovanja;

| (b) | zmožnosti dopolnjevanja z drugimi programi in politikami na lokalni, regionalni, nacionalni ravni, na ravni Unije in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

(b)

zmožnosti dopolnjevanja z drugimi programi in politikami na lokalni, regionalni, nacionalni ravni, na ravni Unije in mednarodni ravni;

| (c) | evropske razsežnosti tem, ciljev, pristopov, pričakovanih izidov in drugih vidikov teh solidarnostnih aktivnosti; |
| --- | --- |

(c)

evropske razsežnosti tem, ciljev, pristopov, pričakovanih izidov in drugih vidikov teh solidarnostnih aktivnosti;

| (d) | pristopa k vključevanju

  vključevalnosti in dejanske sposobnosti vključevanja
  mladih iz različnih okolij
  , tudi invalidov
  ; [Sprememba 70] |
| --- | --- |

(d)

pristopa k vključevanju

  vključevalnosti in dejanske sposobnosti vključevanja
  mladih iz različnih okolij
  , tudi invalidov
  ; [Sprememba 70]

| (e) | prispevka k učinkoviti uporabi orodij Unije za preglednost in priznavanje. |
| --- | --- |

(e)

prispevka k učinkoviti uporabi orodij Unije za preglednost in priznavanje.

2a.
     
  Letni programi dela, sprejeti v skladu s členom 18, vsebujejo seznam aktivnosti, ki lahko škodujejo udeležencem, upravičencem in družbi ali so za udeležence neprimerne, zato se ne izvajajo v okviru programa ali pa so zanje potrebni posebno usposabljanje, preverjanje ozadja ali drugi ukrepi. [Sprememba 71]

3.   Solidarnostne aktivnosti se izvajajo v skladu s specifičnimi zahtevami, določenimi za posamezne vrste aktivnosti, ki se izvajajo v okviru programa, kot so navedene v členih 5, 7, 8, 9 in 11, ter v skladu z regulativnimi okviri, ki se uporabljajo v sodelujočih državah.

4.   Sklicevanje na evropsko prostovoljsko službo v zakonodaji Unije se razume tako, da vključuje prostovoljske aktivnosti na podlagi Uredbe (EU) št. 1288/2013 in te uredbe.

Člen 5

Ukrepi, skupni obema sklopoma

1.   Namen aktivnosti mreženja iz člena 4(1)(d) je:

| (a) | okrepiti zmogljivosti sodelujočih organizacij za nudenje kakovostnih

  visokokakovostnih, lahko dostopnih in ustrezno financiranih
  projektov vse večjemu številu udeležencev evropske solidarnostne enote; [Sprememba 72] |
| --- | --- |

(a)

okrepiti zmogljivosti sodelujočih organizacij za nudenje kakovostnih

  visokokakovostnih, lahko dostopnih in ustrezno financiranih
  projektov vse večjemu številu udeležencev evropske solidarnostne enote; [Sprememba 72]

| (b) | privabiti nove sodelujoče, in sicer tako mlade ljudi kot
  tiste, ki imajo nekaj izkušenj v okviru pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč, in
  sodelujoče organizacije; [Sprememba 73] |
| --- | --- |

(b)

privabiti nove sodelujoče, in sicer tako mlade ljudi kot
  tiste, ki imajo nekaj izkušenj v okviru pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč, in
  sodelujoče organizacije; [Sprememba 73]

| (ba) | olajšati dostop invalidom do vseh aktivnosti, ki so na voljo; [Sprememba 74] |
| --- | --- |

(ba)

olajšati dostop invalidom do vseh aktivnosti, ki so na voljo; [Sprememba 74]

| (c) | zagotoviti priložnosti za dajanje povratnih informacij o solidarnostnih aktivnostih
  in promocijo programa v vlogi ambasadorja
  ter [Sprememba 75] |
| --- | --- |

(c)

zagotoviti priložnosti za dajanje povratnih informacij o solidarnostnih aktivnostih
  in promocijo programa v vlogi ambasadorja
  ter [Sprememba 75]

| (d) | prispevati k izmenjavi izkušenj in okrepiti občutek pripadnosti med posamezniki in subjekti, ki sodelujejo v evropski solidarnostni enoti, ter tako podpirati njen širši pozitiven učinek. |
| --- | --- |

(d)

prispevati k izmenjavi izkušenj in okrepiti občutek pripadnosti med posamezniki in subjekti, ki sodelujejo v evropski solidarnostni enoti, ter tako podpirati njen širši pozitiven učinek.

2.   Ukrepi za zagotavljanje kakovosti in podporni ukrepi iz člena 4(1)(e) vključujejo:

| (a) | ukrepe za zagotavljanje kakovosti prostovoljstva, pripravništev ali zaposlitev, vključno z usposabljanjem, jezikovno podporo, dopolnilnim zavarovanjem, podporo pred solidarnostno aktivnostjo ali po njej ter nadaljnjo uporabo potrdila Youthpass, na katerem so evidentirane in dokumentirane kompetence, pridobljene med solidarnostnimi aktivnostmi, za udeležence, ter krepitev zmogljivosti in upravno podporo za sodelujoče organizacije; |
| --- | --- |

(a)

ukrepe za zagotavljanje kakovosti prostovoljstva, pripravništev ali zaposlitev, vključno z usposabljanjem, jezikovno podporo, dopolnilnim zavarovanjem, podporo pred solidarnostno aktivnostjo ali po njej ter nadaljnjo uporabo potrdila Youthpass, na katerem so evidentirane in dokumentirane kompetence, pridobljene med solidarnostnimi aktivnostmi, za udeležence, ter krepitev zmogljivosti in upravno podporo za sodelujoče organizacije;

| (aa) | ukrepe za zaščito upravičencev solidarnostnih aktivnosti, vključno z usmerjenim usposabljanjem udeležencev, ki izvajajo solidarnostne aktivnosti v korist ranljivih skupin, vključno z otroki, in preverjanje preteklosti udeležencev, ki delajo z otroki; [Sprememba 76] |
| --- | --- |

(aa)

ukrepe za zaščito upravičencev solidarnostnih aktivnosti, vključno z usmerjenim usposabljanjem udeležencev, ki izvajajo solidarnostne aktivnosti v korist ranljivih skupin, vključno z otroki, in preverjanje preteklosti udeležencev, ki delajo z otroki; [Sprememba 76]

| (ab) | ukrepe za spodbujanje socialne vključenosti in enakih možnosti, zlasti za sodelovanje mladih z manj priložnostmi, kot so ustrezne oblike solidarnostnih aktivnosti in prilagojena podpora; [Sprememba 77] |
| --- | --- |

(ab)

ukrepe za spodbujanje socialne vključenosti in enakih možnosti, zlasti za sodelovanje mladih z manj priložnostmi, kot so ustrezne oblike solidarnostnih aktivnosti in prilagojena podpora; [Sprememba 77]

| (ac) | ukrepi, namenjeni zagotavljanju krepitve zmogljivosti in upravne podpore sodelujočim organizacijam; [Sprememba 78] |
| --- | --- |

(ac)

ukrepi, namenjeni zagotavljanju krepitve zmogljivosti in upravne podpore sodelujočim organizacijam; [Sprememba 78]

| (b) | razvoj in ohranjanje znaka

  znakov
  kakovosti za subjekte, ki so pripravljeni nuditi solidarnostne aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote; [Sprememba 79] |
| --- | --- |

(b)

razvoj in ohranjanje znaka

  znakov
  kakovosti za subjekte, ki so pripravljeni nuditi solidarnostne aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote; [Sprememba 79]

| (c) | aktivnosti središč za vire evropske solidarnostne enote za podpiranje in izboljšanje kakovosti izvajanja ukrepov evropske solidarnostne enote ter krepitev vrednotenja njihovih izidov; |
| --- | --- |

(c)

aktivnosti središč za vire evropske solidarnostne enote za podpiranje in izboljšanje kakovosti izvajanja ukrepov evropske solidarnostne enote ter krepitev vrednotenja njihovih izidov;

| (d) | vzpostavitev, vzdrževanje in posodabljanje
  dostopnega
  portala evropske solidarnostne enote
  najmanj v vseh uradnih jezikih Unije
  ter drugih zadevnih spletnih storitev, pa tudi potrebnih podpornih sistemov IT in spletnih orodij.
  , ki bodo v skladu z zahtevami glede dostopnosti iz Direktive (EU) 2016/2102; [Sprememba 80] |
| --- | --- |

(d)

vzpostavitev, vzdrževanje in posodabljanje
  dostopnega
  portala evropske solidarnostne enote
  najmanj v vseh uradnih jezikih Unije
  ter drugih zadevnih spletnih storitev, pa tudi potrebnih podpornih sistemov IT in spletnih orodij.
  , ki bodo v skladu z zahtevami glede dostopnosti iz Direktive (EU) 2016/2102; [Sprememba 80]

| (da) | ukrepe za spodbujanje podjetij socialnega gospodarstva, naj podprejo aktivnosti programa in/ali omogočijo zaposlenim, da se udejstvujejo v prostovoljskih aktivnostih v okviru programa; [Sprememba 81] |
| --- | --- |

(da)

ukrepe za spodbujanje podjetij socialnega gospodarstva, naj podprejo aktivnosti programa in/ali omogočijo zaposlenim, da se udejstvujejo v prostovoljskih aktivnostih v okviru programa; [Sprememba 81]

| (db) | pripravo jasnega in podrobno opredeljenega postopka za udeležence in sodelujoče organizacije, v katerem so navedeni koraki in časovni načrti za vse faze solidarnostnih dejavnosti; [Sprememba 82] |
| --- | --- |

(db)

pripravo jasnega in podrobno opredeljenega postopka za udeležence in sodelujoče organizacije, v katerem so navedeni koraki in časovni načrti za vse faze solidarnostnih dejavnosti; [Sprememba 82]

POGLAVJE III

SODELOVANJE MLADIH V SOLIDARNOSTNIH AKTIVNOSTIH ZA REŠEVANJE DRUŽBENIH IZZIVOV

Člen 6

Namen in vrste ukrepov

1.   Ukrepi, ki se izvajajo pod sklopom „sodelovanje mladih v solidarnostnih aktivnostih za reševanje družbenih izzivov“, prispevajo zlasti h krepitvi kohezije, solidarnosti
  , državljanstva
  in demokracije v Uniji in zunaj nje ter se hkrati odzivajo na družbene izzive s posebnim poudarkom na spodbujanju socialnega vključevanja
  in enakih možnosti
  . [Sprememba 83]

2.   Sklop podpira aktivnosti iz člena 4(1)(a), (b), (c), (d) in (e) s:

| (a) | prostovoljstvom iz člena 7; |
| --- | --- |

(a)

prostovoljstvom iz člena 7;

| (b) | visokokakovostnimi
  pripravništvi in zaposlitvami iz člena 8; [Sprememba 84] |
| --- | --- |

(b)

visokokakovostnimi
  pripravništvi in zaposlitvami iz člena 8; [Sprememba 84]

| (c) | solidarnostnimi projekti iz člena 9; |
| --- | --- |

(c)

solidarnostnimi projekti iz člena 9;

| (d) | aktivnostmi mreženja za posameznike in organizacije, ki sodelujejo v tem sklopu, v skladu s členom 5; |
| --- | --- |

(d)

aktivnostmi mreženja za posameznike in organizacije, ki sodelujejo v tem sklopu, v skladu s členom 5;

| (e) | ukrepi za zagotavljanje kakovosti in podpornimi ukrepi v skladu s členom 5. |
| --- | --- |

(e)

ukrepi za zagotavljanje kakovosti in podpornimi ukrepi v skladu s členom 5.

Člen 7

Prostovoljstvo v solidarnostnih aktivnostih

1.   Prostovoljstvo iz
  točke (a)
  člena 4(1)(a) zajema

  vključuje kakovostno
  razsežnost
  izobraževanja in
  učenja
  ter spletno
  in usposabljanja,

  nespletno usposabljanje, prilagojeno ustrezni dejavnosti, ki se izvaja pred dejavnostjo in med njo
  ,
  za jasen učinek na opredeljene potrebe skupnosti, ki
  ne nadomešča pripravništev ali zaposlitev

  delovnih mest
  , se ne enači z delovnim razmerjem

  zaposlitvijo
  in temelji na pisnem dogovoru

  sporazumu
  o prostovoljskem delu

  prostovoljstvu v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo. S takim dogovorom se zagotovi ustrezno pravno, socialno in finančno varstvo udeleženca
  . [Sprememba 85]

2.   Prostovoljstvo se lahko

  praviloma
  opravlja v državi, ki ni država prebivališča udeleženca (čezmejno), ali

  . Prostovoljstvo se lahko opravlja
  v državi prebivališča udeleženca (znotraj države)
  , vendar je odprto le za sodelovanje mladih z manj možnostmi in vključuje sodelovanje udeležencev, ki prebivajo v državi, ki ni država, v kateri se opravlja dejavnost
  . [Sprememba 86]

Člen 8

Pripravništva in zaposlitve

1.   Pripravništvo iz člena 4(1)(b)

  je plačano in
  temelji na pisnem dogovoru o pripravništvu
  , sklenjenem na začetku pripravništva
  v skladu z regulativnim okvirom, ki se uporablja v državi, kjer se pripravništvo opravlja, kakor je primerno, in ob upoštevanju načel okvira za kakovost pripravništev (2014/C 88/01).
  V pogodbi o pripravništvu so navedeni izobraževalni cilji, delovni pogoji in trajanje prakse, plačilo, ki naj bi ga udeleženec prejel, ter pravice in obveznosti strank, pri čemer se upoštevajo načela okvira za kakovost pripravništev (2014/C 88/01).
  Pripravništva ne nadomeščajo zaposlitev. [Sprememba 87]

2.   Zaposlitev iz člena 4(1)(b) temelji na
  pisni
  pogodbi o zaposlitvi v skladu z nacionalnim regulativnim okvirom sodelujoče

  , ki upošteva vse pogoje za zaposlitev, določene
  v 
  nacionalnem pravu ali veljavnih kolektivnih pogodbah, ali obojih,
  države, v kateri se zaposlitev opravlja

  izvaja
  . V primerih, kadar trajanje pogodbe o zaposlitvi presega 12

  dvanajst
   mesecev, finančna podpora sodelujočim organizacijam, ki nudijo zaposlitve, ne presega 12

  dvanajst
   mesecev. [Sprememba 88]

3.   Pripravništva in zaposlitve vključujejo
  kakovostno
  razsežnost
  izobraževanja in
  učenja in usposabljanja

  pred in med dejavnostjo, ki udeležencem pomaga pridobiti ustrezne izkušnje za razvijanje kompetenc, koristnih za osebni, izobraževalni, družbeni, državljanski in poklicni razvoj
  . [Sprememba 89]

4.   Pripravništva in zaposlitve se lahko

  praviloma
  opravljajo v državi, ki ni država prebivališča udeleženca (čezmejno), ali

  . Pripravništva in zaposlitve se lahko opravljajo
  v državi prebivališča udeleženca (znotraj države)
  , vendar so odprta le za sodelovanje mladih z manj možnostmi in vključujejo sodelovanje udeležencev, ki prebivajo v državi, ki ni država, v kateri se opravlja dejavnost
  . [Sprememba 90]

4a.
     
  V skladu s členom 27 Konvencije OZN o pravicah invalidov in Direktivo Sveta 2000/78/ES
   (26)

  se za financiranje razumne nastanitve, ki omogoča učinkovito in enakopravno udeležbo invalidov v primerjavi z drugimi, dodeli ustrezen proračun. [Sprememba 91]

Člen 9

Solidarnostni projekti

Solidarnostni projekt iz člena 4(1)(c) ne nadomešča pripravništev in/ali zaposlitev.

POGLAVJE IV

EVROPSKA PROSTOVOLJSKA ENOTA ZA HUMANITARNO POMOČ

Člen 10

Namen in vrste ukrepov

1.   Ukrepi, ki se izvajajo pod sklopom

  v sklopu
  „Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč“, prispevajo zlasti k zagotavljanju humanitarne pomoči na podlagi potreb, ki je namenjena ohranjanju življenj, preprečevanju in lajšanju človeškega trpljenja in ohranjanju človekovega dostojanstva
  ob naravnih nesrečah in nesrečah
  ,
  ki jih povzroči človek
  , ter h krepitvi zmogljivosti in odpornosti ranljivih
  ali občutljivih
  skupnosti ali skupnosti, ki so jih prizadele
  naravne
  nesreče
  in nesreče, ki jih je povzročil človek, ter k lajšanju prehoda s humanitarnega odziva na dolgoročnejši trajnostni in vključujoči razvoj
  . [Sprememba 92]

2.   Ukrepi iz tega poglavja se izvajajo v skladu z načeli

  Evropskim soglasjem o humanitarni pomoči ter spodbujajo temeljna načela
  humanitarne pomoči, tj. načeli človečnosti, nevtralnosti, nepristranskosti in neodvisnosti

  kot so človečnost, nevtralnost, nepristranskost in neodvisnost, hkrati pa se z njimi podkrepi trdna zavezanost Unije k pristopu, temelječem na potrebah, brez diskriminacije med prizadetimi skupinami ljudmi ali znotraj skupin ter ob spoštovanju mednarodnega prava
  . [Sprememba 93]

2a.
     
  Humanitarna pomoč Unije se zagotavlja v razmerah, v katerih se lahko uporabljajo tudi drugi instrumenti, povezani z razvojnim sodelovanjem, kriznim upravljanjem in civilno zaščito. Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč deluje tako, da je njeno delo skladno z drugimi dejavnostmi in jih dopolnjuje ter da ne prihaja do prekrivanja z drugimi politikami in instrumenti Unije, politiko razvojnega sodelovanja ter mehanizmom Unije na področju civilne zaščite. [Sprememba 94]

2b.
     
  Zaradi spodbujanja usklajenega mednarodnega odziva na humanitarne krize so ukrepi iz tega poglavja v skladu s tistimi, ki jih usklajuje Urad OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti. [Sprememba 95]

2c.
     
  Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč prispeva h krepitvi vidika enakosti spolov v humanitarni pomoči Unije ter spodbuja ustrezne humanitarne odzive na posebne potrebe žensk. Posebna pozornost se nameni sodelovanju z ženskimi skupinami in mrežami, da bi spodbudili sodelovanje in vodilno vlogo žensk pri zagotavljanju humanitarne pomoči in se oprli na njihove zmogljivosti in znanje za prispevanje k obnovi, izgradnji miru, zmanjšanju tveganja nesreč in večji odpornosti prizadetih skupnosti. [Sprememba 96]

2d.
     
  Posebni pogoji za napotitve se določijo v tesnem posvetovanju z organizacijami gostiteljicami, in sicer s sporazumom med organizacijami pošiljateljicami in Evropsko prostovoljsko enoto za humanitarno pomoč, vključno s pravicami in obveznostmi, trajanjem in lokacijo napotitve ter nalogami, ki jih je treba opraviti. [Sprememba 97]

3.   Sklop podpira aktivnosti iz člena 4(1)(a), (d) in (e) s:

| (a) | prostovoljstvom iz člena 11; |
| --- | --- |

(a)

prostovoljstvom iz člena 11;

| (aa) | solidarnostni projekti; [Sprememba 98] |
| --- | --- |

(aa)

solidarnostni projekti; [Sprememba 98]

| (b) | aktivnostmi mreženja za posameznike in organizacije, ki sodelujejo v tem sklopu, v skladu s členom 5; |
| --- | --- |

(b)

aktivnostmi mreženja za posameznike in organizacije, ki sodelujejo v tem sklopu, v skladu s členom 5;

| (c) | ukrepi za zagotavljanje kakovosti in podpornimi ukrepi v skladu s členom 5 s posebnim poudarkom na ukrepih za zagotavljanje varnosti in zaščite udeležencev. |
| --- | --- |

(c)

ukrepi za zagotavljanje kakovosti in podpornimi ukrepi v skladu s členom 5 s posebnim poudarkom na ukrepih za zagotavljanje varnosti in zaščite udeležencev.

3a.
     
  Na podlagi predhodne ocene potreb v tretjih državah ta uredba podpira ukrepe, namenjene krepitvi zmogljivosti humanitarne pomoči, da se povečata pripravljenost in odziv na humanitarne krize na lokalni ravni ter zagotovi, da ima prostovoljno delo učinkovit in trajnostni učinek na terenu, vključno z:

| (a) | obvladovanjem tveganja za naravne nesreče, pripravljenostjo in odzivanjem na nesreče, mentorstvom in usposabljanjem na področju upravljanja prostovoljnega dela ter na drugih relevantnih področjih za osebje in prostovoljce iz organizacij gostiteljic; |
| --- | --- |

(a)

obvladovanjem tveganja za naravne nesreče, pripravljenostjo in odzivanjem na nesreče, mentorstvom in usposabljanjem na področju upravljanja prostovoljnega dela ter na drugih relevantnih področjih za osebje in prostovoljce iz organizacij gostiteljic;

| (b) | izmenjavo najboljših praks, tehnično pomočjo, programi za tesno sodelovanje ter izmenjavo osebja in prostovoljcev, ustvarjanjem mrež in drugimi relevantnimi ukrepi. [Sprememba 99] |
| --- | --- |

(b)

izmenjavo najboljših praks, tehnično pomočjo, programi za tesno sodelovanje ter izmenjavo osebja in prostovoljcev, ustvarjanjem mrež in drugimi relevantnimi ukrepi. [Sprememba 99]

3b.
     
  Komisija nadaljuje, vzdržuje in posodablja zbirko podatkov prostovoljcev EU za humanitarno pomoč, ureja dostop do nje in njeno uporabo, tudi glede razpoložljivosti in primernosti prostovoljcev v okviru pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč, kar omogoča nadaljnjo udeležbo prostovoljcev, ki se vrnejo v EU. Obdelava osebnih podatkov v zbirki podatkov ali zanjo se po potrebi opravi v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta
   (27)

  in Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta
   (28)
  . [Sprememba 100]

Člen 11

Prostovoljstvo v podporo operacijam humanitarne pomoči

1.   Prostovoljstvo v podporo operacijam humanitarne pomoči
  vključuje ustrezno učenje in usposabljanje, tudi pred napotitvijo, v zvezi s projekti, v katere bodo vključeni mladi, z ustreznim poudarkom na načelih humanitarne pomoči
  iz člena 4(1)(a) zajema razsežnost učenja in usposabljanja

  10
  (
  2
  )
  , vključno z načelom neškodovanja
  ,
  ter
  ne nadomešča pripravništev

  pripravništva
  ali zaposlitev

  zaposlitve
  in temelji na pisnem dogovoru o prostovoljskem

  prostovoljnem
  delu. [Sprememba 101]

1a.
     
  Pobuda Prostovoljci EU za humanitarno pomoč spodbuja sodelovanje lokalnih prostovoljcev iz tretjih držav. [Sprememba 102]

2.   Prostovoljstvo v okviru tega sklopa se lahko opravlja le v tretjih državah: [Sprememba 103]

| (a) | kjer se izvajajo aktivnosti in operacije humanitarne pomoči ter |
| --- | --- |

(a)

kjer se izvajajo aktivnosti in operacije humanitarne pomoči ter

| (b) | kjer ne potekajo mednarodni ali nemednarodni oboroženi spopadi. |
| --- | --- |

(b)

kjer ne potekajo mednarodni ali nemednarodni oboroženi spopadi.

2a.
     
  Na podlagi predhodne ocene potreb organizacij pošiljateljic in organizacij gostiteljic ter drugih ustreznih akterjev v tretjih državah Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč podpira ukrepe, katerih namen je:

| (a) | krepitev zmogljivosti organizacij gostiteljic za humanitarno pomoč v tretjih državah, da se izboljšata lokalna pripravljenost in odziv na humanitarne krize ter zagotovi učinkovit in trajnosten učinek dela Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč na terenu z obvladovanjem tveganja nesreč, pripravljenostjo in odzivanjem na nesreče, prehodom s humanitarnega odziva na trajnostni lokalni razvoj, mentorstvom in usposabljanjem na področju upravljanja prostovoljnega dela; |
| --- | --- |

(a)

krepitev zmogljivosti organizacij gostiteljic za humanitarno pomoč v tretjih državah, da se izboljšata lokalna pripravljenost in odziv na humanitarne krize ter zagotovi učinkovit in trajnosten učinek dela Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč na terenu z obvladovanjem tveganja nesreč, pripravljenostjo in odzivanjem na nesreče, prehodom s humanitarnega odziva na trajnostni lokalni razvoj, mentorstvom in usposabljanjem na področju upravljanja prostovoljnega dela;

| (b) | izmenjava dobre prakse, tehnična pomoč, programi tesnega medinstitucionalnega sodelovanja ter izmenjava osebja in prostovoljcev. [Sprememba 104] |
| --- | --- |

(b)

izmenjava dobre prakse, tehnična pomoč, programi tesnega medinstitucionalnega sodelovanja ter izmenjava osebja in prostovoljcev. [Sprememba 104]

2b.
     
  Ocena stopnje tveganja v zvezi z varnostjo in zaščito prostovoljcev je prednostna naloga, zlasti v državah ali na območjih, ki se štejejo za nestabilna ali kjer obstajajo neposredna tveganja. [Sprememba 105]

2c.
     
  Komunikacijske kampanje o evropski solidarnostni enoti, ki se nanašajo na pobudo Prostovoljci EU za humanitarno pomoč, se izvajajo predvsem na ozemlju Unije in se osredotočajo na delo prostovoljcev in humanitarnih delavcev v okviru načel humanitarne pomoči, kot so človečnost, neodvisnost, nevtralnost in nepristranskost, na katerih temeljijo njihovi ukrepi. [Sprememba 106]

2d.
     
  Prostovoljstvo rešuje dejanske potrebe in zapolnjuje vrzeli, ki jih na lokalni ravni določijo gostiteljske organizacije. [Sprememba 107]

Člen 11a

Identifikacija in izbor kandidatov za prostovoljce

1.
     
  Komisija na podlagi predhodne ocene potreb v tretjih državah identificira in izbere kandidate za prostovoljce za usposabljanje v sodelovanju z nacionalnimi agencijami in organizacijami gostiteljicami.

2.
     
  Identifikacija in izbor kandidatov za prostovoljce potekata v skladu s členom 14 ob spoštovanju načel nediskriminacije, enakosti spolov in enakih možnosti.

3.
     
  Starostne omejitve iz členov 2 in 15 se ne uporabljajo za prostovoljstvo v podporo operacijam humanitarne pomoči iz tega člena. [Sprememba 108]

Člen 11b

Usposabljanje kandidatov za prostovoljce

1.
     
  Komisija na podlagi obstoječih programov in postopkov pripravi program usposabljanja, s katerim se kandidati za prostovoljce pripravijo za podporo in dopolnjevanje ukrepov humanitarne pomoči.

2.
     
  Kandidati za prostovoljce, ki so bili identificirani in izbrani v skladu s postopkom za prijavo, so upravičeni do udeležbe v programu usposabljanja, ki ga izvajajo kvalificirane organizacije. Obseg in vsebina usposabljanja, ki ga mora opraviti vsak kandidat za prostovoljca, se določita po posvetovanju s potrjeno gostiteljsko organizacijo glede na potrebe, ob upoštevanju predhodnih izkušenj kandidata za prostovoljca in načrtovanega kraja opravljanja prostovoljstva.

3.
     
  Program usposabljanja vključuje oceno pripravljenosti kandidatov za prostovoljce za napotitev na izvajanje nalog v podporo in dopolnitev ukrepov humanitarne pomoči v tretjih državah ter za odzivanje na lokalne potrebe. [Sprememba 109]

POGLAVJE V

FINANČNE DOLOČBE

Člen 12

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo
  1 .11 2.9 88. 000 EUR v cenah iz leta 2018 [
  1 260 000 000 EUR v tekočih cenah]. [Sprememba 110]

2.   Znesek iz odstavka 1 se lahko uporabi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje programa, npr. aktivnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi.
  Ustrezen znesek proračuna se nameni tudi izmenjavi dobre prakse med državami članicami in razvoju mladinskih mrež. [Sprememba 111]

2a.
     
  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 29 za spremembo te uredbe, da bi se omogočili prožnost in prilagoditev okvirne razčlenitve proračunskih sredstev po aktivnostih iz člena 12a. Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, odražajo nove politične prednostne naloge s ponovno prilagoditvijo razčlenitve v obsegu največ 20 %. [Sprememba 112]

3.   Brez poseganja v finančno uredbo so lahko odhodki za ukrepe, ki izhajajo iz projektov, vključenih v prvi program dela, upravičeni od 1. januarja 2021.

4.   Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na njihovo zahtevo prerazporedijo na program. Komisija te vire izvršuje neposredno v skladu s [točko (a) člena 62(1)] finančne uredbe ali posredno v skladu s [točko (c) navedenega člena]. Če je to mogoče, se ti viri uporabijo v korist zadevne države članice.

Člen 12a

Razčlenitev proračunskih sredstev, namenjenih aktivnostim iz členov 7, 8, 9 in 11

Okvirna razčlenitev proračunskih sredstev, namenjenih aktivnostim iz členov 7, 8, 9 in 11, je naslednja:

| (a) | za prostovoljstvo v solidarnostnih aktivnostih in solidarnostnih projektih iz členov 7 in 9: 86 %; |
| --- | --- |

(a)

za prostovoljstvo v solidarnostnih aktivnostih in solidarnostnih projektih iz členov 7 in 9: 86 %;

| (b) | za pripravništva in zaposlitve iz člena 8: 8 %; in |
| --- | --- |

(b)

za pripravništva in zaposlitve iz člena 8: 8 %; in

| (c) | za prostovoljstvo v podporo operacijam humanitarne pomoči iz člena 11: 6 %. [Sprememba 113] |
| --- | --- |

(c)

za prostovoljstvo v podporo operacijam humanitarne pomoči iz člena 11: 6 %. [Sprememba 113]

Člen 13

Oblike financiranja EU in načini izvajanja

1.   Program se dosledno izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo in s posrednim upravljanjem z organi iz člena [62(1)(c)] finančne uredbe.

2.   S programom se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad in javnih naročil.
  Za poenostavitev zahtev za upravičence se čim več uporabljajo pavšalni zneski, stroški na enoto in pavšalno financiranje. [Sprememba 114]

3.   Prispevki v mehanizem vzajemnega zavarovanja lahko krijejo tveganje, povezano z izterjavo sredstev, ki jih dolgujejo prejemniki, in se v skladu s finančno uredbo štejejo za zadostno jamstvo. Uporabljajo se določbe iz [člena X] Uredbe XXX [uredbe, ki bo nasledila uredbo o Jamstvenem skladu].

4.   Za postopke izbire v okviru neposrednega in posrednega upravljanja lahko komisijo za ocenjevanje sestavljajo zunanji strokovnjaki.

POGLAVJE VI

SODELOVANJE V EVROPSKI SOLIDARNOSTNI ENOTI

Člen 14

Sodelujoče države

1.   V prostovoljstvu, pripravništvih, zaposlitvah, solidarnostnih projektih, aktivnostih mreženja ter ukrepih za zagotavljanje kakovosti in podpornih ukrepih iz členov 5, 7, 8, 9 in 11 lahko sodelujejo države članice ter čezmorske države in ozemlja.

2.   V prostovoljstvu, aktivnostih mreženja ter ukrepih za zagotavljanje kakovosti in podpornih ukrepih iz členov 5 in 7 lahko sodelujejo tudi:

| (a) | članice Evropskega združenja za prosto trgovino, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru; |
| --- | --- |

(a)

članice Evropskega združenja za prosto trgovino, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru;

| (b) | države pristopnice, kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(b)

države pristopnice, kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

| (c) | države, ki jih zajema evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(c)

države, ki jih zajema evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

| (d) | druge tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja udeležbo tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:






  — | zagotavlja pravično ravnotežje med prispevki in koristmi za tretjo državo, udeleženo v programih Unije; |
| --- | --- | --- |

(d)

druge tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja udeležbo tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:

—

zagotavlja pravično ravnotežje med prispevki in koristmi za tretjo državo, udeleženo v programih Unije;

| — | določa pogoje udeležbe v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške. Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom [21(5)] finančne uredbe; |
| --- | --- |

—

določa pogoje udeležbe v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške. Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom [21(5)] finančne uredbe;

| — | na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programom; |
| --- | --- |

—

na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programom;

| — | Uniji zagotavlja pravice za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov. |
| --- | --- |

—

Uniji zagotavlja pravice za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov.

3.   Države iz odstavka 2 polno sodelujejo v programu le, če izpolnjujejo vse obveznosti, ki jih ta uredba nalaga državam članicam.

3a.
     
  O finančnih prispevkih, ki jih v Program plačajo tretje države in se od njih pričakujejo, se, ko je na voljo dovolj informacij, v okviru letnega ali vmesnega poročanja o Programu poroča obema vejama proračunskega organa. [Sprememba 115]

4.   V prostovoljstvu in aktivnostih mreženja iz členov 5 in 7 lahko sodelujejo katere koli tretje države, ki niso pridružene programu, zlasti države sosedstva.

Člen 15

Sodelovanje posameznikov

1.
     Mladi v starosti od 17 do 30 let, ki so pripravljeni sodelovati v evropski solidarnosti enoti, se registrirajo na portalu evropske solidarnostne enote. Ob začetku prostovoljstva, pripravništva, zaposlitve ali solidarnostnega projekta pa je mlada oseba stara vsaj 18 let in ni starejša od 30 let.

1a.
     
  Udeležencem, ki se preselijo v drugo državo, se zagotovi popolno zdravstveno varstvo, do katerega so upravičeni v državi članici, v kateri imajo stalno prebivališče, in ne le nujno zdravstveno varstvo. Zdravstveno varstvo se zagotavlja prek služb javnega zdravstva države članice, v kateri se aktivnost opravlja, če pa takih služb ni ali v primeru očitne neskladnosti s standardi kakovosti države članice prebivališča, prek zasebnih zdravstvenih služb v državi članici, v kateri se aktivnost opravlja. [Sprememba 116]

1b.
     
  Pri izvajanju te uredbe Komisija, države članice in druge sodelujoče države spodbujajo socialno vključenost in enake pogoje za dostop, vključno s sodelovanjem mladih z manj priložnostmi. [Sprememba 117]

Člen 16

Sodelujoče organizacije

1.   V evropski solidarnostni enoti lahko sodelujejo javni ali zasebni subjekti
  , nepridobitni ali pridobitni,
  in mednarodne organizacije,
  vključno z mladinskimi organizacijami, verskimi ustanovami, dobrodelnimi združenji, laičnimi humanističnimi organizacijami, nevladnimi organizacijami ali drugimi akterji civilne družbe, če nudijo solidarnostne aktivnosti, če so pravne osebe v skladu z zakonodajo države, v kateri so registrirani, in
  če so prejeli znak kakovosti evropske solidarnostne enote.
  Znak kakovosti potrjuje, da lahko aktivnosti izpolnjujejo cilje iz člena 3 in zagotavljajo ukrepe iz člena 4. [Sprememba 118]

2.   Vlogo subjekta, da bi postal sodelujoča organizacija evropske solidarnostne enote, oceni pristojni izvajalski organ evropske solidarnostne enote na podlagi načel enake obravnave, enakih možnosti in nediskriminacije, nenadomeščanja zaposlitve, zagotavljanja visokokakovostnih
  , lahko dostopnih in vključujočih
  aktivnosti z 
  jasno dodano vrednostjo za ugotovljene potrebe skupnosti,
  učno razsežnostjo s poudarkom na osebnem, družbeno-izobraževalnem in poklicnem razvoju, ustreznih ureditev usposabljanja, dela in prostovoljstva, varnega in dostojnega okolja in pogojev ter „načela neprofitnosti“ v skladu s finančno uredbo. Na podlagi navedenih načel se ugotovi, ali aktivnosti subjekta izpolnjujejo zahteve
  in cilje
  evropske solidarnostne enote.
  Znak kakovosti se dodeli zgolj organizacijam, ki se zavežejo, da bodo spoštovale ta načela. [Sprememba 119]

3.   Na podlagi ocene se subjektu lahko podeli znak kakovosti evropske solidarnostne enote.
  Posebne zahteve, ki morajo biti izpolnjene za pridobitev znaka kakovosti, so odvisne od vrste solidarnostne aktivnosti in vloge subjekta.
  Pridobljeni znak se redno ponovno oceni in
  če se zlorabi ali ni v skladu z načeli iz odstavka 2,
  se lahko odvzame.
  Vsak subjekt, ki bistveno spremeni svoje aktivnosti, o tem obvesti pristojni izvajalski organ, da ga ponovno oceni. [Sprememba 120]

4.   Vsak subjekt, ki prejme znak kakovosti evropske solidarnostne enote, dobi dostop do portala evropske solidarnostne enote v gostiteljski vlogi, v podporni vlogi ali v obeh vlogah in lahko registriranim kandidatom nudi solidarnostne aktivnosti.

4a.
     
  Sodelujoče organizacije, ki so pridobile znak kakovosti, imajo dostop do platforme, da lahko zlahka iščejo ustrezne kandidate, kar udeležencem ter sodelujočim organizacijam olajša sodelovanje pri solidarnostnih aktivnostih. [Sprememba 121]

4b.
     
  Sodelujoče organizacije prispevajo k spodbujanju programa s tem, da nekdanjim udeležencem prek mreže omogočijo, da delijo svoje izkušnje in delujejo kot ambasadorji za morebitno prihodnjo generacijo udeležencev v programu. [Sprememba 122]

5.   Znak kakovosti evropske solidarnostne enote ne vodi avtomatično do financiranja v okviru evropske solidarnostne enote.

5a.
     
  Sodelujoče organizacije imajo v okviru evropske solidarnostne enote več vlog. V gostiteljski vlogi izvajajo aktivnosti v zvezi z dajanjem ponudb za solidarnostne dejavnosti registriranim udeležencem, izbiro in sprejemanjem udeležencev, kar vključuje tudi organizacijo aktivnosti ter po potrebi svetovanje in podporo udeležencem med vsemi fazami solidarnostne aktivnost ter zagotavljanje ustreznega delovnega okolja udeležencem in povratnih informacij udeležencu po končani aktivnosti. V podporni vlogi izvajajo aktivnosti v zvezi s pošiljanjem, pripravo in podporo udeležencem pred odhodom, med solidarnostno aktivnostjo in po njej, kar vključuje usposabljanje in usmerjanje udeležencev k lokalnim organizacijam po končani aktivnosti. Organizacije v podporni vlogi lahko zagotavljajo tudi upravno in logistično podporo udeležencem v solidarnostnih projektih. [Sprememba 123]

6.   Solidarnostne aktivnosti ter povezani ukrepi za zagotavljanje kakovosti in podporni ukrepi, ki jih nudi sodelujoča organizacija, lahko prejmejo finančna sredstva v okviru evropske solidarnostne enote ali iz drugih virov financiranja, ki niso odvisni od proračuna Unije.

7.   Pri organizacijah, ki sodelujejo v okviru aktivnosti iz člena 11, imata prednost varnost in zaščita prostovoljcev.

Člen 17

Dostop do financiranja v okviru evropske solidarnostne enote

Za financiranje v okviru evropske solidarnostne enote se lahko prijavijo vsi javni ali zasebni subjekti s sedežem v sodelujoči državi ter mednarodne organizacije. Pri aktivnostih iz členov 7, 8 in 11 je predpogoj za prejem finančnih sredstev v okviru evropske solidarnostne enote, da sodelujoča organizacija pridobi znak kakovosti. Pri solidarnostnih projektih iz člena 9 se lahko za financiranje prijavijo tudi fizične osebe v imenu neformalnih skupin udeležencev evropske solidarnostne enote.
  Praviloma se zahteve za nepovratna sredstva predložijo nacionalni agenciji države, v kateri ima organizacija sedež. Zahteve za nepovratna sredstva za aktivnosti, ki jih organizirajo evropske ali mednarodne organizacije, aktivnosti prostovoljskih skupin na prednostnih področjih, opredeljenih na evropski ravni, in aktivnosti v podporo operacijam humanitarne pomoči v tretjih državah, se predložijo EACEA. [Sprememba 124]

POGLAVJE VII

NAČRTOVANJE, SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE

Člen 18

Program

  Letni program
  dela [Sprememba 125]

Sekundarne politične odločitve in prednostne naloge, vključno s podrobnostmi posebnih ukrepov iz členov od 4 do 11, se določijo vsako leto s programom dela v skladu s členom [110] finančne uredbe. V letnem programu dela se navedejo tudi podrobnosti glede izvajanja programa. Poleg tega se za ukrepe, ki jih upravlja nacionalna agencija, v programu dela navedejo zneski, dodeljeni posameznim ukrepom, in porazdelitev sredstev med države članice in tretje države, pridružene programu. Komisija se pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29, da to uredbo dopolni s sprejetjem letnih programov dela. [Sprememba 126]

Program se izvaja s programi dela iz [člena 110] finančne uredbe. Poleg tega se za ukrepe, ki jih upravlja nacionalna agencija, v programu dela navedejo zneski, dodeljeni posameznim ukrepom, in porazdelitev sredstev med države članice in tretje države, pridružene programu. Komisija sprejme program dela z izvedbenim aktom. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 30.

Člen 19

Spremljanje in poročanje

1.   Kazalniki za poročanje o napredku programa pri doseganju splošnega in specifičnega cilja iz člena 3 so določeni v Prilogi.

2.   Za zagotovitev učinkovite ocene programa pri doseganju njegovih ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29 za spremembo Priloge z namenom pregleda ali dopolnitve kazalnikov, kadar je to potrebno, in za dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje.

3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da upravičenci do finančnih sredstev Unije v smislu člena [2(5)] finančne uredbe podatke za spremljanje izvajanja in ocenjevanja programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno ter s primerno ravnjo podrobnosti. V ta namen se upravičencem do finančnih sredstev Unije in državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

Člen 20

Ocenjevanje

1.   Ocene se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja.

2.   Vmesna ocena

  Vmesni pregled
  programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje v štirih letih od začetka izvajanja programa

  . Komisija predloži vmesni pregled Evropskemu parlamentu
  ,
  Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij najpozneje 30. junija 2024
  . Priložena ji

  mu
  je tudi končna ocena predhodnega programa. [Sprememba 127]

3.   Brez poseganja v zahteve iz Poglavja IX in obveznosti nacionalnih agencij iz člena 23 države članice Komisiji do 30. aprila 2024 predložijo poročilo o izvajanju in učinkih programa na svojih ozemljih.

3a.
     
  Komisija po potrebi in na podlagi poročil o vmesnem pregledu in izvajanju, ki jih predložijo države članice, vloži zakonodajne predloge za spremembo te uredbe. Komisija pred pristojnimi odbori Evropskega parlamenta poroča o vmesnem pregledu, tudi glede svoje odločitve, ali je treba to uredbo spremeniti. [Sprememba 128]

4.   Na koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v štirih letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno programa.

5.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

POGLAVJE VIII

INFORMIRANJE, KOMUNICIRANJE IN RAZŠIRJANJE INFORMACIJ

Člen 21

Informiranje, komuniciranje in razširjanje informacij

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor
  sredstev
  in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov, z zagotavljanjem
  hitrih,
  jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. [Sprememba 129]

2.   Komisija
  v sodelovanju z nacionalnimi organi in nacionalnimi agencijami v sodelujočih državah ter ustreznimi omrežji na ravni Unije
  izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom ter njegovimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena programu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s ciljema iz člena 3. [Sprememba 130]

3.   Nacionalne agencije iz člena 23 razvijejo dosledno strategijo za
  informiranje in
  učinkovito ozaveščanje ter razširjanje
  vsem morebitnim upravičencem
  in uporabo rezultatov aktivnosti, podprtih na podlagi ukrepov, ki jih upravljajo v okviru programa, pomagajo Komisiji pri splošni nalogi razširjanja informacij o programu, vključno z informacijami o ukrepih in aktivnostih, ki se upravljajo na nacionalni ravni in na ravni Unije, in njegovih rezultatih ter zadevne ciljne skupine obveščajo o ukrepih in aktivnostih, ki se izvajajo v njihovi državi. [Sprememba 131]

3a.
     
  Sodelujoče organizacije uporabljajo tržno ime „evropska solidarnostna enota“ za obveščanje in širjenje informacij v zvezi s programom. [Sprememba 132]

POGLAVJE IX

UPRAVLJAVSKI IN REVIZIJSKI SISTEM

Člen 22

Nacionalni organ

V vsaki državi, ki sodeluje v evropski solidarnostni enoti, nacionalni organi, imenovani za upravljanje ukrepov iz poglavja III [nove uredbe o programu Erasmus], delujejo tudi kot nacionalni organi v okviru evropske solidarnostne enote. Člen 23(1), (2), (6), (7), (9), (10), (11), (12), (13) in (14) [nove uredbe o programu Erasmus] se smiselno uporablja za evropsko solidarnostno enoto.

Člen 23

Nacionalna agencija

1.   V vsaki državi, ki sodeluje v evropski solidarnostni enoti, nacionalne agencije, imenovane za upravljanje ukrepov iz poglavja III [nove uredbe o programu Erasmus] v svojih državah, delujejo tudi kot nacionalne agencije v okviru evropske solidarnostne enote.

Člen 24(1), (2), (3), (4), (5) in (6) [nove uredbe o programu Erasmus] se smiselno uporablja za evropsko solidarnostno enoto.

2.   Brez poseganja v člen 24(2) [nove uredbe o programu Erasmus] je nacionalna agencija odgovorna tudi za upravljanje vseh faz projektnega cikla ukrepov evropske solidarnostne enote, navedenih v izvedbenih aktih iz člena 18, v skladu s [členom 62(1)(c)(v) in (vi)] finančne uredbe.

3.   Kadar v državah iz člena 14(2) te uredbe nacionalna agencija za posamezno državo ni določena, se ta ustanovi v skladu s členom 24(1), (3), (4), (5) in (6) [nove uredbe o programu Erasmus].

3a.
     
  Nacionalna agencija se redno posvetuje z upravičenci programa (posamezniki in organizacije), da bi zbrala njihove povratne informacije o programu, ocenila kakovost aktivnosti in njihov razvoj na podlagi smernic Komisije, zagotovila podporo udeležencem v primeru težav ter na podlagi teh povratnih informacij in strokovnega znanja izboljšala izvajanje programa na nacionalni ravni. [Sprememba 133]

Člen 24

Evropska komisija

1.   Pravila, ki se uporabljajo za odnos med Komisijo in nacionalno agencijo, se v skladu s pravili iz člena 24 [nove uredbe o programu Erasmus] določijo v pisnem dokumentu, ki:

| (a) | določa standarde notranje kontrole za zadevno nacionalno agencijo in pravila za upravljanje finančnih sredstev Unije za dodelitev nepovratnih sredstev s strani nacionalnih agencij

  , ki jih nacionalne agencije dodelijo kot nepovratna sredstva, pri čemer upošteva zahteve glede poenostavitve ter udeležencem in sodelujočim organizacijam ne nalaga dodatnih bremen
  ; [Sprememba 134] |
| --- | --- |

(a)

določa standarde notranje kontrole za zadevno nacionalno agencijo in pravila za upravljanje finančnih sredstev Unije za dodelitev nepovratnih sredstev s strani nacionalnih agencij

  , ki jih nacionalne agencije dodelijo kot nepovratna sredstva, pri čemer upošteva zahteve glede poenostavitve ter udeležencem in sodelujočim organizacijam ne nalaga dodatnih bremen
  ; [Sprememba 134]

| (b) | vključuje program dela nacionalne agencije, ki vsebuje upravljavske naloge nacionalne agencije, deležne podpore Unije; |
| --- | --- |

(b)

vključuje program dela nacionalne agencije, ki vsebuje upravljavske naloge nacionalne agencije, deležne podpore Unije;

| (ba) | vključuje zahtevo, da se za mrežo nacionalnih agencij in skupaj z njo organizirajo redni sestanki in usposabljanja, da bi se zagotovilo skladno izvajanje programa v vseh sodelujočih državah; [Sprememba 135] |
| --- | --- |

(ba)

vključuje zahtevo, da se za mrežo nacionalnih agencij in skupaj z njo organizirajo redni sestanki in usposabljanja, da bi se zagotovilo skladno izvajanje programa v vseh sodelujočih državah; [Sprememba 135]

| (c) | določa zahteve glede poročanja za nacionalno agencijo. |
| --- | --- |

(c)

določa zahteve glede poročanja za nacionalno agencijo.

1a.
     
  Komisija organizira redne sestanke o izvajanju programa z reprezentativnima številom in vrsto mrež, ki zastopajo mlade in prostovoljce, ter drugimi ustreznimi organizacijami civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji in mrežami, ki so upoštevne za dejavnosti programa. [Sprememba 136]

2.   Komisija da nacionalni agenciji vsako leto na voljo naslednja finančna sredstva:

| (a) | finančna sredstva za dodelitev nepovratnih sredstev v zadevni sodelujoči državi za ukrepe evropske solidarnostne enote, katerih upravljanje je zaupano nacionalni agenciji; |
| --- | --- |

(a)

finančna sredstva za dodelitev nepovratnih sredstev v zadevni sodelujoči državi za ukrepe evropske solidarnostne enote, katerih upravljanje je zaupano nacionalni agenciji;

| (b) | finančni prispevek za podporo nacionalni agenciji pri izvajanju upravljavskih nalog, določen v skladu z načinom iz člena 25(3)(b) [nove uredbe o programu Erasmus]. |
| --- | --- |

(b)

finančni prispevek za podporo nacionalni agenciji pri izvajanju upravljavskih nalog, določen v skladu z načinom iz člena 25(3)(b) [nove uredbe o programu Erasmus].

3.   Komisija določi zahteve za program dela nacionalne agencije. Komisija nacionalni agenciji finančnih sredstev evropske solidarnostne enote ne da na voljo, dokler uradno ne odobri njenega programa dela.

4.   Na podlagi zahtev glede skladnosti za nacionalne agencije iz člena 23(3) [nove uredbe o programu Erasmus] Komisija pregleda nacionalne upravljavske in kontrolne sisteme, izjavo nacionalne agencije o upravljanju in mnenje neodvisnega revizijskega telesa o njej, pri čemer ustrezno upošteva informacije, ki jih prejme od nacionalnega organa glede njegovih aktivnosti spremljanja in nadzora v zvezi z evropsko solidarnostno enoto.

5.   Potem ko Komisija oceni letno izjavo o upravljanju in mnenje neodvisnega revizijskega telesa o njej, svoje mnenje in pripombe sporoči nacionalni agenciji in nacionalnemu organu.

5a.
     
  Če Komisija ne more sprejeti letne izjave o upravljanju ali neodvisnega revizijskega mnenja o njej ali če nacionalna agencija pripomb Komisije ne izvaja zadovoljivo, lahko Komisija izvede katere koli previdnostne ali korektivne ukrepe, ki so potrebni za zavarovanje finančnih interesov Unije v skladu s točko (c) člena 131(3) finančne uredbe. [Sprememba 137]

Člen 24a

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

EACEA je na ravni Unije odgovorna za upravljanje vseh faz dodeljevanja nepovratnih sredstev za projekte programa iz člena 7, ki jih predložijo evropske ali platformne organizacije za aktivnosti prostovoljskih skupin na prednostnih področjih, opredeljenih na evropski ravni, in aktivnosti v podporo operacijam humanitarne pomoči v tretjih državah.

EACEA je odgovorna tudi za akreditacijo (tj. znak kakovosti) in spremljanje evropskih ali platformnih organizacij, organizacij, ki so odgovorne za izvajanje nacionalnih programov ali skladov Unije z deljenim upravljanjem, in organizacij, ki želijo izvajati aktivnosti, s katerimi se podpirajo operacije humanitarne pomoči. [Sprememba 138]

Člen 25

Revizije

1.   Revizije uporabe prispevkov Unije, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno s tistimi, ki jih niso pooblastili institucije ali organi Unije, so osnova za splošno zagotovilo v skladu s [členom [127] finančne uredbe
  in se v skladu z enakimi merili izvajajo v vseh državah članicah
  . [Sprememba 139]

2.   Nacionalni organ imenuje neodvisno revizijsko telo. Neodvisno revizijsko telo izda revizijsko mnenje o izjavi o upravljanju iz [člena 155(1)] finančne uredbe.

3.   Neodvisno revizijsko telo:

| (a) | ima potrebne strokovne kompetence za opravljanje revizij v javnem sektorju; |
| --- | --- |

(a)

ima potrebne strokovne kompetence za opravljanje revizij v javnem sektorju;

| (b) | pri opravljanju svojih revizij zagotovi upoštevanje mednarodno sprejetih revizijskih standardov ter |
| --- | --- |

(b)

pri opravljanju svojih revizij zagotovi upoštevanje mednarodno sprejetih revizijskih standardov ter

| (c) | ni v nasprotju interesov, kar zadeva pravni subjekt, katerega del je nacionalna agencija iz člena 23, ter je pri svojem delovanju neodvisen od pravnega subjekta, katerega del je nacionalna agencija. |
| --- | --- |

(c)

ni v nasprotju interesov, kar zadeva pravni subjekt, katerega del je nacionalna agencija iz člena 23, ter je pri svojem delovanju neodvisen od pravnega subjekta, katerega del je nacionalna agencija.

4.   Neodvisno revizijsko telo zagotavlja Komisiji in njenim predstavnikom ter Računskemu sodišču popoln dostop do vseh dokumentov in poročil, na katerih temelji revizijsko mnenje, ki ga izda v zvezi z izjavo nacionalne agencije o upravljanju.

POGLAVJE X

KONTROLNI SISTEM

Člen 26

Načela kontrolnega sistema

1.   Komisija je odgovorna za nadzorne kontrole v zvezi z ukrepi evropske solidarnostne enote, ki jih upravljajo nacionalne agencije. Komisija določi minimalne zahteve za kontrole, ki jih izvajata nacionalna agencija in neodvisno revizijsko telo.

2.   Nacionalne agencije so odgovorne za primarne kontrole upravičencev do nepovratnih sredstev, in sicer za ukrepe evropske solidarnostne enote, za katere so pristojne. Te kontrole
  so sorazmerne in ustrezne ter
  dajo razumna zagotovila, da se dodeljena nepovratna sredstva uporabljajo za predvidene namene in v skladu s pravili Unije, ki se uporabljajo. [Sprememba 140]

3.   Glede finančnih sredstev, prenesenih na nacionalne agencije, Komisija zagotavlja ustrezno koordinacijo svojih kontrol z nacionalnimi organi in nacionalnimi agencijami na podlagi načela enotne revizije in analize na podlagi tveganja. Ta določba se ne uporablja za preiskave, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: urad OLAF).

Člen 27

Zaščita finančnih interesov Unije

Kadar tretja država v programu sodeluje na podlagi sklepa v okviru mednarodnega sporazuma ali na podlagi katerega koli drugega pravnega instrumenta, podeli potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, uradu OLAF in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti. V primeru urada OLAF take pravice zajemajo pravico do izvajanja preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

POGLAVJE XI

DOPOLNJEVANJE

Člen 28

Dopolnjevanje ukrepov Unije

1.   Ukrepi evropske solidarnostne enote so skladni z zadevnimi politikami, instrumenti in programi na ravni Unije, zlasti s programom Erasmus,
  evropskimi strukturnimi
  in
  investicijskimi skladi (ESI), programom za pravice in vrednote ter
  in obstoječimi mrežami na ravni Unije, ki so relevantne za aktivnosti evropske solidarnostne enote, ter jih dopolnjujejo. [Sprememba 141]

2.   Ukrepi evropske solidarnostne enote so skladni tudi z zadevnimi politikami, programi in instrumenti

  ne nadomeščajo zadevnih politik, programov in instrumentov
  na nacionalni
  , regionalni in lokalni
  ravni v sodelujočih državah ter
  so z njimi skladni in
  jih dopolnjujejo. Komisija, nacionalni organi in nacionalne agencije si v ta namen izmenjujejo informacije o obstoječih nacionalnih shemah in prednostnih nalogah, povezanih s solidarnostjo in mladimi, na eni strani ter ukrepih v okviru evropske solidarnostne enote na drugi strani, da bi se oprli na relevantne dobre prakse ter dosegli uspešnost in učinkovitost. [Sprememba 142]

2a.
     
  Da bi se kar najbolj povečala učinkovitost financiranja Unije in učinek programa, si ustrezni organi na vseh ravneh usklajeno prizadevajo za sinergije med vsemi zadevnimi programi. Te sinergije ne smejo voditi do uporabe sredstev za uresničevanje ciljev, ki so drugačni od ciljev iz te uredbe. Z vsemi sinergijami in dopolnjevanjem se poenostavijo postopki prijave na ravni izvajanja, ki jih spremljajo ustrezne izvedbene smernice. [Sprememba 143]

3.   Ukrepi evropske solidarnostne enote v tretjih državah iz člena 11 so skladni predvsem z drugimi področji zunanjega delovanja Unije, zlasti s politiko humanitarne pomoči, politiko razvojnega sodelovanja,
  varnostno politiko,
  širitveno politiko, sosedsko politiko in mehanizmom Unije na področju civilne zaščite, ter jih dopolnjujejo. [Sprememba 144]

4.   Ukrep, ki je prejel prispevek v okviru programa, lahko prejme tudi prispevek v okviru katerega koli drugega programa Unije, če prispevki ne krijejo istih stroškov. Za prispevek posameznega programa Unije k ukrepu se uporabljajo pravila zadevnega posameznega programa. Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora iz različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, ki določajo pogoje za podporo.

5.   Kadar program ter evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) iz člena 1 [Uredbe (EU) XX o skupnih določbah] zagotavljajo skupno finančno podporo enemu ukrepu, se navedeni ukrep izvaja v skladu s pravili iz te uredbe, vključno s pravili o izterjavi nepravilno plačanih zneskov.

6.   Ukrepi, upravičeni na podlagi programa, ki so bili ocenjeni v razpisu za zbiranje predlogov v okviru programa in izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti iz navedenega razpisa, vendar se ne financirajo zaradi proračunskih omejitev, lahko prejmejo podporo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada plus ali Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja v skladu s členom [65(7)] Uredbe (EU) XX [uredbe o skupnih določbah] in členom [8] Uredbe (EU) XX [o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike], če so taki ukrepi skladni s cilji zadevnega programa. Uporabljajo se pravila sklada, ki zagotavlja podporo.

POGLAVJE XII

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 29

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena

  členov 12, 18 in
   19 se prenese na Komisijo za obdobje trajanja programa. [Sprememba 145]

3.   Prenos pooblastila iz člena

  členov 12, 18 in
   19 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. [Sprememba 146]

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena

  členov 12, 18 in
   19, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. [Sprememba 147]

Člen 30

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 31

Razveljavitev

Uredba (EU) [uredba o evropski solidarnostni enoti] in Uredba (EU) št. 375/2014 se razveljavita z učinkom od 1. januarja 2021.

Člen 32

Prehodne določbe

1.   Ta uredba do zaključka zadevnih ukrepov ne vpliva na njihovo nadaljevanje ali spremembo v skladu z [uredbo o evropski solidarnostni enoti] ali Uredbo (EU) št. 375/2014. Navedeni uredbi se še naprej uporabljata za zadevne ukrepe do njihovega zaključka.

2.   Finančna sredstva za program lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med programom in ukrepi, sprejetimi na podlagi [uredbe o evropski solidarnostni enoti] ali Uredbe (EU) št. 375/2014.

3.   Po potrebi se lahko v proračun po letu 2027 knjižijo odobritve za kritje odhodkov iz člena 12(2), da se omogoči upravljanje ukrepov in aktivnosti, ki ne bodo zaključeni do 31. decembra 2027.

4.   Države članice na nacionalni ravni zagotovijo neoviran prehod med ukrepi, ki se izvajajo v okviru programa evropske solidarnostne enote (2018–2020), ter ukrepi, ki se izvajajo v okviru tega programa.

Člen 33

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati [dvajseti] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 201.

1

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 282.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019.

3

(4)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Evropska solidarnostna enota (COM(2016)0942).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa „Erasmus+“, program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, 1720/2006/ES in 1298/2008/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 50).

5

(6)  Uredba (EU) št. 375/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o ustanovitvi Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč (pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“) (UL L 122, 24.4.2014, str. 1).

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 15. marca 2018 o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva (UL C 153, 2.5.2018, str. 1)

  10. marca 2014 o okviru za kakovost pripravništev (UL C 88, 27.3.2014, str. 1)
  .

7

15. marca 2018 o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva (UL C 153, 2.5.2018, str. 1)

10. marca 2014 o okviru za kakovost pripravništev (UL C 88, 27.3.2014, str. 1)

(8)  
  Uredba (EU) 2016/589 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2016 o evropski mreži služb za zaposlovanje (EURES), dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela ter o spremembi uredb (EU) št. 492/2011 in (EU) št. 1296/2013 (UL L 107, 22.4.2016, str. 1).

8

Uredba (EU) 2016/589 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2016 o evropski mreži služb za zaposlovanje (EURES), dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela ter o spremembi uredb (EU) št. 492/2011 in (EU) št. 1296/2013 (UL L 107, 22.4.2016, str. 1).

(9)  Priporočilo Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (UL C 398, 22.12.2012, str. 1
  –5).

9

–5

(10)  
  Izvedbeni sklep Komisije 2013/776/EU z dne 18. decembra 2013 o ustanovitvi Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo ter razveljavitvi Sklepa 2009/336/ES (UL L 343, 19.12.2013, str. 46).

10

Izvedbeni sklep Komisije 2013/776/EU z dne 18. decembra 2013 o ustanovitvi Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo ter razveljavitvi Sklepa 2009/336/ES (UL L 343, 19.12.2013, str. 46).

(11)  
  Direktiva (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (UL L 327, 2.12.2016, str. 1).

11

Direktiva (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (UL L 327, 2.12.2016, str. 1).

(12)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Evropski okvir interoperabilnosti – strategija za izvajanje (COM(2017)0134).

12

(13)  [Sklic na finančno uredbo].

13

(14)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

14

(15)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

15

(16)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

16

(17)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

17

(18)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

18

(19)  [Sklic na novi sklep Sveta o pridružitvi ČDO].

19

(20)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki z naslovom Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU (COM(2017)0623).

20

(21)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

21

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

(22)  Direktiva (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, opravljanja pripravništva, prostovoljskega dela, programov izmenjave učencev ali izobraževalnih projektov in dela varušk au pair (UL L 132, 21.5.2016, str. 21).

22

au pair

(23)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

23

Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(24)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

24

(25)  Listina EU o temeljnih pravicah (UL C 326, 26.10.2012, str. 391).

25

(26)  
  Direktiva Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnem okviru enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (UL L 303, 2.12.2000, str. 16).

26

Direktiva Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnem okviru enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (UL L 303, 2.12.2000, str. 16).

(27)  
  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

27

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(28)  
  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

28

Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

PRILOGA

Kazalniki

  Program se pozorno spremlja z namenom ugotavljanja, koliko se z njim uresničujejo splošni cilj in posebni cilji, ter spremljanja njegovih izložkov, rezultatov in učinkov. Zato se določi minimalni okvir kazalnikov, ki se uporablja kot podlaga za prihodnji podrobni program
  za spremljanje
  izložkov, rezultatov
  in poročanje

  učinkov programa, vključno z razširjenim nizom kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov
  : [Sprememba 148]

| (a) | število udeležencev v solidarnostnih aktivnostih; |
| --- | --- |

(a)

število udeležencev v solidarnostnih aktivnostih;

| (b) | delež udeležencev iz okolij z manj priložnostmi in
  ; [Sprememba 149] |
| --- | --- |

(b)

delež udeležencev iz okolij z manj priložnostmi in
  ; [Sprememba 149]

| (c) | število organizacij z znakom kakovosti evropske solidarnostne enote.; [Sprememba 150] |
| --- | --- |

(c)

število organizacij z znakom kakovosti evropske solidarnostne enote.; [Sprememba 150]

| (ca) | število udeležencev pri zaposlitvah (znotraj države in čezmejno) po državi, starosti, spolu, delovnih izkušnjah in stopnji izobrazbe; [Sprememba 151] |
| --- | --- |

(ca)

število udeležencev pri zaposlitvah (znotraj države in čezmejno) po državi, starosti, spolu, delovnih izkušnjah in stopnji izobrazbe; [Sprememba 151]

| (cb) | število udeležencev v solidarnostnih projektih po državi, starosti, spolu, delovnih izkušnjah in stopnji izobrazbe; [Sprememba 152] |
| --- | --- |

(cb)

število udeležencev v solidarnostnih projektih po državi, starosti, spolu, delovnih izkušnjah in stopnji izobrazbe; [Sprememba 152]

| (cc) | število organizacij, ki jim je bil odvzet znak kakovosti; [Sprememba 153] |
| --- | --- |

(cc)

število organizacij, ki jim je bil odvzet znak kakovosti; [Sprememba 153]

| (cd) | število organizacij z znakom kakovosti po državi in prejetem financiranju; [Sprememba 154] |
| --- | --- |

(cd)

število organizacij z znakom kakovosti po državi in prejetem financiranju; [Sprememba 154]

| (ce) | število mladih udeležencev z manj priložnostmi; [Sprememba 155] |
| --- | --- |

(ce)

število mladih udeležencev z manj priložnostmi; [Sprememba 155]

| (cf) | število udeležencev, ki so poročali o pozitivnem učnem rezultatu; [Sprememba 156] |
| --- | --- |

(cf)

število udeležencev, ki so poročali o pozitivnem učnem rezultatu; [Sprememba 156]

| (cg) | odstotek udeležencev, ki so jim bili učni rezultati priznani s potrdilom, kot je Youthpass, ali z drugo vrsto formalnega priznanja za sodelovanje v evropski solidarnosti enoti; [Sprememba 157] |
| --- | --- |

(cg)

odstotek udeležencev, ki so jim bili učni rezultati priznani s potrdilom, kot je Youthpass, ali z drugo vrsto formalnega priznanja za sodelovanje v evropski solidarnosti enoti; [Sprememba 157]

| (ch) | splošna stopnja zadovoljstva udeležencev glede na kakovost aktivnosti in [Sprememba 158] |
| --- | --- |

(ch)

splošna stopnja zadovoljstva udeležencev glede na kakovost aktivnosti in [Sprememba 158]

| (ci) | število oseb, ki so jim solidarnostne aktivnosti neposredno ali posredno pomagale. [Sprememba 159] |
| --- | --- |

(ci)

število oseb, ki so jim solidarnostne aktivnosti neposredno ali posredno pomagale. [Sprememba 159]

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/252 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/252

---

P8_TA(2019)0151

Uredba EU o kibernetski varnosti ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji EU za kibernetsko varnost ENISA in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 ter certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti (uredba o kibernetski varnosti) (COM(2017)0477 – C8-0310/2017 – 2017/0225(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0477), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0477),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0310/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0310/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja francoskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja francoskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. februarja 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. februarja 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 31. januarja 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 31. januarja 2018 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za proračun in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0264/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za proračun in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0264/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 227, 28.6.2018, str. 86.

(2)  UL C 176, 23.5.2018, str. 29.

---

P8_TC1-COD(2017)0225

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) in o certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 (Akt o kibernetski varnosti)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/881.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/254 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/254

---

P8_TA(2019)0152

Nepoštene trgovinske prakse med podjetji v verigi preskrbe s hrano ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o nepoštenih trgovinskih praksah v odnosih med podjetji v verigi preskrbe s hrano (COM(2018)0173 – C8-0139/2018 – 2018/0082(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/44)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0173),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0139/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0139/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne z dne 4. julija 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne z dne 4. julija 2018 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. januarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. januarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za razvoj ter Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0309/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za razvoj ter Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0309/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri svojo izjavo, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 440, 6.12.2018, str. 165.

(2)  UL C 387, 25.10.2018, str. 48.

---

P8_TC1-COD(2018)0082

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o nepoštenih trgovinskih praksah med podjetji v verigi preskrbe s kmetijskimi in živilskimi proizvodi

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2019/633.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Evropskega parlamenta o nakupovalnih združenjih

Evropski parlament priznava morebitno vlogo nakupovalnih združenj pri ustvarjanju gospodarske učinkovitosti v kmetijski in prehranski dobavni verigi ter poudarja, da sedanje pomanjkanje informacij ne omogoča ocene ekonomskih učinkov združenj kupcev na delovanje dobavne verige.

V zvezi s tem Evropski parlament poziva Komisijo, naj nemudoma začne poglobljeno analizo razsežnosti nacionalnih in mednarodnih nakupovalnih združenj in njihovega učinka na gospodarsko delovanje kmetijske in prehranske dobavne verige.

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o preglednosti kmetijskega in živilskega trga

Evropski parlament, Svet in Komisija poudarjajo, da je preglednost kmetijskega in živilskega trga eden od ključnih elementov za dobro delujočo verigo preskrbe s kmetijskimi in živilskimi proizvodi, ki pripomore k boljši ozaveščenosti pri odločitvah gospodarskih subjektov in javnih organov ter subjektom olajša razumevanje razvoja trga. Komisija naj nadaljuje svoje delo za izboljšanje preglednosti trga na ravni EU. To lahko vključuje krepitev dela opazovalnic trga EU in izboljšanje zbiranja statističnih podatkov, ki so potrebni za analizo mehanizmov oblikovanja cen v verigi preskrbe s kmetijskimi in živilskimi proizvodi.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/257 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/257

---

P8_TA(2019)0153

Evropska državljanska pobuda ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski državljanski pobudi (COM(2017)0482 – C8-0308/2017 – 2017/0220(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/45)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0482), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0482),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 24 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0308/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 24 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0308/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. marca 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. marca 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 23. marca 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 23. marca 2018 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za kulturo in izobraževanje in Odbora za peticije (A8-0226/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za kulturo in izobraževanje in Odbora za peticije (A8-0226/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 237, 6.7.2018, str. 74.

(2)  UL C 247, 13.7.2018, str. 62.

---

P8_TC1-COD(2017)0220

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropski državljanski pobudi

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/788.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/258 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/258

---

P8_TA(2019)0154

Uvoz kulturnih dobrin ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvozu kulturnih dobrin (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/46)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2017)0375), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2017)0375),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0227/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0227/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in mnenj Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za državljanske svoboščine in notranje zadeve (A8-0308/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in mnenj Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za državljanske svoboščine in notranje zadeve (A8-0308/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 25. oktobra 2018 (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0418).

---

P8_TC1-COD(2017)0158

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vnosu in uvozu predmetov kulturne dediščine

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/880.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/259 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/259

---

P8_TA(2019)0155

Varstvo osebnih podatkov v okviru volitev v Evropski parlament ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 kar zadeva postopek preverjanja v zvezi s kršitvami pravil o varstvu osebnih podatkov v okviru volitev v Evropski parlament (COM(2018)0636 – C8-0413/2018 – 2018/0336(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/47)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0636), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0636),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 224 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0413/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 224 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0413/2018),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ter zlasti člena 106a Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ter zlasti člena 106a Pogodbe,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. januarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. januarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za pravne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0435/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za pravne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0435/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 110, 22.3.2019, str. 72.

---

P8_TC1-COD(2018)0336

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, kar zadeva postopek preverjanja v zvezi s kršitvami pravil o varstvu osebnih podatkov v okviru volitev v Evropski parlament

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU, Euratom) 2019/493.)

---

Sreda, 13. marec 2019

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/260 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/260

---

P8_TA(2019)0159

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: izvzetje Bank of England iz zahtev glede preglednosti pred trgovanjem in po njem iz Uredbe (EU) št. 600/2014

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 30. januarja 2019 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/1799 glede izvzetja Bank of England iz zahtev glede preglednosti pred trgovanjem in po njem iz Uredbe (EU) št. 600/2014 (C(2019)00793 – 2019/2546(DEA))

(2021/C 23/48)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2019)00793), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2019)00793),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 30. januarja 2019, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 30. januarja 2019, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 21. februarja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 21. februarja 2019,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) ter zlasti členov 1(9) in 50(5) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) ter zlasti členov 1(9) in 50(5) Uredbe,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika,

| A. | ker delegirani akt o spremembi vsebuje pomembne spremembe, ki zagotavljajo, da bo Bank of England imela še naprej korist od obstoječe izjeme v skladu s členom 1(9) Uredbe (EU) št. 600/2014, tudi ko se bo status Združenega kraljestva spremenil in bo postalo tretja država; |
| --- | --- |

A.

ker delegirani akt o spremembi vsebuje pomembne spremembe, ki zagotavljajo, da bo Bank of England imela še naprej korist od obstoječe izjeme v skladu s členom 1(9) Uredbe (EU) št. 600/2014, tudi ko se bo status Združenega kraljestva spremenil in bo postalo tretja država;

| B. | ker Parlament priznava pomen hitrega sprejetja tega akta, saj zagotavlja pripravljenost Evropske unije na izstop Združenega kraljestva iz Unije tudi brez sporazuma o izstopu; |
| --- | --- |

B.

ker Parlament priznava pomen hitrega sprejetja tega akta, saj zagotavlja pripravljenost Evropske unije na izstop Združenega kraljestva iz Unije tudi brez sporazuma o izstopu;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 173, 12.6.2014, str. 84.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/261 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/261

---

P8_TA(2019)0160

Nenasprotovanje delegiranemu aktu o spremembi Uredbe (EU) št. 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama izvzetih subjektov

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 30. januarja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama izvzetih subjektov (C(2019)00794 – 2019/2547(DEA))

(2021/C 23/49)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2019)00794), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2019)00794),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 30. januarja 2019, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 30. januarja 2019, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 21. februarja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 21. februarja 2019,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o preglednosti poslov financiranja z vrednostnimi papirji in ponovne uporabe, ter zlasti členov 2(4) in 30(5) Uredbe (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o preglednosti poslov financiranja z vrednostnimi papirji in ponovne uporabe, ter zlasti členov 2(4) in 30(5) Uredbe (1),

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika,

| A. | ker delegirani akt vsebuje pomembne spremembe, ki zagotavljajo, da bodo centralna banka Združenega kraljestva in javni organi, ki so pristojni za upravljanje javnega dolga ali pri tem posredujejo, izvzeti iz zahtev za poročanje iz člena 4 in zahtev glede preglednosti ponovne uporabe iz člena 15 Uredbe (EU) 2015/2365; |
| --- | --- |

A.

ker delegirani akt vsebuje pomembne spremembe, ki zagotavljajo, da bodo centralna banka Združenega kraljestva in javni organi, ki so pristojni za upravljanje javnega dolga ali pri tem posredujejo, izvzeti iz zahtev za poročanje iz člena 4 in zahtev glede preglednosti ponovne uporabe iz člena 15 Uredbe (EU) 2015/2365;

| B. | ker Parlament priznava pomen hitrega sprejetja tega akta, saj zagotavlja pripravljenost Evropske unije na izstop Združenega kraljestva iz Unije tudi brez sporazuma o izstopu; |
| --- | --- |

B.

ker Parlament priznava pomen hitrega sprejetja tega akta, saj zagotavlja pripravljenost Evropske unije na izstop Združenega kraljestva iz Unije tudi brez sporazuma o izstopu;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 337, 23.12.2015, str. 1.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/262 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/262

---

P8_TA(2019)0161

Nenasprotovanje delegiranemu aktu o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama izvzetih subjektov

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 30. januarja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama izvzetih subjektov (C(2019)00791 – 2019/2549(DEA))

(2021/C 23/50)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2019)00791), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2019)00791),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 30. januarja 2019, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 30. januarja 2019, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 21. februarja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 21. februarja 2019,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) in zlasti členov 1(6) in 82(6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) in zlasti členov 1(6) in 82(6),

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika,

| A. | ker delegirani akt vsebuje pomembne spremembe, ki zagotavljajo, da bodo centralna banka Združenega kraljestva in javni organi, ki so pristojni za upravljanje javnega dolga ali pri tem posredujejo, izvzeti iz zahtev za kliring in poročanje in iz zahteve po uporabi tehnik za zmanjševanje tveganja za posle brez kliringa, določene v Uredbi (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

A.

ker delegirani akt vsebuje pomembne spremembe, ki zagotavljajo, da bodo centralna banka Združenega kraljestva in javni organi, ki so pristojni za upravljanje javnega dolga ali pri tem posredujejo, izvzeti iz zahtev za kliring in poročanje in iz zahteve po uporabi tehnik za zmanjševanje tveganja za posle brez kliringa, določene v Uredbi (EU) št. 648/2012;

| B. | ker Parlament priznava pomen hitrega sprejetja tega akta, saj zagotavlja pripravljenost Evropske unije na izstop Združenega kraljestva iz Unije tudi brez sporazuma o izstopu; |
| --- | --- |

B.

ker Parlament priznava pomen hitrega sprejetja tega akta, saj zagotavlja pripravljenost Evropske unije na izstop Združenega kraljestva iz Unije tudi brez sporazuma o izstopu;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/263 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/263

---

P8_TA(2019)0162

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: izvzetje Bank of England in urada za upravljanje dolga Združenega kraljestva iz področja uporabe Uredbe (EU) št. 596/2014

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 30. januarja 2019 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2016/522 glede izvzetja centralne banke in urada za upravljanje dolga Združenega kraljestva iz področja uporabe Uredbe (EU) št. 596/2014 (C(2019)00792 – 2019/2550(DEA))

(2021/C 23/51)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2019)00792), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2019)00792),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 30. januarja 2019, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 30. januarja 2019, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 21. februarja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 21. februarja 2019,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (1), zlasti členov 6(5) in 35(5) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (1), zlasti členov 6(5) in 35(5) Uredbe,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika,

| A. | ker delegirani akt o spremembi vsebuje pomembne spremembe, ki zagotavljajo, da bosta Bank of England in urad za upravljanje dolga Združenega kraljestva imela še naprej korist od obstoječe izjeme v skladu s členom 6(1) Uredbe (EU) št. 596/2014, tudi ko se bo status Združenega kraljestva spremenil in bo postalo tretja država; |
| --- | --- |

A.

ker delegirani akt o spremembi vsebuje pomembne spremembe, ki zagotavljajo, da bosta Bank of England in urad za upravljanje dolga Združenega kraljestva imela še naprej korist od obstoječe izjeme v skladu s členom 6(1) Uredbe (EU) št. 596/2014, tudi ko se bo status Združenega kraljestva spremenil in bo postalo tretja država;

| B. | ker Parlament priznava pomen hitrega sprejetja tega akta, saj zagotavlja pripravljenost Evropske unije na izstop Združenega kraljestva iz Unije tudi brez sporazuma o izstopu; |
| --- | --- |

B.

ker Parlament priznava pomen hitrega sprejetja tega akta, saj zagotavlja pripravljenost Evropske unije na izstop Združenega kraljestva iz Unije tudi brez sporazuma o izstopu;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 173, 12.6.2014, str. 1.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/264 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/264

---

P8_TA(2019)0163

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: možnost prilagoditve povprečnega dnevnega števila poslov za delnico, kadar se mesto trgovanja z največjim prometom s to delnico nahaja zunaj Unije

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 13. februarja 2019 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/588 v zvezi z možnostjo prilagoditve povprečnega dnevnega števila poslov za delnico, kadar se mesto trgovanja z največjim prometom s to delnico nahaja zunaj Unije (C(2019)00904 – 2019/2579(DEA))

(2021/C 23/52)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2019)00904), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2019)00904),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 21. februarja 2019, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 21. februarja 2019, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 4. marca 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 4. marca 2019,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (1), in zlasti člena 49(3) Direktive, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (1), in zlasti člena 49(3) Direktive,

| — | ob upoštevanju člena 10(1) in člena 13 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 10(1) in člena 13 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (2),

| — | ob upoštevanju osnutkov regulativnih tehničnih standardov o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/588 (RTS 11), ki jih je 8. novembra 2018 v skladu s členom 49(3) Direktive 2014/65/EU predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutkov regulativnih tehničnih standardov o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/588 (RTS 11), ki jih je 8. novembra 2018 v skladu s členom 49(3) Direktive 2014/65/EU predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika,

| A. | ker delegirani akt vsebuje pomembne spremembe za ohranitev konkurenčnosti mest trgovanja v EU, ki nudijo trgovanje s tistimi delnicami, ki so hkrati sprejete v trgovanje ali se z njimi trguje v Uniji in v tretji državi, in kadar je mesto trgovanja z največjim prometom s to delnico zunaj Unije; |
| --- | --- |

A.

ker delegirani akt vsebuje pomembne spremembe za ohranitev konkurenčnosti mest trgovanja v EU, ki nudijo trgovanje s tistimi delnicami, ki so hkrati sprejete v trgovanje ali se z njimi trguje v Uniji in v tretji državi, in kadar je mesto trgovanja z največjim prometom s to delnico zunaj Unije;

| B. | ker Parlament priznava pomen hitrega sprejetja tega akta, saj zagotavlja pripravljenost Evropske unije na izstop Združenega kraljestva iz Unije tudi brez sporazuma o izstopu; |
| --- | --- |

B.

ker Parlament priznava pomen hitrega sprejetja tega akta, saj zagotavlja pripravljenost Evropske unije na izstop Združenega kraljestva iz Unije tudi brez sporazuma o izstopu;

| C. | ker Parlament meni, da sprejeti regulativni tehnični standardi niso „enaki“ kot osnutki regulativnih tehničnih standardov, ki so jih evropski nadzorni organi predložili zaradi sprememb, ki jih je Komisija vnesla v ta osnutek, in meni, da ima tri mesece časa („obdobje pregledov“) za nasprotovanje regulativnim tehničnim standardom; ker Parlament poziva Komisijo, naj določi enomesečno obdobje pregledov samo v primerih, ko je Komisija sprejela osnutke evropskih nadzornih organov brez sprememb, torej ko so osnutek in sprejeti regulativni tehnični standardi „enaki“; |
| --- | --- |

C.

ker Parlament meni, da sprejeti regulativni tehnični standardi niso „enaki“ kot osnutki regulativnih tehničnih standardov, ki so jih evropski nadzorni organi predložili zaradi sprememb, ki jih je Komisija vnesla v ta osnutek, in meni, da ima tri mesece časa („obdobje pregledov“) za nasprotovanje regulativnim tehničnim standardom; ker Parlament poziva Komisijo, naj določi enomesečno obdobje pregledov samo v primerih, ko je Komisija sprejela osnutke evropskih nadzornih organov brez sprememb, torej ko so osnutek in sprejeti regulativni tehnični standardi „enaki“;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 173, 12.6.2014, str. 349.

(2)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/266 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/266

---

P8_TA(2019)0165

Splošno izvozno dovoljenje Unije za izvoz nekaterega blaga z dvojno rabo iz Unije v Združeno kraljestvo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 z izdajo splošnega izvoznega dovoljenja Unije za izvoz nekaterega blaga z dvojno rabo iz Unije v Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (COM(2018)0891 – C8-0513/2018 – 2018/0435(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/53)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0891), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0891),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0513/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0513/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 6. marca 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 6. marca 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A8-0071/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A8-0071/2019),

| 1. | sprejme predlog Komisije kot svoje stališče v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0435

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 z izdajo splošnega izvoznega dovoljenja Unije za izvoz nekaterega blaga z dvojno rabo iz Unije v Združeno kraljestvo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/496.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/267 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/267

---

P8_TA(2019)0166

Nadaljevanje programov teritorialnega sodelovanja PEACE IV (Irska-Združeno kraljestvo) in Združeno kraljestvo-Irska (Irska-Severna Irska-Škotska) ob izstopu Združenega kraljestva iz EU ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o omogočanju nadaljevanja programov teritorialnega sodelovanja PEACE IV (Irska-Združeno kraljestvo) in Združeno kraljestvo-Irska (Irska-Severna Irska-Škotska) v okviru izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (COM(2018)0892 – C8-0512/2018 – 2018/0432(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/54)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0892), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0892),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 178 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0512/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 178 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0512/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. februarja 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. februarja 2019 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0021/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0021/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P8_TC1-COD(2018)0432

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o omogočanju nadaljevanja programov teritorialnega sodelovanja PEACE IV (Irska-Združeno kraljestvo) in Združeno kraljestvo-Irska (Irska-Severna Irska-Škotska) ob izstopu Združenega kraljestva iz Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/491.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/268 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/268

---

P8_TA(2019)0167

Nadaljevanje tekočih dejavnosti učne mobilnosti znotraj programa Erasmus+ ob izstopu Združenega kraljestva iz EU ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določbah za nadaljevanje tekočih dejavnosti učne mobilnosti znotraj programa Erasmus+ v okviru izstopa Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska (Združeno kraljestvo) iz Evropske unije (COM(2019)0065 – C8-0040/2019 – 2019/0030(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/55)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0065), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0065),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in členov 165(4) in 166(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0040/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in členov 165(4) in 166(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0040/2019),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. februarja 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. februarja 2019 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0082/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0082/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P8_TC1-COD(2019)0030

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o določbah za nadaljevanje tekočih dejavnosti učne mobilnosti v okviru programa Erasmus+, uvedenega z Uredbo (EU) št. 1288/2013, ob izstopu Združenega kraljestva iz Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/499.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/269 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/269

---

P8_TA(2019)0168

Varnost v letalstvu v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/56)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0894), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0894),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0514/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0514/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. februarja 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. februarja 2019 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A8-0061/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A8-0061/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P8_TC1-COD(2018)0434

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/494.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/270 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/270

---

P8_TA(2019)0169

Sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med EU in Afganistanom ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani (15093/2016 – C8-0107/2018 – 2015/0302(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 23/57)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15093/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15093/2016),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani (05385/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani (05385/2015),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207, členom 209, točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in drugega pododstavka člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0107/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207, členom 209, točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in drugega pododstavka člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0107/2018),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 13. marca 2019 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 13. marca 2019 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A8-0026/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A8-0026/2019),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Islamske republike Afganistan. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0170.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/271 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/271

---

P8_TA(2019)0170

Sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med EU in Afganistanom (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani (15093/2016 – C8-0107/2018 – 2015/0302M(NLE))

(2021/C 23/58)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15093/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15093/2016),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani (1), ki ga je 18. februarja 2017 podpisala podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federica Mogherini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani (1), ki ga je 18. februarja 2017 podpisala podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federica Mogherini,

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal 6. februarja 2018 v skladu s členom 37 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členi 207, 209, drugim pododstavkom člena 218(6)(a) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (C8-0107/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal 6. februarja 2018 v skladu s členom 37 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členi 207, 209, drugim pododstavkom člena 218(6)(a) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (C8-0107/2018),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 13. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 13. marca 2019 o osnutku sklepa Sveta (2),

| — | ob upoštevanju začasne uporabe delov sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj v izključni pristojnosti EU od 1. decembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasne uporabe delov sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj v izključni pristojnosti EU od 1. decembra 2017,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2013 o pogajanjih o sporazumu o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in Afganistanom (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2013 o pogajanjih o sporazumu o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in Afganistanom (3),

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o Afganistanu, zlasti resolucij z dne 16. decembra 2010 o novi strategiji za Afganistan (4), 15. decembra 2011 o proračunskem nadzoru finančne pomoči EU v Afganistanu (5), 12. marca 2014 o regionalni vlogi Pakistana in političnih odnosih z Evropsko unijo (6), 8. oktobra 2015 o smrtni kazni (7), 26. novembra 2015 o Afganistanu, zlasti o pobojih v provinci Zabul (8), 28. aprila 2016 o napadih na bolnišnice in šole kot kršitvah mednarodnega humanitarnega prava (9), 5. aprila 2017 o obravnavanju tokov beguncev in migrantov: vloga zunanjega delovanja EU (10), 13. septembra 2017 o političnih odnosih EU z Indijo (11) in 14. decembra 2017 o razmerah v Afganistanu (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o Afganistanu, zlasti resolucij z dne 16. decembra 2010 o novi strategiji za Afganistan (4), 15. decembra 2011 o proračunskem nadzoru finančne pomoči EU v Afganistanu (5), 12. marca 2014 o regionalni vlogi Pakistana in političnih odnosih z Evropsko unijo (6), 8. oktobra 2015 o smrtni kazni (7), 26. novembra 2015 o Afganistanu, zlasti o pobojih v provinci Zabul (8), 28. aprila 2016 o napadih na bolnišnice in šole kot kršitvah mednarodnega humanitarnega prava (9), 5. aprila 2017 o obravnavanju tokov beguncev in migrantov: vloga zunanjega delovanja EU (10), 13. septembra 2017 o političnih odnosih EU z Indijo (11) in 14. decembra 2017 o razmerah v Afganistanu (12),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. novembra 2018 in 16. oktobra 2017 o Afganistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. novembra 2018 in 16. oktobra 2017 o Afganistanu,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije in Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 24. julija 2017 o elementih strategije EU za Afganistan (JOIN(2017)0031), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije in Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 24. julija 2017 o elementih strategije EU za Afganistan (JOIN(2017)0031),

| — | ob upoštevanju večletnega okvirnega programa za Afganistan za obdobje 2014–2020 znotraj instrumenta Unije za razvojno sodelovanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju večletnega okvirnega programa za Afganistan za obdobje 2014–2020 znotraj instrumenta Unije za razvojno sodelovanje,

| — | ob upoštevanju načrta EU za sodelovanje s civilno družbo v Afganistanu za obdobje 2018–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta EU za sodelovanje s civilno družbo v Afganistanu za obdobje 2018–2020,

| — | ob upoštevanju zaključka policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) leta 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključka policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) leta 2016,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN z dne 10. septembra 2018 o razmerah v Afganistanu in njihovih posledicah za mednarodni mir in varnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN z dne 10. septembra 2018 o razmerah v Afganistanu in njihovih posledicah za mednarodni mir in varnost,

| — | ob upoštevanju dogovora o skupnih nadaljnjih ukrepih EU in Afganistana glede migracijskih vprašanj z dne 2. oktobra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogovora o skupnih nadaljnjih ukrepih EU in Afganistana glede migracijskih vprašanj z dne 2. oktobra 2016,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN št. 2210 (2015) in št. 2344 (2017) ter mandata misije pomoči OZN v Afganistanu (UNAMA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN št. 2210 (2015) in št. 2344 (2017) ter mandata misije pomoči OZN v Afganistanu (UNAMA),

| — | ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN o človekovih pravicah notranje razseljenih oseb z dne 12. aprila 2017 z njene misije v Afganistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN o človekovih pravicah notranje razseljenih oseb z dne 12. aprila 2017 z njene misije v Afganistanu,

| — | ob upoštevanju poziva glavne tožilke Mednarodnega kazenskega sodišča Fatou Bensouda z dne 3. novembra 2017 k začetku preiskave domnevnih vojnih zločinov in kaznivih dejanj zoper človečnost v Afganistanu od 1. maja 2003 dalje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva glavne tožilke Mednarodnega kazenskega sodišča Fatou Bensouda z dne 3. novembra 2017 k začetku preiskave domnevnih vojnih zločinov in kaznivih dejanj zoper človečnost v Afganistanu od 1. maja 2003 dalje,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju ministrske konference o Afganistanu, ki je potekala 27. in 28. novembra 2018 v Ženevi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske konference o Afganistanu, ki je potekala 27. in 28. novembra 2018 v Ženevi,

| — | ob upoštevanju rezultatov mednarodne konference o Afganistanu, ki je potekala 5. oktobra 2016 v Bruslju in ji je sopredsedovala Evropska unija, ter vzajemnih zavez, sprejetih na mednarodnih konferencah o Afganistanu, ki so potekale 5. decembra 2011 v Bonnu, 8. julija 2012 v Tokiu in 4. decembra 2014 v Londonu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov mednarodne konference o Afganistanu, ki je potekala 5. oktobra 2016 v Bruslju in ji je sopredsedovala Evropska unija, ter vzajemnih zavez, sprejetih na mednarodnih konferencah o Afganistanu, ki so potekale 5. decembra 2011 v Bonnu, 8. julija 2012 v Tokiu in 4. decembra 2014 v Londonu,

| — | ob upoštevanju konference o Afganistanu, ki je potekala 26. in 27. marca 2018 v Taškentu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference o Afganistanu, ki je potekala 26. in 27. marca 2018 v Taškentu,

| — | ob upoštevanju procesa Srce Azije, ki se je začel 2. novembra 2011 v Istanbulu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju procesa Srce Azije, ki se je začel 2. novembra 2011 v Istanbulu,

| — | ob upoštevanju izjave iz Kabula z dne 22. decembra 2002 o dobrih sosedskih odnosih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Kabula z dne 22. decembra 2002 o dobrih sosedskih odnosih,

| — | ob upoštevanju mednarodnih varnostnih sil za pomoč (ISAF) pod vodstvom zveze Nato in z mandatom OZN (2003–2014) ter sklepov vrha zveze Nato, ki je potekal v Bruslju 24. in 25. maja 2017, v zvezi z nadaljevanjem njegove misije Odločna podpora za usposabljanje, svetovanje in pomoč (od leta 2014 do danes), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnih varnostnih sil za pomoč (ISAF) pod vodstvom zveze Nato in z mandatom OZN (2003–2014) ter sklepov vrha zveze Nato, ki je potekal v Bruslju 24. in 25. maja 2017, v zvezi z nadaljevanjem njegove misije Odločna podpora za usposabljanje, svetovanje in pomoč (od leta 2014 do danes),

| — | ob upoštevanju načrta za humanitarni odziv v Afganistanu za obdobje 2018–2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta za humanitarni odziv v Afganistanu za obdobje 2018–2021,

| — | ob upoštevanju okvira samozadostnosti na podlagi vzajemne odgovornosti, dogovorjenega na konferenci o Afganistanu, ki je potekala 4. in 5. oktobra 2016 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira samozadostnosti na podlagi vzajemne odgovornosti, dogovorjenega na konferenci o Afganistanu, ki je potekala 4. in 5. oktobra 2016 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju člena 99(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve, mnenja Odbora za razvoj in stališča v obliki predlogov sprememb Odbora za mednarodno trgovino (A8-0058/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve, mnenja Odbora za razvoj in stališča v obliki predlogov sprememb Odbora za mednarodno trgovino (A8-0058/2019),

| A. | ker je Svet 10. novembra 2011 sprejel sklep, s katerim je Komisijo pooblastil za pogajanja o sporazumu o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in Islamsko republiko Afganistan (13); ker se je sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj začasno in delno uporabljal od 1. decembra 2017, preden je dobil odobritev Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

A.

ker je Svet 10. novembra 2011 sprejel sklep, s katerim je Komisijo pooblastil za pogajanja o sporazumu o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in Islamsko republiko Afganistan (13); ker se je sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj začasno in delno uporabljal od 1. decembra 2017, preden je dobil odobritev Evropskega parlamenta;

| B. | ker sta podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije in Komisija 13. januarja 2016 Svetu predstavili skupni predlog za sklep Sveta o podpisu in sklenitvi sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj kot sporazuma med Evropsko unijo in Afganistanom (samo EU); |
| --- | --- |

B.

ker sta podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije in Komisija 13. januarja 2016 Svetu predstavili skupni predlog za sklep Sveta o podpisu in sklenitvi sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj kot sporazuma med Evropsko unijo in Afganistanom (samo EU);

| C. | ker so države članice kljub strinjanju z vsebino sporazuma izrazile večjo naklonjenost „mešanemu“ sporazumu z začasno uporabo, ter zato Komisijo in podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije pozvale, naj predloge ustrezno pregledata, da bodo upoštevali mešano in začasno uporabo; |
| --- | --- |

C.

ker so države članice kljub strinjanju z vsebino sporazuma izrazile večjo naklonjenost „mešanemu“ sporazumu z začasno uporabo, ter zato Komisijo in podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije pozvale, naj predloge ustrezno pregledata, da bodo upoštevali mešano in začasno uporabo;

| D. | ker je bil sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj podpisan 18. februarja 2017; |
| --- | --- |

D.

ker je bil sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj podpisan 18. februarja 2017;

| E. | ker bo sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj podlaga za odnose med EU in Afganistanom v naslednjih desetih letih in bi se lahko samodejno podaljševal za petletna obdobja; |
| --- | --- |

E.

ker bo sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj podlaga za odnose med EU in Afganistanom v naslednjih desetih letih in bi se lahko samodejno podaljševal za petletna obdobja;

| F. | ker je bil Parlament med pogajanji delno in ne v celoti obveščen; ker je Parlament smernice Sveta o pogajanjih za Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) prejel šele 16. marca 2018 in ne novembra 2011, ko je bil obveščen o sklepu za začetek pogajanj; |
| --- | --- |

F.

ker je bil Parlament med pogajanji delno in ne v celoti obveščen; ker je Parlament smernice Sveta o pogajanjih za Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) prejel šele 16. marca 2018 in ne novembra 2011, ko je bil obveščen o sklepu za začetek pogajanj;

| G. | ker ta pravni okvir temelji na sedanji strategiji EU za Afganistan, pa tudi na obsežni zunanji finančni pomoči EU; |
| --- | --- |

G.

ker ta pravni okvir temelji na sedanji strategiji EU za Afganistan, pa tudi na obsežni zunanji finančni pomoči EU;

| H. | ker bo sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj prvo pogodbeno razmerje med EU in Afganistanom, ki bo potrdil zavezo EU prihodnjemu razvoju Afganistana v „desetletju preobrazbe“ (2014–2024), s katero se bodo okrepile zgodovinske, politične in gospodarske vezi med pogodbenicama; |
| --- | --- |

H.

ker bo sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj prvo pogodbeno razmerje med EU in Afganistanom, ki bo potrdil zavezo EU prihodnjemu razvoju Afganistana v „desetletju preobrazbe“ (2014–2024), s katero se bodo okrepile zgodovinske, politične in gospodarske vezi med pogodbenicama;

| I. | ker sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj vključuje načela in pogoje, na katerih bo temeljilo prihodnje partnerstvo med EU in Afganistanom (naslova I in II), vključno s temeljnimi elementi, določbami o človekovih pravicah in neširjenju orožja za množično uničevanje; ker sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj omogoča sodelovanje na različnih področjih, med drugim na področju razvoja (naslov III), trgovine in naložb (naslov IV), pravosodja in pravne države (naslov V), vključno z bojem proti organiziranemu kriminalu, pranju denarja in drogam, s sodelovanjem na področju migracij in z morebitnim prihodnjim sporazumom o ponovnem sprejemu oseb, pa tudi na področju sektorskega sodelovanja (naslov VI); |
| --- | --- |

I.

ker sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj vključuje načela in pogoje, na katerih bo temeljilo prihodnje partnerstvo med EU in Afganistanom (naslova I in II), vključno s temeljnimi elementi, določbami o človekovih pravicah in neširjenju orožja za množično uničevanje; ker sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj omogoča sodelovanje na različnih področjih, med drugim na področju razvoja (naslov III), trgovine in naložb (naslov IV), pravosodja in pravne države (naslov V), vključno z bojem proti organiziranemu kriminalu, pranju denarja in drogam, s sodelovanjem na področju migracij in z morebitnim prihodnjim sporazumom o ponovnem sprejemu oseb, pa tudi na področju sektorskega sodelovanja (naslov VI);

| J. | ker bo sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj EU in Afganistanu omogočil tudi skupno obravnavanje svetovnih izzivov, kot so jedrska varnost, neširjenje orožja in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

J.

ker bo sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj EU in Afganistanu omogočil tudi skupno obravnavanje svetovnih izzivov, kot so jedrska varnost, neširjenje orožja in podnebne spremembe;

| K. | ker je zdaj za Afganistan ključni trenutek, kar pomeni, da bi lahko bili vsa prizadevanja, napredek in žrtvovanja, ki so bili do zdaj vloženi v razvoj Afganistana, izgubljeni, če se prizadevanja ne bodo nadaljevala; |
| --- | --- |

K.

ker je zdaj za Afganistan ključni trenutek, kar pomeni, da bi lahko bili vsa prizadevanja, napredek in žrtvovanja, ki so bili do zdaj vloženi v razvoj Afganistana, izgubljeni, če se prizadevanja ne bodo nadaljevala;

| L. | ker je k dodatnemu poslabšanju varnostnih razmer bistveno prispevala teroristična grožnja skupine, znane kot Islamska država province Horasan (IS-KP), ki je povezana z Daišem; ker ima afganistanska vlada od maja 2018 nadzor nad 56 % okrožij v Afganistanu, 56 % ozemlja in 65 % prebivalstva, pri čemer v 32 % okrožij potekajo spopadi za nadzor, 12 % pa jih je pod nadzorom upornikov (14), (15); |
| --- | --- |

L.

ker je k dodatnemu poslabšanju varnostnih razmer bistveno prispevala teroristična grožnja skupine, znane kot Islamska država province Horasan (IS-KP), ki je povezana z Daišem; ker ima afganistanska vlada od maja 2018 nadzor nad 56 % okrožij v Afganistanu, 56 % ozemlja in 65 % prebivalstva, pri čemer v 32 % okrožij potekajo spopadi za nadzor, 12 % pa jih je pod nadzorom upornikov (14), (15);

| M. | ker so Evropska unija in njene države članice od leta 2002 skupaj največji mednarodni donator za Afganistan in njegove prebivalce ter zagotavljajo več kot 3,66 milijarde EUR razvojne in humanitarne pomoči; ker je v skladu z večletnim okvirnim programom za obdobje 2014–2020 za Afganistan dodeljen nov razvojni sklad v višini 1,4 milijarde EUR za obdobje 2014–2020; ker znaša BDP Afganistana zdaj 20 milijard USD, stopnja rasti pa se je od leta 2014 zmanjšala; ker se afganistansko gospodarstvo še vedno sooča s številnimi izzivi, kot so korupcija, nezadostno pobiranje davkov, slaba infrastruktura in počasno ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

M.

ker so Evropska unija in njene države članice od leta 2002 skupaj največji mednarodni donator za Afganistan in njegove prebivalce ter zagotavljajo več kot 3,66 milijarde EUR razvojne in humanitarne pomoči; ker je v skladu z večletnim okvirnim programom za obdobje 2014–2020 za Afganistan dodeljen nov razvojni sklad v višini 1,4 milijarde EUR za obdobje 2014–2020; ker znaša BDP Afganistana zdaj 20 milijard USD, stopnja rasti pa se je od leta 2014 zmanjšala; ker se afganistansko gospodarstvo še vedno sooča s številnimi izzivi, kot so korupcija, nezadostno pobiranje davkov, slaba infrastruktura in počasno ustvarjanje delovnih mest;

| N. | ker od leta 2001 številne države članice EU, partnerice zveze Nato in države zaveznice prispevajo k stabilizaciji in razvoju Afganistana s svojimi vojaškimi in civilnimi enotami, pri tem pa so utrpele več žrtev in izgub; ker je stabilen in neodvisen Afganistan, ki lahko skrbi zase in odreče zatočišče terorističnim skupinam, še vedno med bistvenimi varnostnimi interesi zveze Nato, EU in njenih držav članic; ker imajo države članice EU v Afganistanu še vedno več kot 3 000 pripadnikov vojaških sil, ki sodelujejo v misiji zveze Nato Odločna podpora; |
| --- | --- |

N.

ker od leta 2001 številne države članice EU, partnerice zveze Nato in države zaveznice prispevajo k stabilizaciji in razvoju Afganistana s svojimi vojaškimi in civilnimi enotami, pri tem pa so utrpele več žrtev in izgub; ker je stabilen in neodvisen Afganistan, ki lahko skrbi zase in odreče zatočišče terorističnim skupinam, še vedno med bistvenimi varnostnimi interesi zveze Nato, EU in njenih držav članic; ker imajo države članice EU v Afganistanu še vedno več kot 3 000 pripadnikov vojaških sil, ki sodelujejo v misiji zveze Nato Odločna podpora;

| O. | ker je v Iranu in Pakistanu 2,5 milijona registriranih beguncev ter med 2 in 3 milijone Afganistancev brez dokumentov; ker je v Afganistanu več kot 2 milijona notranje razseljenih oseb, pri čemer jih je bilo v letu 2018 razseljenih 300.000; ker veliko teh posameznikov trpi zaradi neustrezne prehranske varnosti, neustreznega zatočišča, nezadostnega dostopa do sanitarnih in zdravstvenih objektov ter pomanjkanja zaščite, in ker so številni med njimi otroci, razvrščeni kot posebej izpostavljeni tveganju za delo otrok, za spolno zlorabo ali potencialno novačenje za kriminalne združbe; ker je bilo od začetka leta 2018 iz Irana v Afganistan vrnjenih ali deportiranih več kot 450 000 Afganistancev; ker je pakistanska vlada napovedala, da se bo moralo več kot 1,7 milijona afganistanskih beguncev, registriranih v državi, prisilno vrniti v Afganistan; |
| --- | --- |

O.

ker je v Iranu in Pakistanu 2,5 milijona registriranih beguncev ter med 2 in 3 milijone Afganistancev brez dokumentov; ker je v Afganistanu več kot 2 milijona notranje razseljenih oseb, pri čemer jih je bilo v letu 2018 razseljenih 300.000; ker veliko teh posameznikov trpi zaradi neustrezne prehranske varnosti, neustreznega zatočišča, nezadostnega dostopa do sanitarnih in zdravstvenih objektov ter pomanjkanja zaščite, in ker so številni med njimi otroci, razvrščeni kot posebej izpostavljeni tveganju za delo otrok, za spolno zlorabo ali potencialno novačenje za kriminalne združbe; ker je bilo od začetka leta 2018 iz Irana v Afganistan vrnjenih ali deportiranih več kot 450 000 Afganistancev; ker je pakistanska vlada napovedala, da se bo moralo več kot 1,7 milijona afganistanskih beguncev, registriranih v državi, prisilno vrniti v Afganistan;

| P. | ker po podatkih OZN korupcija v Afganistanu ogroža legitimnost države, resno ogroža dobro upravljanje in trajnostni razvoj ter preprečuje nastanek realnega gospodarstva; |
| --- | --- |

P.

ker po podatkih OZN korupcija v Afganistanu ogroža legitimnost države, resno ogroža dobro upravljanje in trajnostni razvoj ter preprečuje nastanek realnega gospodarstva;

| Q. | ker je Afganistan država z nizkim dohodkom, v obdobju po konfliktu in neobalna država, kar pomeni poseben izziv za mednarodno skupnost in njene institucije; |
| --- | --- |

Q.

ker je Afganistan država z nizkim dohodkom, v obdobju po konfliktu in neobalna država, kar pomeni poseben izziv za mednarodno skupnost in njene institucije;

| R. | ker je Afganistan glede na svetovni indeks prilagojenosti ena od držav na svetu, ki jih podnebne spremembe najbolj ogrožajo; |
| --- | --- |

R.

ker je Afganistan glede na svetovni indeks prilagojenosti ena od držav na svetu, ki jih podnebne spremembe najbolj ogrožajo;

| S. | ker se pojavljajo nove grožnje in mednarodne krize, zaradi katerih se zmanjšujejo osredotočenost, podpora in zaskrbljenost javnosti glede razmer v Afganistanu; |
| --- | --- |

S.

ker se pojavljajo nove grožnje in mednarodne krize, zaradi katerih se zmanjšujejo osredotočenost, podpora in zaskrbljenost javnosti glede razmer v Afganistanu;

| T. | ker je po ocenah 87 % žensk v Afganistanu žrtev nasilja na podlagi spola; ker Afganistan po indeksu neenakosti med spoloma OZN iz leta 2017 med 160 državami zaseda 153. mesto; |
| --- | --- |

T.

ker je po ocenah 87 % žensk v Afganistanu žrtev nasilja na podlagi spola; ker Afganistan po indeksu neenakosti med spoloma OZN iz leta 2017 med 160 državami zaseda 153. mesto;

| U. | ker je bila leta 2017 pridelava opija v Afganistanu rekordno velika, pri čemer se je v primerjavi z letom 2016 povečala za 63 %; ker nedovoljen promet z opiati dodatno spodbuja nestabilnost in upore ter povečuje financiranje terorističnih skupin v Afganistanu; |
| --- | --- |

U.

ker je bila leta 2017 pridelava opija v Afganistanu rekordno velika, pri čemer se je v primerjavi z letom 2016 povečala za 63 %; ker nedovoljen promet z opiati dodatno spodbuja nestabilnost in upore ter povečuje financiranje terorističnih skupin v Afganistanu;

| V. | ker afganistanski proračun za leto 2018 prvič izpolnjuje mednarodne standarde za napovedi in računovodstvo; |
| --- | --- |

V.

ker afganistanski proračun za leto 2018 prvič izpolnjuje mednarodne standarde za napovedi in računovodstvo;

| W. | ker se je leta 2016 policijska misija EU v Afganistanu po devetih letih napredka zaključila; |
| --- | --- |

W.

ker se je leta 2016 policijska misija EU v Afganistanu po devetih letih napredka zaključila;

Politično-strateški vidiki

| 1. | ostaja zavezan podpori afganistanski vladi pri njenih prizadevanjih za izgradnjo varne in stabilne prihodnosti za prebivalce Afganistana z izvajanjem ključnih reform za izboljšanje upravljanja in pravne države, boj proti terorizmu in ekstremizmu, doseganje trajnostnega miru in razvoja, za izgradnjo legitimnih, demokratičnih institucij, krepitev odpornosti ob nacionalnih in regionalnih varnostnih izzivih, zagotovitev spoštovanja človekovih pravic, tudi pravic žensk, otrok, etničnih in verskih manjšin, za boj proti korupciji, boj proti drogam, za izboljšanje fiskalne vzdržnosti in spodbujanje vključujoče in trajnostne gospodarske rasti ter socialnega razvoja in razvoja podeželja, pri čemer je treba mladim, ki predstavljajo dve tretjini prebivalstva, zagotoviti boljšo prihodnost; poudarja, da je treba konflikt v Afganistanu reševati na miren način ter da bi bilo treba vsa prizadevanja usmeriti k temu najnujnejšemu cilju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da bo dolgoročni razvoj Afganistana odvisen od odgovornosti, dobrega upravljanja, trajnostnega zagotavljanja človekove varnosti, vključno z zmanjšanjem revščine in ustvarjanjem možnosti za zaposlitev, dostopa do socialnih in zdravstvenih storitev, izobraževanja ter varstva temeljnih svoboščin in človekovih pravic, vključno s pravicami žensk in manjšin; poudarja, da je treba zadeve upravljati na način, ki bo zagotovil vključujočo gospodarsko rast in ugodne pogoje za trajnostne tuje naložbe, ki bodo koristile prebivalstvu Afganistana, pri tem pa je treba dodobra spoštovati socialne, okoljske in delovne standarde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je zaskrbljen zaradi krhkosti in nestabilnosti centralne vlade ter pomanjkanja nadzora, ki ga ima v večjem delu države, kar zaostruje vpliv konflikta na civilno prebivalstvo; poziva EU in mednarodno skupnost, naj v takih primerih, kot so nerešena povolilna vprašanja, olajšata mediacijo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva EU, naj pomaga pri prizadevanjih za preprečevanje dolgoročnega trenda medetničnih napetosti, ki imajo razdiralen učinek na centralizirano raven uprave, in podpre bogato večetnično strukturo afganistanske družbe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja svojo dolgoročno podporo verodostojnim, svobodnim, poštenim in preglednim volitvam, ki so v skladu z mednarodnimi standardi, ter izraža svojo podporo opazovanju volitev v državi s strani EU, vključno z opazovanjem predsedniških volitev leta 2019; poudarja, da bo imel rezultat teh volitev zaradi trajne tekmovalnosti v boju za politično prevlado velik vpliv na prihodnjo stabilnost afganistanske vlade; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, kako velike gospodarske priložnosti ima država zaradi svojega geografskega položaja ter človeških in naravnih virov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja znatno finančno in politično podporo EU za družbeni in gospodarski razvoj Afganistana, humanitarno pomoč in regionalno povezljivost; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za skupno načrtovanje programov med EU in njenimi državami članicami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | v zvezi s tem poudarja potrebo po večjem usklajevanju politik in dialoga med EU in ZDA o Afganistanu in regionalnih vprašanjih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja skupno sporočilo, sprejeto na ministrski konferenci o Afganistanu, ki jo je 27. in 28. novembra 2018 v Ženevi gostila OZN, ter pri tem upošteva zaveze, sprejete na konferenci o Afganistanu, ki je potekala v Bruslju leta 2016; |
| --- | --- |

9.

Vloga in odgovornost regionalnih akterjev

| 10. | opozarja, da je Afganistan neobalna država, ki leži na stičišču med Azijo in Bližnjim vzhodom, ter priznava, da sta podpora in pozitivno sodelovanje s sosednjimi državami in regionalnimi silami, zlasti Kitajsko, Iranom, Indijo, Rusijo in Pakistanom, bistvenega pomena za stabilizacijo, razvoj in ekonomsko uspešnost Afganistana; obžaluje, da stabilen in uspešen Afganistan ni vedno končni cilj teh regionalnih akterjev, ter poudarja ključno vlogo teh držav v stabilizacijskem in mirovnem procesu; poziva sosednje države, naj v prihodnosti ne ovirajo afganistanskega izvoza, kot se je zgodilo v preteklosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da mobilnost in neprekinjeno delovanje terorističnih mrež v Afganistanu in tudi v Pakistanu prispevata k nestabilnim razmeram v celotni regiji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da imajo regionalne sile glede Afganistana pogosto nasprotujoče si cilje; poziva jih, naj v celoti podprejo prizadevanja za mir v Afganistanu; podpira forume regionalnega sodelovanja, vendar je zaskrbljen zaradi vzporedne vpletenosti nekaterih sosed Afganistana v konflikt prek posrednikov, kar spodkopava prizadevanja za mir; poziva te sosede, naj se vzdržijo vpletanja posrednikov v rivalstva v Afganistanu, ter poziva tako sosede kot regionalne oblasti, naj polno sodelujejo pri doseganju dolgotrajnega in trajnostnega miru v Afganistanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EU, naj poveča svoja prizadevanja za dialog in sodelovanje z regionalnimi partnerji za boj proti nedovoljenemu prometu s prepovedanimi drogami, pranju denarja, financiranju terorizma in tihotapljenju ljudi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja temeljni pomen infrastrukture in regionalnega razvoja v Afganistanu za izboljšanje trgovine in povezljivosti med državami srednje in južne Azije ter kot stabilizacijskega dejavnika v regiji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva EU, naj v svoje strategije za srednjo in južno Azijo vključi premisleke o sodelovanju med EU in Afganistanom; |
| --- | --- |

15.

Varnost in graditev miru

| 16. | je še vedno zelo zaskrbljen zaradi nenehnega slabšanja varnostnih razmer v Afganistanu ter stalnih ozemeljskih pridobitev talibanskih borcev in različnih terorističnih skupin, kot je IS-KP, za katero se zdi, da je močno okrepljena zaradi prisotnosti tujih borcev; ostro obsoja napade, ki so jih ti zagrešili proti afganistanskim civilistom, varnostnim silam, institucijam in civilni družbi; ponavlja svojo popolno zavezo boju proti vsem oblikam terorizma ter izraža spoštovanje vsem koalicijskim ter afganistanskim silam in civilistom, ki so plačali najvišjo ceno za demokratičen, vključujoč, uspešen, varen in stabilen Afganistan; ugotavlja, da je bila več kot polovica protivladnih napadov leta 2018 pripisana skupini IS-KP, katere cilj je ovirati in otežiti proces sprave in miru; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so se sedanje džihadistične organizacije, IS-KP, Al Kaida in njihove različne podskupine, uspele prilagoditi in okrepiti svoje dejavnosti, kar pomeni velik varnostni izziv za Afganistan, regijo in Evropo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja stalno podporo EU vključujočemu procesu miru in sprave, ki ga vodi in je zanj odgovoren Afganistan, vključno z izvajanjem mirovnega dogovora, sklenjenega s skupino Hezbi Islami; je pripravljen prispevati k temu z vsemi ustreznimi instrumenti EU, takoj ko bo obstajal resničen mirovni proces; poziva talibane, naj obsodijo nasilje, se pridružijo mirovnemu procesu in sprejmejo afganistansko ustavo; poudarja podporo celoviti mirovni ponudbi, ki jo je talibanom večkrat dala vlada; poziva civilno družbo, naj se v celoti vključi v te pogovore; priznava, da je treba obravnavati vprašanje dolgoročne prisotnosti skupnih mednarodnih varnostnih sil, da bi afganistanskim varnostnim silam pomagali stabilizirati državo ter preprečili, da bi še enkrat postala varno zatočišče za teroristične skupine in vir regionalne nestabilnosti; poziva vse strani, udeležene v konfliktu, naj spoštujejo mednarodno humanitarno pravo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja prvo obdobje premirja po letu 2001, ramazanski bajram (Eid al Fitr), ki kaže veliko željo po miru med prebivalci Afganistana; poziva talibane, naj se odzovejo na pozive afganistanskega predsednika k novemu obdobju premirja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da so štiri desetletja vojne in konfliktov, ki so se začeli s sovjetskim vdorom v Afganistan leta 1979, razlog za številna nerešena vprašanja, s katerimi se Afganistan sooča danes; v zvezi s tem priznava vlogo mladih in afganistanske diaspore v procesu oblikovanja varnejše in boljše prihodnosti države; poziva EU, naj podpre tranzicijsko pravičnost za žrtve nasilja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da je Unija po zaključku misije EUPOL AFGHANISTAN v okviru misije za skupno varnostno in obrambno politiko decembra 2016, ki zagotavlja specializirano usposabljanje in svetovanje afganistanski nacionalni policiji in ministrstvu za notranje zadeve, še naprej sodelovala z afganistansko policijo prek zunanjih instrumentov EU, kot je instrument za prispevanje k stabilnosti in miru, ki tudi financira ukrepe za spravo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je seznanjen, da so bile v okviru misije ISAF iz nič uspešno vzpostavljene afganistanske nacionalne varnostne sile, ki štejejo 352 000 vojakov in policistov s pehotnimi zmogljivostmi, zmogljivostmi vojaške policije, obveščevalne službe, čiščenja poti in bojne podpore ter zdravstvenimi, letalskimi in logističnimi zmogljivostmi, s čimer se bojujejo proti vplivu upornikov v državi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je seznanjen, da so ISAF za izboljšanje upravljanja in gospodarskega razvoja ustvarile varno okolje, ki je privedlo do največjega izboljšanja osnovnih zdravstvenih in drugih razvojnih kazalnikih katere koli države; ugotavlja, da so se zaradi uspešnosti ISAF pojavili tudi dinamični mediji, več milijonov prebivalcev Afganistana pa zdaj uveljavlja svojo pravico do glasovanja na volitvah; |
| --- | --- |

22.

| 23. | še naprej spodbuja misijo zveze Nato Odločna podpora, da bo nadaljevala svoje usposabljanje in nadzorovanje afganistanske vojske; spodbuja države članice, naj nacionalnim in lokalnim vladam v Afganistanu ponudijo usposabljanje na področju civilnega kriznega upravljanja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | spodbuja zvezo Nato in EU, naj sodelujeta pri zbiranju obveščevalnih podatkov o uporniških skupinah, ki grozijo Afganistanu, ter skupaj usklajujeta priporočila politike za afganistanske varnostne sile; |
| --- | --- |

24.

| 25. | globoko obžaluje, da talibani in druge uporniške skupine izkoriščajo prisotnost EU in mednarodne skupnosti v Afganistanu ter rezultate, ki so bili doseženi, v propagandne namene, da bi jih predstavili kot tuje okupatorje, ki ovirajo afganistansko državo in način življenja; spodbuja EU in afganistansko vlado, naj ukrepata proti taki propagandi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je boj proti financiranju terorizma ključen za ustvarjanje okolja, ki bo prispevalo k varnosti v Afganistanu; poziva vse ustrezne partnerje, naj okrepijo svoja prizadevanja za razbitje vseh mrež financiranja terorizma, vključno s prenehanjem zlorabe finančnega sistema havala in mednarodnih donacij v ta namen, da bi se borili proti radikalizaciji, ekstremizmu in orodjem za novačenje, na katere se afganistanske teroristične organizacije še naprej zanašajo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva afganistansko vlado, naj sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da bosta preprečevanje ekstremističnih ideologij in boj proti njihovemu širjenju med njenimi glavnimi prednostnimi nalogami; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podpira afganistanski program za mir in ponovno vključevanje, katerega namen je ponovno vključevanje pripadnikov talibanov, ki se predajo sami in se odpovejo nasilju, v družbo; čestita Združenemu kraljestvu, ker je prispevalo že več kot 9 milijonov GBP; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva vlado Afganistana, naj v celoti izvaja resolucije varnostnega sveta OZN o ženskah, miru in varnosti ter zagotovi sodelovanje žensk, njihovo zaščito in njihove pravice v celotnem ciklu konflikta, od preprečevanja konfliktov do obnove po konfliktu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | spodbuja afganistansko vlado, naj pripravi učinkovite kemične, biološke, radiološke in jedrske (KBRJ) protiukrepe; poziva EU, naj zagotovi operativno, tehnično in finančno podporo za krepitev zmogljivosti KBRJ; |
| --- | --- |

30.

| 31. | spodbuja afganistansko vlado, naj okrepi svoje sisteme za domači nadzor pri preprečevanju zelo razširjenega kroženja osebnega in lahkega orožja v skladu z obstoječimi mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

31.

Izgradnja države

| 32. | poudarja, da morata afganistanska vlada in mednarodna skupnost pospešiti prizadevanja za odpravo korupcije v državi pa tudi okrepiti odzivne in vključujoče institucije ter izboljšati lokalno upravljanje kot ključna koraka za oblikovanje stabilne in zakonite države, ki je sposobna preprečevati konflikte in upore; poziva afganistansko vlado, naj izboljša domače zmogljivosti za izterjavo nezakonito prisvojenega premoženja prek programov, kot je pobuda za vrnitev nezakonito prisvojenega premoženja, ki jo izvajata Skupina Svetovne banke in Urad OZN za droge in kriminal (UNODC); |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva vlado Afganistana, naj poveča politično vključevanje, okrepi odgovornost in se dejavno bori proti korupciji; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je treba premostiti vrzel med nacionalno vlado in lokalnimi vladami Afganistana; priznava, da bi se ta težava morda lahko zmanjšala, če bi afganistanska vlada izvrševala statut, ki določa, da morajo biti regionalni guvernerji prisotni na ozemlju, ki ga zastopajo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EU, naj zagotovi, da se sredstva EU vlagajo v projekte, ki pomagajo afganistanskemu prebivalstvu, in da se zagotovi ustrezna podpora občinam pri njihovem zagotavljanju bistvenih storitev in pri vzpostavljanju lokalnega upravljanja, da se zagotovijo osnovni življenjski standardi za prebivalstvo, usklajevanje med osrednjimi organi in lokalnimi občinami, da se opredelijo prednostne naloge za naložbe, okrepi podpora civilni družbi, zlasti zagovornikom človekovih pravic, in naj se zlasti nameni prednost financiranju projektov, ki podpirajo akterje, ki spodbujajo odgovornost, človekove pravice in demokratična načela, ter pospešujejo lokalni dialog in mehanizme za reševanje konfliktov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva EU, naj nadaljuje svoj načrt postopne opustitve po zaključku misije EUPOL, ki vključuje zagotavljanje trajnega prenosa dejavnosti na lokalne in mednarodne partnerje EUPOL; poziva vse strani, naj si še naprej prizadevajo za razvoj afganistanske nacionalne policije v profesionalno enoto za varnost in zaščito, za krepitev vseh institucij za izvrševanje zakonodaje s posebnim poudarkom na neodvisnosti sodnega sistema in policije ter izboljšanju razmer v afganistanskih zaporih, pa tudi spoštovanju pravic zapornikov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | obžaluje, da kampanje za boj proti drogam v Afganistanu niso uspešne in da se ni dovolj prizadevalo za uničenje talibanskih laboratorijev za proizvodnjo drog in mednarodnih organiziranih kriminalnih mrež, ki so središče nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami ter zagotavljajo financiranje talibanom in terorističnim operacijam; podpira in potrjuje novo strategijo afganistanske vlade za boj proti drogam, ki jo podpira UNODC; je zaskrbljen zaradi povečanja pridelave opija v Afganistanu (16) in poziva afganistansko vlado, naj vzpostavi ciljno usmerjene politike za preusmeritev tega trenda; ugotavlja, da je ključno oblikovati oprijemljive in trajnostne alternativne možnosti v okviru gojenja maka in jih ponuditi proizvajalcem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da sta glavna vira dohodka talibanov nezakonito rudarjenje in proizvodnja opija; poudarja, da po sedanjih ocenah talibani z dejavnostmi nezakonitega rudarjenja ustvarijo od 200 do 300 milijonov EUR prihodkov letno; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva, da se dodatno uvedeta ustrezen sistem nadzora in ravnotežja ter večja preglednost, da bi zagotovili učinkovitost javne uprave, vključno s finančnim poslovanjem in preprečevanjem vsake zlorabe tuje ali razvojne pomoči v skladu s Pariško deklaracijo o učinkovitosti pomoči; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja, da je EU leta 2016 z Afganistanom podpisala pogodbo o podpori za konsolidacijo države, pri čemer je za dvoletno obdobje namenila 200 milijonov EUR iz proračunske podpore, da bi okrepila vladne institucije in povečala sredstva za prednostne naloge na področju razvoja, kot so ustvarjanje gospodarske rasti, zmanjševanje revščine in boj proti korupciji; poudarja, da je treba sredstva uporabljati učinkovito; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ugotavlja, da se pogodbo o podpori za konsolidacijo države opira na v splošnem pozitivne ocene napredka, ki ga je Afganistan dosegel na osrednjih področjih reform; priznava, kako pomembno je opredeliti cilje iz te pogodbe in pogoje za financiranje; nadalje poudarja pomen nadzora in sistematičnega spremljanja za preprečevanje zlorab; poudarja, da je pomembno, da se afganistanska vlada osredotoči na razvoj in stabilnost; poziva Komisijo, naj Parlament redno obvešča o izvajanju pogodbe o podpori za konsolidacijo države, ter poudarja, da bi se bilo treba na podlagi teh ugotovitev pripraviti na nadaljevanje proračunske podpore v obdobju 2018–2021; |
| --- | --- |

41.

Civilna družba in človekove pravice

| 42. | pozdravlja, da sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med EU in Afganistanom poudarja dialog o vprašanjih človekovih pravic, zlasti pravic žensk, otrok ter etničnih in verskih manjšin, da se zagotovi dostop do virov in se podpre polno uveljavljanje njihovih temeljnih pravic, tudi z zaposlovanjem več žensk v afganistanskih vladnih strukturah, pa tudi v varnostnem in pravosodnem sistemu; poziva Afganistan, naj si prizadeva za izkoreninjenje vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti ter njihove diskriminacije; poudarja, da si je treba bolj prizadevati za izvajanje določb sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj iz naslovov I in II; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vztraja, naj EU ohranja odločno držo glede izvajanja človekovih pravic, in poudarja, da so demokratična načela, človekove pravice, zlasti pravice žensk in manjšin, ter načelo pravne države bistveni elementi sporazuma; vztraja, naj EU sprejme posebne ukrepe, če bo afganistanska vlada kršila bistvene elemente sporazuma; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opozarja, da se EU zlasti osredotoča na izboljšanje pogojev za ženske, otroke, invalide in ljudi, ki živijo v revščini, ter da te skupine še zlasti potrebujejo pomoč, tudi na področjih zdravja in izobraževanja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja, da se v sporazumu zavzema odločno stališče v zvezi z enakostjo spolov in s tem povezanimi politikami, posebna pozornost pa posveča razvoju civilne družbe; poziva EU, naj v razvojnih prizadevanjih še naprej spodbuja enakost spolov in krepitev vloge žensk, pri tem pa upošteva, da spreminjanje družbenih stališč v zvezi z družbeno-gospodarsko vlogo žensk terja ustrezne ukrepe na področju ozaveščanja, izobraževanja in spremembe regulativnega okvira; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da je treba zaščititi etnične in verske manjšine, ki so ogrožene ali na udaru; poudarja, da je etnična skupina šiitskih Hazarov pogosteje tarča napadov kot druge skupine in si zato zasluži posebno pozornost; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva h krepitvi in podpori institucij, povezanih s človekovimi pravicami, na nacionalni in podnacionalni ravni v Afganistanu, organizacij civilne družbe in akademskih krogov; poziva mednarodne partnerje, naj spodbujajo tesnejše sodelovanje s temi afganistanskimi partnerji in njihovo udeležbo; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podpira prizadevanja Mednarodnega kazenskega sodišča za zagotovitev odgovornosti za vojna hudodelstva in hudodelstva zoper človečnosti, ki so bila domnevno storjena od maja 2003; |
| --- | --- |

48.

| 49. | je zaskrbljen zaradi vse večjega števila bolj nasilnih in namernih napadov na zdravstveno infrastrukturo in zdravstvene delavce ter namernih napadov na civilno infrastrukturo; poziva vse strani, naj spoštujejo svoje obveznosti v skladu z mednarodnim pravom na področju človekovih pravic in mednarodnim humanitarnim pravom, da bi preprečile napade na civiliste in civilno infrastrukturo; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva afganistansko vlado, naj uvede takojšen moratorij za izvajanje smrtne kazni, kar bi bil prvi korak k njeni odpravi; |
| --- | --- |

50.

Razvoj in trgovina

| 51. | priznava, da je končni cilj pomoči EU za Afganistan pomagati vladi in gospodarstvu države pri izkoreninjenju revščine ter razvoju neodvisnosti in rasti z notranjim razvojem in regionalnim sodelovanjem prek zunanje trgovine in trajnostnih javnih naložb, da bi zmanjšali prekomerno odvisnost od zunanje pomoči, tako da bi prispevali k socialnemu, gospodarskemu in okoljskemu razvoju Afganistana; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ugotavlja, da je Afganistan eden od največjih prejemnikov razvojne pomoči na svetu in da so institucije EU med letoma 2002 in 2016 državi namenile 3,6 milijarde EUR pomoči; obžaluje, da se je delež Afganistancev, ki živijo v revščini, povečal z 38 % (leta 2012) na 55 % (leta 2017), in poudarja, da je od leta 2014, ko so se umaknile mednarodne varnostne sile in so se zmanjšala mednarodna nepovratna sredstva, varnostne razmere pa so vse slabše, gospodarska rast v državi počasna; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da je treba obravnavati visoko stopnjo brezposelnosti in se boriti proti revščini, da bi si prizadevali za doseganje miru in stabilnosti v državi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da je potrebnih več zaposlitvenih možnosti zunaj kmetijstva in vladnih delovnih mest, da bi se preprečilo novačenje mladih moških v mrežo talibanov in druge mreže upornikov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja afganistanski nacionalni mirovni in razvojni okvir iz leta 2016 in okvir samozadostnosti na podlagi vzajemne odgovornosti, ki ju je sprejela afganistanska vlada; poziva EU in njene države članice, naj s sporazumom o sodelovanju za partnerstvo in razvoj v skladu z načeli razvojne učinkovitosti še naprej podpirajo razvojne prednostne naloge, za katere je odgovoren Afganistan; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije in Komisijo, naj redno ocenjujeta vse ukrepe EU v Afganistanu z uporabo nedvoumnih kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov, zlasti glede razvojne pomoči, dobrega upravljanja, vključno s pravosodnim sektorjem, spoštovanja človekovih pravic in varnosti; v zvezi s tem poziva tudi k oceni relativnih učinkov ukrepov EU na splošne razmere v državi, k oceni ravni usklajevanja in sodelovanja med akterji EU ter drugimi mednarodnimi misijami in ukrepi, kakor tudi k objavi ugotovitev in priporočil in k poročanju Parlamentu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | obžaluje, da je kljub visokim zneskom tuje pomoči njen učinek omejen; poziva Evropsko računsko sodišče, naj pripravi posebno poročilo o učinkovitosti pomoči EU za Afganistan v zadnjem desetletju; |
| --- | --- |

57.

| 58. | spodbuja EU in druge mednarodne agencije, ki sodelujejo pri razvoju Afganistana, naj delajo z afganistanskimi mediji, da bi zagotovili strateško obveščanje prebivalcev Afganistana o razvojnih prizadevanjih ter njihovih virih, namenih in vplivu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ponovno opozarja, da v Afganistanu trenutno primanjkuje civilnih strokovnjakov; spodbuja EU in njene države članice, naj zaposlijo in ustrezno usposobijo civilne strokovnjake na glavnih področjih, ki so ključna za gospodarski razvoj in boj proti drogam, da bodo pomagali afganistanskim uradnikom in lokalnemu prebivalstvu ter jih usposabljali; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da je treba podpreti izobraževalni sistem Afganistana, da bi se povečalo število otrok v razredih na vseh ravneh; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pozdravlja, da se je od leta 2001 vpis v šole povečal za desetkrat, pri čemer deklice predstavljajo 39 % vseh učencev; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva, naj se posebna pozornost nameni mladi generaciji; poziva tudi k popolni uporabi programov, kot sta Erasmus+ in Obzorje 2020, da bi se vzpostavile vezi med izobraževalnimi institucijami, akademskimi krogi, raziskovalnim sektorjem ter malimi in srednjimi podjetji; |
| --- | --- |

62.

| 63. | podpira ukrepe EU in držav članic, ki prispevajo k skrbniškemu skladu za obnovo Afganistana, ki ga soupravljata Svetovna banka in ministrstvo za finance Afganistana ter zagotavlja osnovne ključne storitve s posebnim poudarkom na zdravstvu in izobraževanju; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pozdravlja pristop Afganistana k Svetovni trgovinski organizaciji (STO) leta 2016 ter priznava dodano vrednost, ki jo bodo trgovina in neposredne tuje naložbe imele za prihodnost te države; priznava pozitivno vlogo, ki bi jo lahko članstvo v STO imelo pri vključevanju Afganistana v svetovno gospodarstvo; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ugotavlja, da po pristopu Afganistana k STO leta 2016, ki je povečal njegove vezi s svetovnim gospodarstvom, mu je EU zagotovila dostop do trga EU brez dajatev in kvot, vendar so potrebni nadaljnji konkretni ukrepi, da bi se zasebnemu sektorju omogočilo izkoriščanje prednosti te ureditve, s čimer bi se povečal notranji razvoj države; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da bi morale afganistanske oblasti razviti trajnosten gospodarski model, katerega osrednji element bi bilo načelo prerazporeditve; poziva EU, naj podpre Afganistan pri njegovem okoljskem razvoju in energetskem prehodu, saj so določbe za čisto in trajnostno energijo bistvene za pospešitev izvajanja ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da so potrebna dodatna prizadevanja, da bi se povečala zmogljivost vladnih institucij za oblikovanje in izvajanje trgovinskih strategij in politik, izboljšal čezmejni pretok blaga in povečala kakovost proizvodov, da bi tako izpolnjevali mednarodne standarde; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva h krepitvi poslovnih odnosov med podjetji s sedežem v EU in afganistanskim zasebnim sektorjem; spodbuja ustvarjanje ugodnih pogojev za razvoj malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

68.

| 69. | podpira in pozdravlja vsak razvojni program, ki ga je uvedla EU, posamezna država članica ali katera koli članica mednarodne skupnosti, katerega cilj je pomagati lastnikom malih podjetij in podjetnikom pri prebijanju skozi pravne stroške, predpise in druge ovire za proizvodnjo, s katerimi bi sicer podjetja odvrnili od vstopa na trg in/ali rasti na trgu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | priznava, da zaloge rudnin v Afganistanu zagotavljajo gospodarske priložnosti za državo v smislu ustvarjanja prihodkov in delovnih mest; ugotavlja, da je Kitajska pokazala interes za te zaloge rudnin, posebno za redke zemeljske elemente; |
| --- | --- |

70.

Migracije

| 71. | priznava, da so migracije za Afganistan stalen izziv, ki pomeni težave za sosednje države in države članice EU; je zaskrbljen zaradi doslej največjega števila migrantov, ki se vračajo zlasti iz Pakistana in Irana ter v manjšem številu iz Evrope; priznava, da so vprašanja notranje razseljenih oseb in beguncev posledica nevarnosti nasilja s strani uporniških skupin v Afganistanu ter gospodarskih in okoljskih dejavnikov; poudarja, da bi morala biti prizadevanja EU in mednarodne skupnosti osredotočena na preprečevanje temeljnih vzrokov množičnih migracij; pozdravlja afganistansko nacionalno strategijo za upravljanje vračanja; vendar je zaskrbljen, ker afganistanski organi niso vzpostavili stalnih politik za vključevanje sedanjih oseb v postopku vračanja; je prepričan, da je ustrezno ponovno vključevanje oseb v postopku vračanja, zlasti otrok, ki jim mora biti zagotovljen dostop do osnovnega in srednješolskega izobraževanja, ključnega pomena za zagotovitev stabilnosti v državi in da ljudje, ki so se vrnili, med postopki vračanja niso bili žrtve nasilja ali prisile; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poudarja, da po podatkih Urada OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (OCHA) 5,5 milijona ljudi v Afganistanu, vključno s prebivalci, ki so zaradi konflikta ali suše notranje razseljeni, potrebuje humanitarno pomoč, in poudarja, da se je moralo na severu in zahodu države zaradi suše prisilno odseliti več kot 250 000 ljudi; ugotavlja, da je zagotovljeno financiranje zgolj za 33,5 % načrta za humanitarni odziv, zato poziva EU in njene države članice, naj okrepijo prizadevanja za obravnavo ključnih humanitarnih izzivov in potreb ljudi, pri tem pa naj posebno pozornost namenijo ranljivim osebam, tudi tistim, ki se nahajajo na težko dostopnih območjih; |
| --- | --- |

72.

| 73. | obžaluje, da člen 28(4) sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj navaja, da morata pogodbenici skleniti sporazum o ponovnem sprejemu oseb, vendar strani še nista sklenili uradnega sporazuma, temveč zgolj neuradnega o skupnih nadaljnjih ukrepih; meni, da je pomembno formalizirati vse sporazume o ponovnem sprejemu oseb, s čimer bi zagotovili demokratično odgovornost; obžaluje, da pri sklenitvi sporazuma o skupnih nadaljnjih ukrepih ni bilo parlamentarnega nadzora in demokratičnega spremljanja, in poudarja, kako pomembno je imeti stalen dialog z ustreznimi akterji, da bi poiskali trajno rešitev za regionalno razsežnost vprašanja afganistanskih beguncev; |
| --- | --- |

73.

| 74. | obžaluje migracijski val iz Afganistana proti zahodu, zlasti izobraženih in mladih, zaradi slabih obetov v državi; poudarja finančno pomoč EU za izboljšanje življenja afganistanskih izseljencev, ki je bila izplačana v Pakistanu in Iranu; poziva ti državi, naj ne izženeta teh oseb, saj bi to lahko zelo negativno vplivalo na stabilnost in gospodarstvo Afganistana; poziva, naj bo vračanje beguncev na njihove domove organizirano na varen, urejen in prostovoljen način; |
| --- | --- |

74.

| 75. | čestita Komisiji, da je leta 2016 vzpostavila velik projekt za boljše vključevanje migrantov, ki se vračajo v Afganistan, Bangladeš in Pakistan, pri čemer je posebej za Afganistan med letoma 2016 in 2020 namenila 72 milijonov EUR; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja, da na razvojno pomoč EU Afganistanu ne bi smeli gledati izključno skozi prizmo migracij in ciljev upravljanja meja, ter meni, da bi morala razvojna pomoč učinkovito obravnavati temeljne vzroke migracij; |
| --- | --- |

76.

Sektorsko sodelovanje

| 77. | poziva Komisijo, naj predstavi celostne strategije za posamezni sektor, da bi zagotovila vsesplošen razvoj na vseh področjih sodelovanja z Afganistanom; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva, naj se prizadeva, da se izkušnje EU pri izgradnji zmogljivosti ter reformi javne uprave in državnih služb dobro izkoristijo; poudarja nujno potrebo po izboljšanju upravljanja na področju obdavčitve; poziva k podpiranju organizacij civilne družbe, pri čemer je treba popolnoma spoštovati njihovo različno etnično, versko, družbeno ali politično ozadje; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poudarja, da kmetijstvo predstavlja 50 % dohodkov prebivalstva Afganistana in eno četrtino BDP države; ugotavlja, da je EU med letoma 2014 in 2020 za razvojne projekte na podeželju namenila 1,4 milijarde EUR; ugotavlja tudi, da so ti projekti bistveni za preprečevanje prehajanje kmetov v sivo ekonomijo; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ugotavlja, da je 80 % afganistanskega prebivalstva vključenega v samooskrbno kmetijstvo v okolju, ki ni naklonjeno kmetijstvu in ima slabe metode namakanja; podpira krepitev prizadevanj za zagotavljanje prehranske varnosti; |
| --- | --- |

80.

| 81. | je z zaskrbljenostjo seznanjen s sedanjo sušo v Afganistanu, ki je najhujša v zadnjih desetletjih ter ogroža ljudi, živino in kmetijstvo; je nadalje zaskrbljen zaradi pogostih naravnih nesreč, kot so hudourniške poplave, potresi, zemeljski plazovi in hude zime; |
| --- | --- |

81.

| 82. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da lahko škoda za kmetijske proizvode, kot je pšenica, povzroči razseljevanje, revščino, stradanje in v nekaterih primerih prehod na črni trg, ter da so zelo ogrožene prehranska varnost in možnosti za preživetje treh milijonov ljudi; |
| --- | --- |

82.

| 83. | priznava, da bi se lahko z vrnitvijo večjega dela vrednostne verige predelave hrane nazaj v Afganistan dvignil dohodek družin, povečala prehranska varnost, znižali stroški za hrano in zagotovilo več zaposlitvenih možnosti; |
| --- | --- |

83.

| 84. | spodbuja EU, naj si še naprej prizadeva za izboljšanje zdravstvenega varstva v Afganistanu, in poudarja pomen cepljenja za vse ljudi, zlasti pa za tiste, ki so posebej dovzetni za bolezni, kot so otroci; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pozdravlja, da se je primarni dostop do zdravstvenega varstva povečal z 9 % na več kot 57 % in se je pričakovana življenjska doba zvišala s 44 na 60 let, pri čemer so ta napredek omogočili prispevki EU, posameznih držav članic in mednarodne skupnosti; priznava, da je glede na te dosežke treba storiti še več, da bi še naprej zviševali pričakovano življenjsko dobo in zmanjšali umrljivost žensk pri porodu pa tudi novorojenih otrok; |
| --- | --- |

85.

| 86. | strogo obsoja koruptivne prakse v afganistanskem zdravstvenem sistemu, kot je uvoz nezakonitih farmacevtskih proizvodov, in poziva EU, naj še naprej pritiska na afganistansko vlado, da si bo bolj prizadevala za preprečevanje takih koruptivnih praks; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ponovno poudarja, da so v Afganistanu potrebni usposobljeni zdravstveni strokovnjaki, ter spodbuja EU in njene države članice, naj še naprej zagotavljajo zdravstvene strokovnjake, ki usposabljajo lokalne zdravnike in zdravstveno osebje; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ugotavlja, da trgovina z ljudmi in tihotapljenje migrantov škodi vsem stranem, zlasti afganistanski družbi; poziva k hitremu izvajanju obstoječih sporazumov, vključno z izmenjavo informacij, da bi se razbile mednarodne kriminalne mreže, ki izkoriščajo nestabilnost in šibke institucije; |
| --- | --- |

88.

Izvajanje sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj

| 89. | pozdravlja sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med EU in Afganistanom; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ugotavlja, da ta sporazum zagotavlja podlago za razvoj odnosov na različnih področjih, kot so pravna država, zdravje, razvoj podeželja, izobraževanje, znanost in tehnologija, boj proti korupciji, pranje denarja, financiranje terorizma, organizirani kriminal in droge, migracije, jedrska varnost, neširjenje orožja za množično uničevanje ter podnebne spremembe; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pozdravlja ustanovitev skupnih organov za sodelovanje na ravni izvrševanja s poudarkom na rednih dialogih o političnih vprašanjih, vključno s človekovimi pravicami, zlasti pravicami žensk in otrok, ki so bistveni elementi tega sporazuma, ter obravnavanje izzivov in ustvarjanje priložnosti za trdnejše partnerstvo; |
| --- | --- |

91.

| 92. | izraža zaskrbljenost, da sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj nima določb o skupnem parlamentarnem nadzoru njegovega izvajanja; spodbuja vlogo Evropskega parlamenta, parlamentov držav članic in afganistanskega parlamenta pri spremljanju izvajanja sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj; |
| --- | --- |

92.

| 93. | je seznanjen s tem, da je bil septembra 2017 zaradi racionalizacije v strukturi ESZD posebni predstavnik EU za Afganistan nadomeščen s posebnim odposlancem; |
| --- | --- |

93.

| 94. | obžaluje, da je Svet sprejel odločitev o začasni uporabi na področjih, ki so predmet odobritve Parlamenta, zlasti poglavja o sodelovanju na področju trgovine in naložb, ki je v izključni pristojnosti EU, namesto da bi pred tovrstno odločitvijo na začetku procesa zahteval ratifikacijo; meni, da je ta odločitev v nasprotju z načelom lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) PEU in spodkopava zakonske pravice in odgovornosti Parlamenta; |
| --- | --- |

94.

o

o o

| 95. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu odposlancu EU za Afganistan, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Islamske republike Afganistan. |
| --- | --- |

95.

---

(1)  UL L 67, 14.3.2017, str. 3.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0169.

(3)  UL C 65, 19.2.2016, str. 133.

(4)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 108.

(5)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 55.

(6)  UL C 378, 9.11.2017, str. 73.

(7)  UL C 349, 17.10.2017, str. 41.

(8)  UL C 366, 27.10.2017, str. 129.

(9)  UL C 66, 21.2.2018, str. 17.

(10)  UL C 298, 23.8.2018, str. 39.

(11)  UL C 337, 20.9.2018, str. 48.

(12)  UL C 369, 11.10.2018, str. 85.

(13)  Sklepa Sveta z dne 10. novembra 2011 (16146/11 in 16147/11).

(14)  Informativno poročilo urada EASO o državi izvora, Stanje na področju varnosti v Afganistanu – posodobitev, maj 2018, https://coi.easo.europa.eu/administration/easo/PLib/Afghanistan-security_situation_2018.pdf.

(15)  Posebni generalni inšpektor ZDA za obnovo Afganistana (SIGAR), četrtletno poročilo kongresu Združenih držav Amerike, 30. oktober 2018, https://www.sigar.mil/pdf/quarterlyreports/2018-10-30qr.pdf.

(16)  https://www.unodc.org/unodc/en/frontpage/2018/May/last-years-record-opium-production-in-afghanistan-threatens-sustainable-development--latest-survey-reveals.html

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/284 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/284

---

P8_TA(2019)0171

Sodelovanje Norveške, Islandije, Švice in Lihtenštajna pri eu-LISA ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o sklepu Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, dogovora med Evropsko unijo na eni strani ter Kraljevino Norveško, Republiko Islandijo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o sodelovanju navedenih držav pri Evropski agenciji za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (15832/2018 – C8-0035/2019 – 2018/0316(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 23/59)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15832/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15832/2018),

| — | ob upoštevanju osnutka dogovora med Evropsko unijo ter Kraljevino Norveško, Republiko Islandijo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn (12367/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka dogovora med Evropsko unijo ter Kraljevino Norveško, Republiko Islandijo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn (12367/2018),

| — | ob upoštevanju zahteve po odobritvi, ki jo je podal Svet v skladu s členom 74, členom 77(2)(a) in (b), členom 78(2)(e), členom 79(2)(c), členom 82(1)(d), členom 85(1), členom 87(2)(a), členom 88(2) ter točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0035/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve po odobritvi, ki jo je podal Svet v skladu s členom 74, členom 77(2)(a) in (b), členom 78(2)(e), členom 79(2)(c), členom 82(1)(d), členom 85(1), členom 87(2)(a), členom 88(2) ter točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0035/2018),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0081/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0081/2019),

| 1. | odobri sklenitev dogovora; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kraljevine Norveške, Republike Islandije, Švicarske konfederacije in Kneževine Lihtenštajn. |
| --- | --- |

2.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/285 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/285

---

P8_TA(2019)0173

Zahteve glede dostopnosti proizvodov in storitev ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z zahtevami glede dostopnosti proizvodov in storitev (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/60)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0615), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0615),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih mu je Komisija podala predlog (C8-0387/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih mu je Komisija podala predlog (C8-0387/2015),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. maja 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. maja 2016 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za promet in turizem, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbor za pravice žensk in enakost spolov ter Odbora za peticije (A8-0188/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za promet in turizem, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbor za pravice žensk in enakost spolov ter Odbora za peticije (A8-0188/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 303, 19.8.2016, str. 103.

(2)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 14. septembra 2017 (Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0347).

---

P8_TC1-COD(2015)0278

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2019/882.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/286 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/286

---

P8_TA(2019)0174

Vizumski informacijski sistem ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 767/2008, Uredbe (ES) št. 810/2009, Uredbe (EU) 2017/2226, Uredbe (EU) 2016/399, Uredbe XX/2018 [uredba o interoperabilnosti] in Odločbe Sveta 2004/512/ES ter o razveljavitvi Sklepa Sveta 2008/633/PNZ (COM(2018)0302 – C8-0185/2018 – 2018/0152(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/61)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0302), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0302),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 16(2), člena 77(2)(a), (b), (d) in (e), člena 78(2)(d), (e) in (g), člena 79(2)(c) in (d), člena 87(2)(a) in člena 88(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0185/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 16(2), člena 77(2)(a), (b), (d) in (e), člena 78(2)(d), (e) in (g), člena 79(2)(c) in (d), člena 87(2)(a) in člena 88(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0185/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za proračun (A8-0078/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za proračun (A8-0078/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0152

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi
  reformi vizumskega informacijskega sistema s spremembo Uredbe (ES) št. 767/2008, Uredbe (ES) št. 810/2009, Uredbe (EU) 2017/2226, Uredbe (EU) 2016/399, in Uredbe XX/2018 [uredba o interoperabilnosti] in
  ter razveljavitvijo Odločbe Sveta 2004/512/ES ter o razveljavitvi
  in Sklepa Sveta 2008/633/PNZ [Sprememba 1]

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16(2), člena 77(2)(a) (b), (d) in (e), člena 78(2)(d), (e) in (g), člena 79(2)(c) in (d), člena 87(2)(a) in člena 88(2)(a),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2), v skladu z rednim zakonodajnim postopkom

Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 (3).

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vizumski informacijski sistem (VIS) je bil vzpostavljen z Odločbo Sveta 2004/512/ES (4) kot tehnološka rešitev za izmenjavo podatkov o vizumih med državami članicami. Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5) opredeljuje namen, funkcije in odgovornosti VIS ter določa pogoje in postopke za izmenjavo podatkov o vizumih za kratkoročno bivanje med državami članicami, da se olajšajo obravnava vlog za izdajo vizumov za kratkoročno bivanje in s tem povezane odločitve. Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6) določa pravila o registraciji biometričnih podatkov v VIS. Sklep Sveta 2008/633/PNZ (7) določa pogoje, na podlagi katerih lahko imenovani organi držav članic in Europol pridobijo dostop do iskanja po VIS za preprečevanje, zaznavanje in preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj.
  VIS je začel delovati 11. oktobra 2011
   (8)

  in je bil postopoma uveden v konzulatih vseh držav članic po vsem svetu med oktobrom 2011 in februarjem 2016. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(1)

Vizumski informacijski sistem (VIS) je bil vzpostavljen z Odločbo Sveta 2004/512/ES (4) kot tehnološka rešitev za izmenjavo podatkov o vizumih med državami članicami. Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5) opredeljuje namen, funkcije in odgovornosti VIS ter določa pogoje in postopke za izmenjavo podatkov o vizumih za kratkoročno bivanje med državami članicami, da se olajšajo obravnava vlog za izdajo vizumov za kratkoročno bivanje in s tem povezane odločitve. Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6) določa pravila o registraciji biometričnih podatkov v VIS. Sklep Sveta 2008/633/PNZ (7) določa pogoje, na podlagi katerih lahko imenovani organi držav članic in Europol pridobijo dostop do iskanja po VIS za preprečevanje, zaznavanje in preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj.
  VIS je začel delovati 11. oktobra 2011
   (8)

  in je bil postopoma uveden v konzulatih vseh držav članic po vsem svetu med oktobrom 2011 in februarjem 2016. [Sprememba 2]

| (2) | Splošni cilji VIS so izboljšati izvajanje skupne vizumske politike, konzularnega sodelovanja in posvetovanja med osrednjimi organi, pristojnimi za izdajo vizumov, z olajšanjem izmenjave podatkov med državami članicami o vlogah za izdajo vizumov in o odločitvah, povezanih z njimi, da se olajša postopek za izdajo vizuma, prepreči trgovanje z vizumi, olajša boj proti zlorabam identitete, olajša preverjanje na mejnih prehodih na zunanjih mejah in znotraj ozemlja držav članic, zagotovi pomoč pri ugotavljanju istovetnosti katere koli osebe, ki morda ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop na ozemlje držav članic, bivanje ali prebivanje na njem, olajša uporaba Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter prispeva k preprečevanju groženj notranji varnosti katere koli države članice. |
| --- | --- |

(2)

Splošni cilji VIS so izboljšati izvajanje skupne vizumske politike, konzularnega sodelovanja in posvetovanja med osrednjimi organi, pristojnimi za izdajo vizumov, z olajšanjem izmenjave podatkov med državami članicami o vlogah za izdajo vizumov in o odločitvah, povezanih z njimi, da se olajša postopek za izdajo vizuma, prepreči trgovanje z vizumi, olajša boj proti zlorabam identitete, olajša preverjanje na mejnih prehodih na zunanjih mejah in znotraj ozemlja držav članic, zagotovi pomoč pri ugotavljanju istovetnosti katere koli osebe, ki morda ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop na ozemlje držav članic, bivanje ali prebivanje na njem, olajša uporaba Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter prispeva k preprečevanju groženj notranji varnosti katere koli države članice.

| (3) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 6. aprila 2016 z naslovom „Trdnejši in pametnejši informacijski sistemi za meje in varnost“ (10) navedla, da bi morala EU okrepiti in izboljšati svoje informacijske sisteme, podatkovno arhitekturo in izmenjavo informacij na področju upravljanja meja, preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter boja proti terorizmu, poudarila pa je tudi, da bi bilo treba izboljšati interoperabilnost informacijskih sistemov. V njem je navedla tudi, da bi bilo treba obravnavati informacijske vrzeli, vključno s tistimi o državljanih tretjih držav, ki imajo vizum za dolgoročno bivanje
  , saj člen 21 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma določa pravico do prostega gibanja na ozemlju pogodbenic Sporazuma za največ 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju, in sicer z uvedbo vzajemnega priznavanja dovoljenj za prebivanje in vizumov za dolgoročno bivanje, ki jih izdajo te države. Komisija je zato izvedla dve študiji: iz prve študije izvedljivosti
   (11)

  izhaja, da bi bil razvoj registra tehnično izvedljiv in da bi bila najboljša tehnična možnost ponovna uporaba strukture VIS; v okviru druge študije
   (12)

  pa je bila opravljena analiza nujnosti in sorazmernosti, iz katere izhaja, da bi bilo nujno in sorazmerno razširiti področje uporabe VIS, tako da bi zajemal zgoraj navedene listine
  . [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 6. aprila 2016 z naslovom „Trdnejši in pametnejši informacijski sistemi za meje in varnost“ (10) navedla, da bi morala EU okrepiti in izboljšati svoje informacijske sisteme, podatkovno arhitekturo in izmenjavo informacij na področju upravljanja meja, preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter boja proti terorizmu, poudarila pa je tudi, da bi bilo treba izboljšati interoperabilnost informacijskih sistemov. V njem je navedla tudi, da bi bilo treba obravnavati informacijske vrzeli, vključno s tistimi o državljanih tretjih držav, ki imajo vizum za dolgoročno bivanje
  , saj člen 21 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma določa pravico do prostega gibanja na ozemlju pogodbenic Sporazuma za največ 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju, in sicer z uvedbo vzajemnega priznavanja dovoljenj za prebivanje in vizumov za dolgoročno bivanje, ki jih izdajo te države. Komisija je zato izvedla dve študiji: iz prve študije izvedljivosti
   (11)

  izhaja, da bi bil razvoj registra tehnično izvedljiv in da bi bila najboljša tehnična možnost ponovna uporaba strukture VIS; v okviru druge študije
   (12)

  pa je bila opravljena analiza nujnosti in sorazmernosti, iz katere izhaja, da bi bilo nujno in sorazmerno razširiti področje uporabe VIS, tako da bi zajemal zgoraj navedene listine
  . [Sprememba 3]

| (4) | Svet je 10. junija 2016 potrdil načrt za boljšo izmenjavo in upravljanje informacij (13)
  . Svet je Komisijo pozval, naj oceni vzpostavitev centralnega registra dovoljenj za prebivanje in vizumov za dolgoročno bivanje, ki jih izdajajo države članice, za shranjevanje informacij o teh listinah, vključno z datumi izteka veljavnosti in njihovim morebitnim odvzemom, da se obravnava sedanja informacijska vrzel glede izdanih listin državljanom tretjih držav. Člen 21 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma določa pravico do prostega gibanja na ozemlju pogodbenic Sporazuma za največ 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju, in sicer z uvedbo vzajemnega priznavanja dovoljenj za prebivanje in vizumov za dolgoročno bivanje, ki jih izdajo te države.
  [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(4)

Svet je 10. junija 2016 potrdil načrt za boljšo izmenjavo in upravljanje informacij (13)
  . Svet je Komisijo pozval, naj oceni vzpostavitev centralnega registra dovoljenj za prebivanje in vizumov za dolgoročno bivanje, ki jih izdajajo države članice, za shranjevanje informacij o teh listinah, vključno z datumi izteka veljavnosti in njihovim morebitnim odvzemom, da se obravnava sedanja informacijska vrzel glede izdanih listin državljanom tretjih držav. Člen 21 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma določa pravico do prostega gibanja na ozemlju pogodbenic Sporazuma za največ 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju, in sicer z uvedbo vzajemnega priznavanja dovoljenj za prebivanje in vizumov za dolgoročno bivanje, ki jih izdajo te države.
  [Sprememba 4]

| (5) | Svet je v sklepih z dne 9. junija 2017 o nadaljnjih ukrepih za boljšo izmenjavo informacij in zagotavljanje interoperabilnosti informacijskih sistemov EU (14)
  navedel, da bodo morda potrebni novi ukrepi za zapolnitev sedanjih informacijskih vrzeli pri upravljanju meja ter preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj v zvezi z imetniki vizumov za dolgoročno bivanje in dovoljenj za prebivanje, ki prečkajo meje. Svet je Komisijo pozval k prednostni izvedbi študije izvedljivosti vzpostavitve centralnega registra EU z informacijami o vizumih za dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje. Komisija je na podlagi tega izvedla dve študiji: iz prve študije izvedljivosti (15)
  izhaja, da bi bil razvoj registra tehnično izvedljiv in da bi bila najboljša tehnična možnost ponovna uporaba strukture VIS; v okviru druge študije (16)
  pa je bila opravljena analiza nujnosti in sorazmernosti, iz katere izhaja, da bi bilo nujno in sorazmerno razširiti področje uporabe VIS, tako da bi zajemal zgoraj navedene listine.
  [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(5)

Svet je v sklepih z dne 9. junija 2017 o nadaljnjih ukrepih za boljšo izmenjavo informacij in zagotavljanje interoperabilnosti informacijskih sistemov EU (14)
  navedel, da bodo morda potrebni novi ukrepi za zapolnitev sedanjih informacijskih vrzeli pri upravljanju meja ter preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj v zvezi z imetniki vizumov za dolgoročno bivanje in dovoljenj za prebivanje, ki prečkajo meje. Svet je Komisijo pozval k prednostni izvedbi študije izvedljivosti vzpostavitve centralnega registra EU z informacijami o vizumih za dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje. Komisija je na podlagi tega izvedla dve študiji: iz prve študije izvedljivosti (15)
  izhaja, da bi bil razvoj registra tehnično izvedljiv in da bi bila najboljša tehnična možnost ponovna uporaba strukture VIS; v okviru druge študije (16)
  pa je bila opravljena analiza nujnosti in sorazmernosti, iz katere izhaja, da bi bilo nujno in sorazmerno razširiti področje uporabe VIS, tako da bi zajemal zgoraj navedene listine.
  [Sprememba 5]

| (6) | Komisija je v sporočilu z dne 27. septembra 2017 o uresničevanju evropske agende o migracijah (17) navedla, da skupna vizumska politika EU ni samo bistveni element za spodbujanje turizma in poslovanja, ampak tudi ključno orodje za preprečevanje varnostnih tveganj in tveganj nedovoljenih migracij v EU. V sporočilu je navedeno, da je treba skupno vizumsko politiko nadalje prilagoditi sedanjim izzivom, pri čemer je treba upoštevati nove rešitve informacijske tehnologije in uravnotežiti koristi lažjega potovanja na podlagi vizuma z izboljšanim upravljanjem migracij, varnosti in meja. Prav tako je navedeno, da bo pravni okvir VIS revidiran za nadaljnje izboljšanje vizumskih postopkov, vključno z vidiki, povezanimi z varstvom podatkov, in dostopom za organe preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, da bi se tako nadalje razširila uporaba VIS na nove kategorije in uporabe podatkov ter v celoti izkoristili instrumenti za interoperabilnost. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v sporočilu z dne 27. septembra 2017 o uresničevanju evropske agende o migracijah (17) navedla, da skupna vizumska politika EU ni samo bistveni element za spodbujanje turizma in poslovanja, ampak tudi ključno orodje za preprečevanje varnostnih tveganj in tveganj nedovoljenih migracij v EU. V sporočilu je navedeno, da je treba skupno vizumsko politiko nadalje prilagoditi sedanjim izzivom, pri čemer je treba upoštevati nove rešitve informacijske tehnologije in uravnotežiti koristi lažjega potovanja na podlagi vizuma z izboljšanim upravljanjem migracij, varnosti in meja. Prav tako je navedeno, da bo pravni okvir VIS revidiran za nadaljnje izboljšanje vizumskih postopkov, vključno z vidiki, povezanimi z varstvom podatkov, in dostopom za organe preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, da bi se tako nadalje razširila uporaba VIS na nove kategorije in uporabe podatkov ter v celoti izkoristili instrumenti za interoperabilnost.

| (7) | Komisija je v sporočilu z dne 14. marca 2018 o prilagajanju skupne vizumske politike novim izzivom (18) ponovno potrdila, da bo pravni okvir VIS revidiran v okviru širšega postopka proučitve interoperabilnosti informacijskih sistemov. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v sporočilu z dne 14. marca 2018 o prilagajanju skupne vizumske politike novim izzivom (18) ponovno potrdila, da bo pravni okvir VIS revidiran v okviru širšega postopka proučitve interoperabilnosti informacijskih sistemov.

| (8) | Pri sprejemanju Uredbe (ES) št. 810/2009 je bilo navedeno, da bo treba vprašanje zadostne zanesljivosti prstnih odtisov otrok, mlajših od 12 let, zlasti vprašanje, kako se prstni odtisi razvijajo s starostjo, za ugotavljanje istovetnosti in preverjanje obravnavati pozneje na podlagi rezultatov študije, izvedene v okviru odgovornosti Komisije. Iz študije (19), ki jo je leta 2013 opravilo Skupno raziskovalno središče, izhaja, da je mogoče prepoznavanje prstnih odtisov pri otrocih, starih med šest in dvanajst let, pod določenimi pogoji izvesti z zadovoljivo stopnjo natančnosti. Druga študija (20) je te ugotovitve potrdila decembra 2017 in omogočila nadaljnji vpogled v učinek staranja na kakovost prstnih odtisov. Komisija je na podlagi navedenega leta 2017 opravila nadaljnjo študijo o nujnosti in sorazmernosti znižanja starostne meje otrok za odvzem prstnih odtisov v vizumskem postopku na šest let. V navedeni študiji (21) je bilo ugotovljeno, da bi znižanje starostne meje za odvzem prstnih odtisov prispevalo k boljšemu doseganju ciljev VIS, zlasti glede spodbujanja boja proti zlorabam identitete in olajšanja preverjanj na mejnih prehodih na zunanjih mejah ter bi lahko imelo dodatne koristi z okrepitvijo preprečevanja in boja proti zlorabam pravic otrok, zlasti z omogočanjem ugotavljanja/preverjanja istovetnosti otrok, državljanov tretjih držav, ki se znajdejo na schengenskem ozemlju v okoliščinah, v katerih so njihove pravice morda bile ali so bile kršene (npr. otroci, žrtve trgovanja z ljudmi, pogrešani otroci in mladoletniki brez spremstva, ki zaprosijo za azil).
  Obenem so otroci še posebej ranljiva skupina in za zbiranje posebnih vrst podatkov, kot so prstni odtisi, bi pri njih morali veljati strožji zaščitni ukrepi in omejitev namenov, za katere se lahko ti podatki uporabljajo v primerih, ko je to v korist otroka, vključno z omejitvijo obdobja hrambe podatkov. V drugi študiji je bilo ugotovljeno tudi, da so prstni odtisi oseb, ki so starejše od 70 let, slabe kakovosti in srednje natančni. Komisija in države članice bi morale sodelovati pri izmenjavi dobrih praks in obravnavati te pomanjkljivosti. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(8)

Pri sprejemanju Uredbe (ES) št. 810/2009 je bilo navedeno, da bo treba vprašanje zadostne zanesljivosti prstnih odtisov otrok, mlajših od 12 let, zlasti vprašanje, kako se prstni odtisi razvijajo s starostjo, za ugotavljanje istovetnosti in preverjanje obravnavati pozneje na podlagi rezultatov študije, izvedene v okviru odgovornosti Komisije. Iz študije (19), ki jo je leta 2013 opravilo Skupno raziskovalno središče, izhaja, da je mogoče prepoznavanje prstnih odtisov pri otrocih, starih med šest in dvanajst let, pod določenimi pogoji izvesti z zadovoljivo stopnjo natančnosti. Druga študija (20) je te ugotovitve potrdila decembra 2017 in omogočila nadaljnji vpogled v učinek staranja na kakovost prstnih odtisov. Komisija je na podlagi navedenega leta 2017 opravila nadaljnjo študijo o nujnosti in sorazmernosti znižanja starostne meje otrok za odvzem prstnih odtisov v vizumskem postopku na šest let. V navedeni študiji (21) je bilo ugotovljeno, da bi znižanje starostne meje za odvzem prstnih odtisov prispevalo k boljšemu doseganju ciljev VIS, zlasti glede spodbujanja boja proti zlorabam identitete in olajšanja preverjanj na mejnih prehodih na zunanjih mejah ter bi lahko imelo dodatne koristi z okrepitvijo preprečevanja in boja proti zlorabam pravic otrok, zlasti z omogočanjem ugotavljanja/preverjanja istovetnosti otrok, državljanov tretjih držav, ki se znajdejo na schengenskem ozemlju v okoliščinah, v katerih so njihove pravice morda bile ali so bile kršene (npr. otroci, žrtve trgovanja z ljudmi, pogrešani otroci in mladoletniki brez spremstva, ki zaprosijo za azil).
  Obenem so otroci še posebej ranljiva skupina in za zbiranje posebnih vrst podatkov, kot so prstni odtisi, bi pri njih morali veljati strožji zaščitni ukrepi in omejitev namenov, za katere se lahko ti podatki uporabljajo v primerih, ko je to v korist otroka, vključno z omejitvijo obdobja hrambe podatkov. V drugi študiji je bilo ugotovljeno tudi, da so prstni odtisi oseb, ki so starejše od 70 let, slabe kakovosti in srednje natančni. Komisija in države članice bi morale sodelovati pri izmenjavi dobrih praks in obravnavati te pomanjkljivosti. [Sprememba 6]

| (9) | Pri izvajanju vseh postopkov iz te uredbe je primarna skrb držav članic največja korist otroka. V skladu s starostjo in zrelostjo otroka se upoštevajo njegovo dobro počutje, varnost in zaščita ter njegovo mnenje, ki se jim nameni tudi ustrezna teža. VIS je zlasti pomemben, kadar obstaja tveganje, da je otrok žrtev trgovine z ljudmi. |
| --- | --- |

(9)

Pri izvajanju vseh postopkov iz te uredbe je primarna skrb držav članic največja korist otroka. V skladu s starostjo in zrelostjo otroka se upoštevajo njegovo dobro počutje, varnost in zaščita ter njegovo mnenje, ki se jim nameni tudi ustrezna teža. VIS je zlasti pomemben, kadar obstaja tveganje, da je otrok žrtev trgovine z ljudmi.

| (10) | V VIS bi se morali obdelati osebni podatki, ki jih navede prosilec za vizum za kratkoročno bivanje, da se oceni, ali bi lahko vstop prosilca v Unijo pomenil grožnjo javni varnosti ali javnemu zdravju v Uniji, ter da se oceni tveganje nedovoljene migracije prosilca. Glede državljanov tretjih držav, ki jim je bil izdan vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje, bi moralo biti navedeno preverjanje omejeno na pomoč pri oceni istovetnosti imetnika listine, verodostojnosti in veljavnosti vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje ter oceni, ali bi lahko vstop državljana tretje države v Unijo pomenil grožnjo javni varnosti ali javnemu zdravju v Uniji. Pri tem se ne bi smelo posegati v nobeno odločitev o vizumih za dolgoročno bivanje ali dovoljenjih za prebivanje. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(10)

V VIS bi se morali obdelati osebni podatki, ki jih navede prosilec za vizum za kratkoročno bivanje, da se oceni, ali bi lahko vstop prosilca v Unijo pomenil grožnjo javni varnosti ali javnemu zdravju v Uniji, ter da se oceni tveganje nedovoljene migracije prosilca. Glede državljanov tretjih držav, ki jim je bil izdan vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje, bi moralo biti navedeno preverjanje omejeno na pomoč pri oceni istovetnosti imetnika listine, verodostojnosti in veljavnosti vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje ter oceni, ali bi lahko vstop državljana tretje države v Unijo pomenil grožnjo javni varnosti ali javnemu zdravju v Uniji. Pri tem se ne bi smelo posegati v nobeno odločitev o vizumih za dolgoročno bivanje ali dovoljenjih za prebivanje. [Sprememba 7]

| (11) | Ocene navedenih tveganj ni mogoče opraviti brez obdelave osebnih podatkov, povezanih z istovetnostjo osebe, njeno potno listino in, po potrebi, združevalcem družine oziroma, če je prosilec mladoletnik, istovetnostjo odgovorne osebe. Vse osebne podatke v vlogah bi bilo treba primerjati s podatki iz evidence, dosjeja ali razpisa ukrepa v informacijskem sistemu (schengenskem informacijskem sistemu (SIS), vizumskem informacijskem sistemu (VIS), podatkih Europola, Interpolovi podatkovni zbirki o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih (SLTD), sistemu vstopa/izstopa (SVI), sistemu Eurodac, sistemu ECRIS-TCN glede obsodb, povezanih s terorističnimi kaznivimi dejanji ali drugimi oblikami hudih kaznivih dejanj, in/ali Interpolovi zbirki potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov) ali z nadzornimi seznami

  s seznamom ETIAS
  ali kazalniki posebnih tveganj. Kategorije osebnih podatkov, ki bi jih bilo treba uporabiti za primerjavo, bi morale biti omejene na kategorije podatkov, ki jih vsebujejo informacijski sistemi, nadzorni seznami ali kazalniki posebnih tveganj, po katerih poteka poizvedovanje. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(11)

Ocene navedenih tveganj ni mogoče opraviti brez obdelave osebnih podatkov, povezanih z istovetnostjo osebe, njeno potno listino in, po potrebi, združevalcem družine oziroma, če je prosilec mladoletnik, istovetnostjo odgovorne osebe. Vse osebne podatke v vlogah bi bilo treba primerjati s podatki iz evidence, dosjeja ali razpisa ukrepa v informacijskem sistemu (schengenskem informacijskem sistemu (SIS), vizumskem informacijskem sistemu (VIS), podatkih Europola, Interpolovi podatkovni zbirki o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih (SLTD), sistemu vstopa/izstopa (SVI), sistemu Eurodac, sistemu ECRIS-TCN glede obsodb, povezanih s terorističnimi kaznivimi dejanji ali drugimi oblikami hudih kaznivih dejanj, in/ali Interpolovi zbirki potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov) ali z nadzornimi seznami

  s seznamom ETIAS
  ali kazalniki posebnih tveganj. Kategorije osebnih podatkov, ki bi jih bilo treba uporabiti za primerjavo, bi morale biti omejene na kategorije podatkov, ki jih vsebujejo informacijski sistemi, nadzorni seznami ali kazalniki posebnih tveganj, po katerih poteka poizvedovanje. [Sprememba 8]

| (12) | Interoperabilnost med informacijskimi sistemi EU je bila vzpostavljena z [Uredbo (EU) XX o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ], s ciljem dopolnjevanja informacijskih sistemov EU in njihovih podatkov, da se izboljša upravljanje zunanjih meja, prispeva k preprečevanju nedovoljenih migracij in boju proti njim ter zagotavlja visoka stopnja varnosti na območju svobode, varnosti in pravice Unije, vključno z vzdrževanjem javnega reda in varnosti ter varovanjem varnosti na ozemljih držav članic. [Sprememba 9. Ta sprememba velja za celotno besedilo.] |
| --- | --- |

(12)

Interoperabilnost med informacijskimi sistemi EU je bila vzpostavljena z [Uredbo (EU) XX o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ], s ciljem dopolnjevanja informacijskih sistemov EU in njihovih podatkov, da se izboljša upravljanje zunanjih meja, prispeva k preprečevanju nedovoljenih migracij in boju proti njim ter zagotavlja visoka stopnja varnosti na območju svobode, varnosti in pravice Unije, vključno z vzdrževanjem javnega reda in varnosti ter varovanjem varnosti na ozemljih držav članic. [Sprememba 9. Ta sprememba velja za celotno besedilo.]

| (13) | Interoperabilnost informacijskih sistemov EU omogoča, da se ti sistemi med seboj dopolnjujejo, da se olajša

  olajšajo
  pravilno ugotavljanje istovetnosti oseb, prispeva k boju proti zlorabam identitete, izboljšajo in uskladijo zahteve glede kakovosti podatkov zadevnih informacijskih sistemov EU, državam članicam olajša tehnično in operativno izvajanje obstoječih in prihodnjih informacijskih sistemov EU, okrepijo
  , harmonizirajo
  in poenostavijo zaščitni ukrepi za varnost in varstvo podatkov, ki urejajo zadevne informacijske sisteme EU, racionalizira
  nadzorovan
  dostop organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj do SVI, VIS, [ETIAS] in Eurodac ter podprejo nameni SVI, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS in [ECRIS-TCN]. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(13)

Interoperabilnost informacijskih sistemov EU omogoča, da se ti sistemi med seboj dopolnjujejo, da se olajša

  olajšajo
  pravilno ugotavljanje istovetnosti oseb, prispeva k boju proti zlorabam identitete, izboljšajo in uskladijo zahteve glede kakovosti podatkov zadevnih informacijskih sistemov EU, državam članicam olajša tehnično in operativno izvajanje obstoječih in prihodnjih informacijskih sistemov EU, okrepijo
  , harmonizirajo
  in poenostavijo zaščitni ukrepi za varnost in varstvo podatkov, ki urejajo zadevne informacijske sisteme EU, racionalizira
  nadzorovan
  dostop organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj do SVI, VIS, [ETIAS] in Eurodac ter podprejo nameni SVI, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS in [ECRIS-TCN]. [Sprememba 10]

| (14) | Komponente interoperabilnosti zajemajo SVI, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS in [ECRIS-TCN] ter podatke Europola, da je mogoče z navedenimi informacijskimi sistemi EU po njih iskati hkrati, zato je te ustrezno, če se te komponente uporabijo za izvajanje samodejnega preverjanja in ob dostopu do VIS zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj. V te namene bi bilo treba uporabiti Evropski iskalni portal (ESP), da se omogoči hiter, nemoten, učinkovit, sistematičen in nadzorovan dostop do informacijskih sistemov EU, podatkov Europola in podatkovnih zbirk Interpola, ki jih ti organi potrebujejo za opravljanje svojih nalog, v skladu s pravicami do dostopa, ter da se podprejo cilji VIS. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(14)

Komponente interoperabilnosti zajemajo SVI, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS in [ECRIS-TCN] ter podatke Europola, da je mogoče z navedenimi informacijskimi sistemi EU po njih iskati hkrati, zato je te ustrezno, če se te komponente uporabijo za izvajanje samodejnega preverjanja in ob dostopu do VIS zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj. V te namene bi bilo treba uporabiti Evropski iskalni portal (ESP), da se omogoči hiter, nemoten, učinkovit, sistematičen in nadzorovan dostop do informacijskih sistemov EU, podatkov Europola in podatkovnih zbirk Interpola, ki jih ti organi potrebujejo za opravljanje svojih nalog, v skladu s pravicami do dostopa, ter da se podprejo cilji VIS. [Sprememba 11]

| (15) | Primerjava z drugimi podatkovnimi zbirkami bi morala biti samodejna. Kadar koli se na podlagi take primerjave najde ujemanje (zadetek) s katerimi koli osebnimi podatki ali njihovo kombinacijo v vlogi in evidenci, dosjeju ali razpisu ukrepa v zgoraj navedenih informacijskih sistemih ali z osebnimi podatki na nadzornem seznamu, bi moral izvajalec pri odgovornem organu vlogo obdelati ročno
  , kadar sistem VIS ne more samodejno potrditi zadetka. Odvisno od vrste podatkov, ki sprožijo zadetek, mora zadetek oceniti konzulat ali nacionalna enotna kontaktna točka, pri čemer je slednja odgovorna za zadetke, ustvarjene zlasti s podatkovnimi zbirkami ali sistemi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj
  . Rezultat ocene odgovornega organa bi morala biti odločitev o izdaji vizuma za kratkoročno bivanje ali o njeni zavrnitvi. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(15)

Primerjava z drugimi podatkovnimi zbirkami bi morala biti samodejna. Kadar koli se na podlagi take primerjave najde ujemanje (zadetek) s katerimi koli osebnimi podatki ali njihovo kombinacijo v vlogi in evidenci, dosjeju ali razpisu ukrepa v zgoraj navedenih informacijskih sistemih ali z osebnimi podatki na nadzornem seznamu, bi moral izvajalec pri odgovornem organu vlogo obdelati ročno
  , kadar sistem VIS ne more samodejno potrditi zadetka. Odvisno od vrste podatkov, ki sprožijo zadetek, mora zadetek oceniti konzulat ali nacionalna enotna kontaktna točka, pri čemer je slednja odgovorna za zadetke, ustvarjene zlasti s podatkovnimi zbirkami ali sistemi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj
  . Rezultat ocene odgovornega organa bi morala biti odločitev o izdaji vizuma za kratkoročno bivanje ali o njeni zavrnitvi. [Sprememba 12]

| (16) | Zavrnitev vloge za vizum za kratkoročno bivanje ne bi smela temeljiti na samodejni obdelavi osebnih podatkov v vlogah. |
| --- | --- |

(16)

Zavrnitev vloge za vizum za kratkoročno bivanje ne bi smela temeljiti na samodejni obdelavi osebnih podatkov v vlogah.

| (17) | Prosilci, ki jim je bila izdaja vizuma za kratkoročno bivanje zavrnjena na podlagi informacij, pridobljenih z obdelavo v VIS, bi morali imeti pravico do pritožbe. Pritožbe bi bilo treba obravnavati v državi članici, ki je sprejela odločitev o vlogi, in v skladu z njenim nacionalnim pravom. Uporabljati bi se morali sedanji zaščitni ukrepi in pravila o pritožbah iz Uredbe (ES) št. 767/2008. |
| --- | --- |

(17)

Prosilci, ki jim je bila izdaja vizuma za kratkoročno bivanje zavrnjena na podlagi informacij, pridobljenih z obdelavo v VIS, bi morali imeti pravico do pritožbe. Pritožbe bi bilo treba obravnavati v državi članici, ki je sprejela odločitev o vlogi, in v skladu z njenim nacionalnim pravom. Uporabljati bi se morali sedanji zaščitni ukrepi in pravila o pritožbah iz Uredbe (ES) št. 767/2008.

| (18) | Za analizo dosjeja vloge za izdajo vizuma za kratkoročno bivanje bi se morali uporabiti kazalniki posebnih tveganj, ki ustrezajo predhodno opredeljenim varnostnim tveganjem, tveganjem nedovoljenih migracij ali tveganjem za javno zdravje

  visokim epidemiološkim tveganjem
  . Merila, ki se uporabijo za opredelitev kazalnikov posebnih tveganj, nikakor ne bi smela temeljiti samo na spolu ali starosti osebe. Nikakor ne bi smela temeljiti

  ne smejo temeljiti
  na informacijah, ki razkrivajo raso, barvo kože, narodnost ali družbeno poreklo, genetske značilnosti, jezik, politično ali kakršno koli drugo mnenje, versko ali filozofsko prepričanje osebe, njeno članstvo v sindikatu, pripadnost narodnostni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost ali spolno usmerjenost. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(18)

Za analizo dosjeja vloge za izdajo vizuma za kratkoročno bivanje bi se morali uporabiti kazalniki posebnih tveganj, ki ustrezajo predhodno opredeljenim varnostnim tveganjem, tveganjem nedovoljenih migracij ali tveganjem za javno zdravje

  visokim epidemiološkim tveganjem
  . Merila, ki se uporabijo za opredelitev kazalnikov posebnih tveganj, nikakor ne bi smela temeljiti samo na spolu ali starosti osebe. Nikakor ne bi smela temeljiti

  ne smejo temeljiti
  na informacijah, ki razkrivajo raso, barvo kože, narodnost ali družbeno poreklo, genetske značilnosti, jezik, politično ali kakršno koli drugo mnenje, versko ali filozofsko prepričanje osebe, njeno članstvo v sindikatu, pripadnost narodnostni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost ali spolno usmerjenost. [Sprememba 13]

| (19) | Nenehno pojavljanje novih groženj

  tveganj
  za varnost, novih vzorcev nedovoljenih

  neregularnih
  migracij in groženj za javno zdravje

  visokih epidemioloških tveganj
  zahteva učinkovite odzive in sodobne protiukrepe. Ker taki protiukrepi vključujejo obdelavo pomembnih količin osebnih podatkov, bi bilo treba uvesti ustrezne zaščitne ukrepe, da se poseganje v pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja in pravico do varstva osebnih podatkov omeji na to, kar je nujno
  in sorazmerno
  v demokratični družbi. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(19)

Nenehno pojavljanje novih groženj

  tveganj
  za varnost, novih vzorcev nedovoljenih

  neregularnih
  migracij in groženj za javno zdravje

  visokih epidemioloških tveganj
  zahteva učinkovite odzive in sodobne protiukrepe. Ker taki protiukrepi vključujejo obdelavo pomembnih količin osebnih podatkov, bi bilo treba uvesti ustrezne zaščitne ukrepe, da se poseganje v pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja in pravico do varstva osebnih podatkov omeji na to, kar je nujno
  in sorazmerno
  v demokratični družbi. [Sprememba 14]

| (20) | Zagotoviti bi bilo treba, da se glede prosilcev za vizum za kratkoročno bivanje ali državljanov tretjih držav, ki jim je bil izdan vizum za kratkoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje, uporabi vsaj podobna raven preverjanja kot glede državljanov tretjih držav, ki so oproščeni vizumske obveznosti. Za to je bil oblikovan nadzorni seznam z informacijami, ki se nanašajo na osebe, za katere obstaja sum, da so storile hudo kaznivo dejanje ali dejanje terorizma, ali glede katerih obstajajo dejanski indici ali utemeljeni razlogi za sum, da bodo storile hudo kaznivo dejanje ali dejanje terorizma, ki bi ga bilo treba uporabiti tudi za preverjanje navedenih kategorij državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

(20)

Zagotoviti bi bilo treba, da se glede prosilcev za vizum za kratkoročno bivanje ali državljanov tretjih držav, ki jim je bil izdan vizum za kratkoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje, uporabi vsaj podobna raven preverjanja kot glede državljanov tretjih držav, ki so oproščeni vizumske obveznosti. Za to je bil oblikovan nadzorni seznam z informacijami, ki se nanašajo na osebe, za katere obstaja sum, da so storile hudo kaznivo dejanje ali dejanje terorizma, ali glede katerih obstajajo dejanski indici ali utemeljeni razlogi za sum, da bodo storile hudo kaznivo dejanje ali dejanje terorizma, ki bi ga bilo treba uporabiti tudi za preverjanje navedenih kategorij državljanov tretjih držav.

| (21) | Mednarodni prevozniki bi morali imeti možnost

  v VIS s poizvedbo
  preveriti, ali imajo državljani tretjih držav, ki jim je bil izdan vizum za kratkoročno bivanje, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje, zahtevane veljavne potne listine, da lahko navedeni prevozniki izpolnijo svoje obveznosti na podlagi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma. Navedeno preverjanje bi moralo biti mogoče na podlagi dnevnega izpiska podatkov iz VIS v ločeno podatkovno zbirko, ki je namenjena samo za branje, kar bi omogočilo izpis najmanjšega dela podatkov za poizvedbo, ki bi dala odgovor OK/NOT OK.
  Sam dosje vloge prevoznikom ne bi smel biti na voljo. Tehnične specifikacije za dostop do VIS skozi prehod za prevoznike bi morale čim bolj omejiti vpliv na potovanje potnikov in prevoznike. V ta namen bi bilo treba preučiti možnost povezovanja s SVI in ETIAS. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(21)

Mednarodni prevozniki bi morali imeti možnost

  v VIS s poizvedbo
  preveriti, ali imajo državljani tretjih držav, ki jim je bil izdan vizum za kratkoročno bivanje, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje, zahtevane veljavne potne listine, da lahko navedeni prevozniki izpolnijo svoje obveznosti na podlagi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma. Navedeno preverjanje bi moralo biti mogoče na podlagi dnevnega izpiska podatkov iz VIS v ločeno podatkovno zbirko, ki je namenjena samo za branje, kar bi omogočilo izpis najmanjšega dela podatkov za poizvedbo, ki bi dala odgovor OK/NOT OK.
  Sam dosje vloge prevoznikom ne bi smel biti na voljo. Tehnične specifikacije za dostop do VIS skozi prehod za prevoznike bi morale čim bolj omejiti vpliv na potovanje potnikov in prevoznike. V ta namen bi bilo treba preučiti možnost povezovanja s SVI in ETIAS. [Sprememba 15]

| (21a) | Da bi omejili vpliv obveznosti, ki jih ta uredba nalaga prevoznikom v mednarodnem prometu, ki po kopenski poti z avtobusom prevažajo skupine, bi bilo treba dati na voljo uporabnikom prijazne mobilne rešitve. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(21a)

Da bi omejili vpliv obveznosti, ki jih ta uredba nalaga prevoznikom v mednarodnem prometu, ki po kopenski poti z avtobusom prevažajo skupine, bi bilo treba dati na voljo uporabnikom prijazne mobilne rešitve. [Sprememba 16]

| (21b) | V dveh letih po začetku uporabe te uredbe bi morala Komisija oceniti ustreznost, združljivost in skladnost določb iz člena 26 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah za namene določb o VIS glede kopenskega prevoza z avtobusom. Upoštevati bi bilo treba nedavni razvoj kopenskega prevoza z avtobusom. Preučiti bi bilo treba potrebo po spremembi določb glede kopenskega prevoza z avtobusom iz člena 26 navedene konvencije ali te uredbe. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(21b)

V dveh letih po začetku uporabe te uredbe bi morala Komisija oceniti ustreznost, združljivost in skladnost določb iz člena 26 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah za namene določb o VIS glede kopenskega prevoza z avtobusom. Upoštevati bi bilo treba nedavni razvoj kopenskega prevoza z avtobusom. Preučiti bi bilo treba potrebo po spremembi določb glede kopenskega prevoza z avtobusom iz člena 26 navedene konvencije ali te uredbe. [Sprememba 17]

| (22) | V tej uredbi bi bilo treba opredeliti organe držav članic, ki se jim lahko odobri dostop do VIS za vnos, spremembo, izbris ali vpogleda v podatke o vizumih za dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje za posebne namene, določene v sistemu VIS za to kategorijo listin in njihovih imetnikov, v obsegu, ki je potreben za izvajanje njihovih nalog. |
| --- | --- |

(22)

V tej uredbi bi bilo treba opredeliti organe držav članic, ki se jim lahko odobri dostop do VIS za vnos, spremembo, izbris ali vpogleda v podatke o vizumih za dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje za posebne namene, določene v sistemu VIS za to kategorijo listin in njihovih imetnikov, v obsegu, ki je potreben za izvajanje njihovih nalog.

| (23) | Vsakršna obdelava podatkov iz VIS o vizumih za dolgoročno bivanje in dovoljenih za prebivanje bi morala biti sorazmerna z zastavljenimi cilji ter potrebna za izpolnjevanje nalog pristojnih organov. Pristojni organi bi morali pri uporabi VIS zagotoviti spoštovanje človekovega dostojanstva in integritete oseb, katerih podatki se zahtevajo, ter ne bi smeli diskriminirati oseb na podlagi spola, barve kože, narodnosti ali družbenega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. |
| --- | --- |

(23)

Vsakršna obdelava podatkov iz VIS o vizumih za dolgoročno bivanje in dovoljenih za prebivanje bi morala biti sorazmerna z zastavljenimi cilji ter potrebna za izpolnjevanje nalog pristojnih organov. Pristojni organi bi morali pri uporabi VIS zagotoviti spoštovanje človekovega dostojanstva in integritete oseb, katerih podatki se zahtevajo, ter ne bi smeli diskriminirati oseb na podlagi spola, barve kože, narodnosti ali družbenega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

| (23a) | Biometrični podatki, ki v okviru te uredbe obsegajo prstne odtise in podobe obraza, so edinstveni in zato veliko bolj zanesljivi za namene ugotavljanja istovetnosti osebe kot alfanumerični podatki. Vendar so biometrični podatki občutljivi osebni podatki. Ta uredba zato določa podlago in zaščitne ukrepe za obdelavo takih podatkov za namene edinstvene identifikacije zadevnih oseb. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(23a)

Biometrični podatki, ki v okviru te uredbe obsegajo prstne odtise in podobe obraza, so edinstveni in zato veliko bolj zanesljivi za namene ugotavljanja istovetnosti osebe kot alfanumerični podatki. Vendar so biometrični podatki občutljivi osebni podatki. Ta uredba zato določa podlago in zaščitne ukrepe za obdelavo takih podatkov za namene edinstvene identifikacije zadevnih oseb. [Sprememba 18]

| (24) | V okviru boja proti terorističnim kaznivim dejanjem in drugim hudim kaznivim dejanjem je nujno, da imajo organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj za opravljanje svojih nalog na voljo najnovejše informacije. Dostop organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj držav članic in Europola do VIS je bil določen s Sklepom Sveta 2008/633/PNZ. Vsebino navedenega sklepa bi bilo treba vključiti v Uredbo VIS, da se uskladi s sedanjim okvirom pogodb. |
| --- | --- |

(24)

V okviru boja proti terorističnim kaznivim dejanjem in drugim hudim kaznivim dejanjem je nujno, da imajo organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj za opravljanje svojih nalog na voljo najnovejše informacije. Dostop organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj držav članic in Europola do VIS je bil določen s Sklepom Sveta 2008/633/PNZ. Vsebino navedenega sklepa bi bilo treba vključiti v Uredbo VIS, da se uskladi s sedanjim okvirom pogodb.

| (25) | Dostop do podatkov iz VIS zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj se je že izkazal za uporaben pri ugotavljanju istovetnosti oseb, ki so umrle nasilne smrti, ali kot pomoč preiskovalcem, da so znatno napredovali v zadevah, povezanih s trgovino z ljudmi, terorizmom ali nedovoljenim prometom s prepovedanimi drogami. Zato bi morali biti podatki iz VIS, ki se nanašajo na dolgoročno bivanje, pod pogoji iz te uredbe na voljo tudi imenovanim organom držav članic in Evropskemu policijskemu uradu (v nadaljnjem besedilu: Europol). |
| --- | --- |

(25)

Dostop do podatkov iz VIS zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj se je že izkazal za uporaben pri ugotavljanju istovetnosti oseb, ki so umrle nasilne smrti, ali kot pomoč preiskovalcem, da so znatno napredovali v zadevah, povezanih s trgovino z ljudmi, terorizmom ali nedovoljenim prometom s prepovedanimi drogami. Zato bi morali biti podatki iz VIS, ki se nanašajo na dolgoročno bivanje, pod pogoji iz te uredbe na voljo tudi imenovanim organom držav članic in Evropskemu policijskemu uradu (v nadaljnjem besedilu: Europol).

| (26) | Glede na to ima Europol ključno vlogo pri sodelovanju med organi držav članic na področju preiskovanja čezmejnih kaznivih dejanj ter pri spodbujanju preprečevanja, analiziranja in preiskovanja kaznivih dejanj v vsej Uniji. Sedanji dostop Europola do VIS v okviru njegovih nalog bi bilo treba kodificirati in racionalizirati, ob tem pa upoštevati nedavni razvoj pravnega okvira, kot je Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (22). |
| --- | --- |

(26)

Glede na to ima Europol ključno vlogo pri sodelovanju med organi držav članic na področju preiskovanja čezmejnih kaznivih dejanj ter pri spodbujanju preprečevanja, analiziranja in preiskovanja kaznivih dejanj v vsej Uniji. Sedanji dostop Europola do VIS v okviru njegovih nalog bi bilo treba kodificirati in racionalizirati, ob tem pa upoštevati nedavni razvoj pravnega okvira, kot je Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (22).

| (27) | Dostop do VIS za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj pomeni poseganje v temeljno pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja in pravico do varstva osebnih podatkov oseb, katerih osebni podatki se obdelujejo v VIS. Vsako tako poseganje mora biti v skladu s pravom, ki mora biti dovolj natančno opredeljeno, da posameznikom omogoči, da prilagodijo svoje ravnanje, prav tako pa mora posameznike ščititi pred samovoljo ter mora dovolj jasno navesti obseg prostega preudarka, poverjenega pristojnim organom, in način njegovega izvajanja. Vsako poseganje mora biti v demokratični družbi nujno za zaščito upravičenega in sorazmernega interesa ter sorazmerno z upravičenim ciljem, ki ga poskuša doseči. |
| --- | --- |

(27)

Dostop do VIS za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj pomeni poseganje v temeljno pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja in pravico do varstva osebnih podatkov oseb, katerih osebni podatki se obdelujejo v VIS. Vsako tako poseganje mora biti v skladu s pravom, ki mora biti dovolj natančno opredeljeno, da posameznikom omogoči, da prilagodijo svoje ravnanje, prav tako pa mora posameznike ščititi pred samovoljo ter mora dovolj jasno navesti obseg prostega preudarka, poverjenega pristojnim organom, in način njegovega izvajanja. Vsako poseganje mora biti v demokratični družbi nujno za zaščito upravičenega in sorazmernega interesa ter sorazmerno z upravičenim ciljem, ki ga poskuša doseči.

| (28) | [Uredba 2018/XX o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ] policijskemu organu države članice, ki ima ustrezno pooblastilo na podlagi nacionalnih zakonodajnih ukrepov, omogoča ugotavljanje istovetnosti osebe na podlagi biometričnih podatkov navedene osebe, pridobljenih med preverjanjem istovetnosti. Možne pa so posebne okoliščine, ko je ugotavljanje istovetnosti osebe potrebno v interesu navedene osebe. Taki primeri zajemajo okoliščine, ko je oseba najdena po tem, ko je bila pogrešana ali ugrabljena, ali po tem, ko je bila opredeljena kot žrtev trgovine z ljudmi. V

  Samo v
  takih primerih bi bilo treba organom preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj zagotoviti hiter dostop do podatkov iz VIS, da se omogoči hitro in zanesljivo ugotavljanje istovetnosti osebe, brez izpolnjevanja vseh temeljnih pogojev in izvajanja dodatnih zaščitnih ukrepov glede dostopa organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(28)

[Uredba 2018/XX o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ] policijskemu organu države članice, ki ima ustrezno pooblastilo na podlagi nacionalnih zakonodajnih ukrepov, omogoča ugotavljanje istovetnosti osebe na podlagi biometričnih podatkov navedene osebe, pridobljenih med preverjanjem istovetnosti. Možne pa so posebne okoliščine, ko je ugotavljanje istovetnosti osebe potrebno v interesu navedene osebe. Taki primeri zajemajo okoliščine, ko je oseba najdena po tem, ko je bila pogrešana ali ugrabljena, ali po tem, ko je bila opredeljena kot žrtev trgovine z ljudmi. V

  Samo v
  takih primerih bi bilo treba organom preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj zagotoviti hiter dostop do podatkov iz VIS, da se omogoči hitro in zanesljivo ugotavljanje istovetnosti osebe, brez izpolnjevanja vseh temeljnih pogojev in izvajanja dodatnih zaščitnih ukrepov glede dostopa organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj. [Sprememba 19]

| (29) | Primerjava podatkov na podlagi sledi prstnih odtisov, tj. daktiloskopskih sledi, ki se lahko najdejo na kraju kaznivega dejanja, je bistvena na področju policijskega sodelovanja. Možnost primerjave sledi prstnih odtisov s podatki o prstnih odtisih, shranjenimi v VIS, kadar obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da je storilec kaznivega dejanja ali žrtev evidentirana v VIS, bi morala biti za organe preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj v državah članicah
  po predhodni poizvedbi v skladu s Sklepom Sveta 2008/615/PNZ
   (23) zelo dragoceno orodje za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, če so na primer sledi prstnih odtisov edini dokaz, ki je na voljo na kraju kaznivega dejanja. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(29)

Primerjava podatkov na podlagi sledi prstnih odtisov, tj. daktiloskopskih sledi, ki se lahko najdejo na kraju kaznivega dejanja, je bistvena na področju policijskega sodelovanja. Možnost primerjave sledi prstnih odtisov s podatki o prstnih odtisih, shranjenimi v VIS, kadar obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da je storilec kaznivega dejanja ali žrtev evidentirana v VIS, bi morala biti za organe preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj v državah članicah
  po predhodni poizvedbi v skladu s Sklepom Sveta 2008/615/PNZ
   (23) zelo dragoceno orodje za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, če so na primer sledi prstnih odtisov edini dokaz, ki je na voljo na kraju kaznivega dejanja. [Sprememba 20]

| (30) | Imenovati je treba pristojne organe držav članic in osrednjo točko dostopa, prek katere se zahteva dostop do podatkov iz VIS, ter voditi seznam operativnih enot, ki so v okviru imenovanih organov pooblaščene, da zahtevajo tak dostop za posebne namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(30)

Imenovati je treba pristojne organe držav članic in osrednjo točko dostopa, prek katere se zahteva dostop do podatkov iz VIS, ter voditi seznam operativnih enot, ki so v okviru imenovanih organov pooblaščene, da zahtevajo tak dostop za posebne namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj.

| (31) | Zahteve za dostop do podatkov, shranjenih v centralnem sistemu, bi morale operativne enote vložiti v okviru imenovanih organov pri osrednji točki dostopa in bi morale biti upravičene. Operativne enote v okviru imenovanih organov, ki so pooblaščene, da zahtevajo dostop do podatkov iz VIS, ne bi smele opravljati funkcije organa, pristojnega za preverjanje. Osrednje točke dostopa bi morale biti neodvisne od imenovanih organov in odgovorne, da neodvisno zagotovijo strogo izpolnjevanje pogojev za dostop, kakor jih določa ta uredba. V izjemno nujnih primerih, kadar je predčasni dostop do podatkov potreben za odziv na posebno in dejansko grožnjo, povezano s terorističnimi kaznivimi dejanji ali drugimi hudimi kaznivimi dejanji, bi morala biti osrednja točka dostopa sposobna zahtevo takoj obdelati in šele naknadno opraviti preverjanje. |
| --- | --- |

(31)

Zahteve za dostop do podatkov, shranjenih v centralnem sistemu, bi morale operativne enote vložiti v okviru imenovanih organov pri osrednji točki dostopa in bi morale biti upravičene. Operativne enote v okviru imenovanih organov, ki so pooblaščene, da zahtevajo dostop do podatkov iz VIS, ne bi smele opravljati funkcije organa, pristojnega za preverjanje. Osrednje točke dostopa bi morale biti neodvisne od imenovanih organov in odgovorne, da neodvisno zagotovijo strogo izpolnjevanje pogojev za dostop, kakor jih določa ta uredba. V izjemno nujnih primerih, kadar je predčasni dostop do podatkov potreben za odziv na posebno in dejansko grožnjo, povezano s terorističnimi kaznivimi dejanji ali drugimi hudimi kaznivimi dejanji, bi morala biti osrednja točka dostopa sposobna zahtevo takoj obdelati in šele naknadno opraviti preverjanje.

| (32) | Obdelava podatkov iz VIS bi morala potekati le v določenih primerih in kadar je to potrebno za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, da se zagotovi varstvo osebnih podatkov in preprečijo sistematične iskalne poizvedbe organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj. Imenovani organi in Europol bi morali dostop do VIS zahtevati le, če imajo utemeljene razloge za domnevo, da bo ta dostop zagotovil informacije, ki jim bodo znatno v pomoč pri preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj
  , in po predhodni poizvedbi v skladu s Sklepom Sveta 2008/615/PNZ
  . [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(32)

Obdelava podatkov iz VIS bi morala potekati le v določenih primerih in kadar je to potrebno za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, da se zagotovi varstvo osebnih podatkov in preprečijo sistematične iskalne poizvedbe organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj. Imenovani organi in Europol bi morali dostop do VIS zahtevati le, če imajo utemeljene razloge za domnevo, da bo ta dostop zagotovil informacije, ki jim bodo znatno v pomoč pri preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj
  , in po predhodni poizvedbi v skladu s Sklepom Sveta 2008/615/PNZ
  . [Sprememba 21]

| (32a) | Kot splošno prakso končni uporabniki držav članic pred ali vzporedno s poizvedbami v evropskih zbirkah podatkov opravijo poizvedbe v ustreznih nacionalnih podatkovnih zbirkah. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(32a)

Kot splošno prakso končni uporabniki držav članic pred ali vzporedno s poizvedbami v evropskih zbirkah podatkov opravijo poizvedbe v ustreznih nacionalnih podatkovnih zbirkah. [Sprememba 22]

| (33) | Osebni podatki imetnikov listin

  vizumov
  za dolgoročno bivanje, ki so shranjeni v VIS, bi morali biti shranjeni le toliko časa, kot je potrebno za namene VIS. Podatke v zvezi z državljani tretjih držav je ustrezno hraniti pet let, da se omogoči upoštevanje podatkov pri oceni vlog za izdajo vizuma za kratkoročno bivanje, da se omogoči odkrivanje prekoračitve obdobja dovoljenega bivanja po koncu veljavnosti obdobja in da se izvedejo varnostne ocene državljanov tretjih držav, ki so jim bile take listine izdane. Podatki o predhodni uporabi listine bi lahko olajšali izdajo vizumov za kratkoročno bivanje v prihodnje. Za navedene namene krajša hramba podatkov ne bi zadostovala. Po petih letih bi bilo treba podatke izbrisati, razen če obstajajo razlogi, da se to stori že prej. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(33)

Osebni podatki imetnikov listin

  vizumov
  za dolgoročno bivanje, ki so shranjeni v VIS, bi morali biti shranjeni le toliko časa, kot je potrebno za namene VIS. Podatke v zvezi z državljani tretjih držav je ustrezno hraniti pet let, da se omogoči upoštevanje podatkov pri oceni vlog za izdajo vizuma za kratkoročno bivanje, da se omogoči odkrivanje prekoračitve obdobja dovoljenega bivanja po koncu veljavnosti obdobja in da se izvedejo varnostne ocene državljanov tretjih držav, ki so jim bile take listine izdane. Podatki o predhodni uporabi listine bi lahko olajšali izdajo vizumov za kratkoročno bivanje v prihodnje. Za navedene namene krajša hramba podatkov ne bi zadostovala. Po petih letih bi bilo treba podatke izbrisati, razen če obstajajo razlogi, da se to stori že prej. [Sprememba 23]

| (34) | Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (24) se uporablja glede obdelave osebnih podatkov, ki jo izvajajo države članice pri uporabi te uredbe. Obdelavo osebnih podatkov s strani organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali za izvrševanje kazenskih sankcij ureja Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (25). |
| --- | --- |

(34)

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (24) se uporablja glede obdelave osebnih podatkov, ki jo izvajajo države članice pri uporabi te uredbe. Obdelavo osebnih podatkov s strani organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali za izvrševanje kazenskih sankcij ureja Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (25).

| (35) | Člani skupin evropske mejne in obalne straže ter skupine osebja, ki se ukvarjajo z nalogami, povezanimi z vračanjem, so na podlagi Uredbe (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta upravičene

  upravičeni
  do vpogleda v evropske podatkovne zbirke, kadar je to potrebno za izvajanje operativnih nalog iz operativnega načrta o mejni kontroli, varovanju meje in vračanju, pod vodstvom države članice gostiteljice. Da bi olajšali naveden vpogled in skupinam omogočili učinkovit dostop do podatkov, vnesenih v VIS, bi morali Agenciji Frontex zagotoviti dostop do VIS. Za ta dostop bi morali veljati enaki pogoji in omejitve, kot se uporabljajo za organe držav članic, ki so pristojni za vsak posamezen namen, za katerega je mogoče iskanje po podatkih iz VIS. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(35)

Člani skupin evropske mejne in obalne straže ter skupine osebja, ki se ukvarjajo z nalogami, povezanimi z vračanjem, so na podlagi Uredbe (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta upravičene

  upravičeni
  do vpogleda v evropske podatkovne zbirke, kadar je to potrebno za izvajanje operativnih nalog iz operativnega načrta o mejni kontroli, varovanju meje in vračanju, pod vodstvom države članice gostiteljice. Da bi olajšali naveden vpogled in skupinam omogočili učinkovit dostop do podatkov, vnesenih v VIS, bi morali Agenciji Frontex zagotoviti dostop do VIS. Za ta dostop bi morali veljati enaki pogoji in omejitve, kot se uporabljajo za organe držav članic, ki so pristojni za vsak posamezen namen, za katerega je mogoče iskanje po podatkih iz VIS. [Sprememba 24]

| (36) | Vračanje državljanov tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop, bivanje ali prebivanje v državah članicah v skladu z Direktivo 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26), je bistveni element celovitih prizadevanj za reševanje nedovoljenih migracij in je pomemben razlog za znaten javni interes. |
| --- | --- |

(36)

Vračanje državljanov tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop, bivanje ali prebivanje v državah članicah v skladu z Direktivo 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26), je bistveni element celovitih prizadevanj za reševanje nedovoljenih migracij in je pomemben razlog za znaten javni interes.

| (37) | Sklepi o ustreznosti, ki jih je Komisija sprejela na podlagi člena 45 Uredbe (EU) 2016/679 ali ki so sprejeti na podlagi nacionalnih določb za prenos člena 36 Direktive (EU) 2016/680, za tretje države vračanja pogosto ne veljajo. Poleg tega z obsežnimi prizadevanji Unije glede sodelovanja z glavnimi državami izvora nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, za katere velja obveznost vračanja, ni bilo mogoče zagotoviti sistematičnega izpolnjevanja obveznosti takih tretjih držav, ki jo imajo na podlagi mednarodnega prava, da ponovno sprejmejo svoje državljane. Sporazumi o ponovnem sprejemu oseb, ki so jih sklenile Unija ali države članice oziroma o katerih se te pogajajo in ki zagotavljajo ustrezne zaščitne ukrepe za predajo podatkov tretjim državam v skladu s členom 46 Uredbe (EU) 2016/679 ali nacionalnimi določbami, sprejetimi za prenos člena 37 Direktive (EU) 2016/680, zajemajo omejeno število takih tretjih držav, sklenitev kakršnih koli novih sporazumov pa ostaja negotova. V takih primerih je mogoče osebne podatke obdelovati na podlagi te uredbe z organi tretjih držav zaradi izvajanja politike Unije glede vračanja, če so izpolnjeni pogoji iz člena 49(1)(d) Uredbe (EU) 2016/679 ali iz nacionalnih določb za prenos člena 38 ali 39 Direktive (EU) 2016/680.

  Osebni podatki, ki jih država članica pridobi v skladu s to uredbo, se ne bi smeli posredovati ali dajati na voljo kateri koli tretji državi, mednarodni organizaciji ali zasebnemu subjektu s sedežem v Uniji ali zunaj nje. Kot izjema od tega pravila pa bi moralo biti mogoče posredovati takšne osebne podatke tretji državi ali mednarodni organizaciji, če je takšno posredovanje potrebno zaradi zagotavljanja pomoči pri ugotavljanju identitete državljana tretje države v zvezi z njegovo vrnitvijo in se pri tem upoštevajo strogi pogoji. Če ni bil sprejet sklep o ustreznosti varstva v obliki izvedbenega akta na podlagi Uredbe (EU) 2016/679 ali ustrezni zaščitni ukrepi, ki veljajo za posredovanje v skladu z navedeno uredbo, bi moralo biti mogoče, da se za namene vračanja podatki iz VIS lahko izjemoma posredujejo tretji državi ali mednarodni organizaciji, samo če je to potrebno zaradi pomembnih razlogov javnega interesa, kot je določeno v navedeni uredbi. [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(37)

Sklepi o ustreznosti, ki jih je Komisija sprejela na podlagi člena 45 Uredbe (EU) 2016/679 ali ki so sprejeti na podlagi nacionalnih določb za prenos člena 36 Direktive (EU) 2016/680, za tretje države vračanja pogosto ne veljajo. Poleg tega z obsežnimi prizadevanji Unije glede sodelovanja z glavnimi državami izvora nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, za katere velja obveznost vračanja, ni bilo mogoče zagotoviti sistematičnega izpolnjevanja obveznosti takih tretjih držav, ki jo imajo na podlagi mednarodnega prava, da ponovno sprejmejo svoje državljane. Sporazumi o ponovnem sprejemu oseb, ki so jih sklenile Unija ali države članice oziroma o katerih se te pogajajo in ki zagotavljajo ustrezne zaščitne ukrepe za predajo podatkov tretjim državam v skladu s členom 46 Uredbe (EU) 2016/679 ali nacionalnimi določbami, sprejetimi za prenos člena 37 Direktive (EU) 2016/680, zajemajo omejeno število takih tretjih držav, sklenitev kakršnih koli novih sporazumov pa ostaja negotova. V takih primerih je mogoče osebne podatke obdelovati na podlagi te uredbe z organi tretjih držav zaradi izvajanja politike Unije glede vračanja, če so izpolnjeni pogoji iz člena 49(1)(d) Uredbe (EU) 2016/679 ali iz nacionalnih določb za prenos člena 38 ali 39 Direktive (EU) 2016/680.

  Osebni podatki, ki jih država članica pridobi v skladu s to uredbo, se ne bi smeli posredovati ali dajati na voljo kateri koli tretji državi, mednarodni organizaciji ali zasebnemu subjektu s sedežem v Uniji ali zunaj nje. Kot izjema od tega pravila pa bi moralo biti mogoče posredovati takšne osebne podatke tretji državi ali mednarodni organizaciji, če je takšno posredovanje potrebno zaradi zagotavljanja pomoči pri ugotavljanju identitete državljana tretje države v zvezi z njegovo vrnitvijo in se pri tem upoštevajo strogi pogoji. Če ni bil sprejet sklep o ustreznosti varstva v obliki izvedbenega akta na podlagi Uredbe (EU) 2016/679 ali ustrezni zaščitni ukrepi, ki veljajo za posredovanje v skladu z navedeno uredbo, bi moralo biti mogoče, da se za namene vračanja podatki iz VIS lahko izjemoma posredujejo tretji državi ali mednarodni organizaciji, samo če je to potrebno zaradi pomembnih razlogov javnega interesa, kot je določeno v navedeni uredbi. [Sprememba 25]

| (38) | Države članice bi morale [Agenciji Evropske unije za azil] in zadevnim mednarodnim organom, kot so visoki komisar ZN za begunce, Mednarodna organizacija za migracije in Mednarodni odbor rdečega križa, ki se ukvarjajo z begunci in preselitvami, dati na voljo ustrezne osebne podatke, ki se obdelujejo v VIS, v skladu s pravili o varstvu podatkov, ki se uporabljajo, in kadar je to v posameznem primeru potrebno za izvajanje nalog na podlagi Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta (27)
  [uredba Unije o okviru preselitev], v zvezi z državljani tretjih držav ali osebami brez državljanstva, ki so jih navedene organizacije napotile v države članice na podlagi izvajanja Uredbe (EU) .../... [uredba Unije o okviru preselitev].
  [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(38)

Države članice bi morale [Agenciji Evropske unije za azil] in zadevnim mednarodnim organom, kot so visoki komisar ZN za begunce, Mednarodna organizacija za migracije in Mednarodni odbor rdečega križa, ki se ukvarjajo z begunci in preselitvami, dati na voljo ustrezne osebne podatke, ki se obdelujejo v VIS, v skladu s pravili o varstvu podatkov, ki se uporabljajo, in kadar je to v posameznem primeru potrebno za izvajanje nalog na podlagi Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta (27)
  [uredba Unije o okviru preselitev], v zvezi z državljani tretjih držav ali osebami brez državljanstva, ki so jih navedene organizacije napotile v države članice na podlagi izvajanja Uredbe (EU) .../... [uredba Unije o okviru preselitev].
  [Sprememba 26]

| (39) | Uredba (ES) št. 45/2001

  (EU) 2018/1725
  Evropskega parlamenta in Sveta (28) se uporablja za dejavnosti institucij ali organov Unije, kadar izvajajo naloge kot odgovorni subjekt za operativno upravljanje VIS. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(39)

Uredba (ES) št. 45/2001

  (EU) 2018/1725
  Evropskega parlamenta in Sveta (28) se uporablja za dejavnosti institucij ali organov Unije, kadar izvajajo naloge kot odgovorni subjekt za operativno upravljanje VIS. [Sprememba 27]

| (40) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki je podal svoje mnenje dne [...]

  12. decembra 2018
  . [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(40)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki je podal svoje mnenje dne [...]

  12. decembra 2018
  . [Sprememba 28]

| (41) | Kopije potnih listin prosilcev za vizum za kratkoročno bivanje bi se morale hraniti v VIS, da se izboljša sodelovanje tretjih držav glede ponovnega sprejema migrantov brez urejenega statusa in da se olajša vrnitev nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, katerih podatki so morda shranjeni v VIS. Kopije potnih listin so v nasprotju z informacijami iz VIS širše sprejeto dokazilo o državljanstvu v tretjih državah. |
| --- | --- |

(41)

Kopije potnih listin prosilcev za vizum za kratkoročno bivanje bi se morale hraniti v VIS, da se izboljša sodelovanje tretjih držav glede ponovnega sprejema migrantov brez urejenega statusa in da se olajša vrnitev nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, katerih podatki so morda shranjeni v VIS. Kopije potnih listin so v nasprotju z informacijami iz VIS širše sprejeto dokazilo o državljanstvu v tretjih državah.

| (42) | Preverjanje seznama potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere je mogoče vpisati vizum, kot je določeno v Sklepu št. 1105/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta (29), je obvezen element postopka pregleda vizuma. Organi, pristojni za izdajo vizumov, bi morali to obveznost sistematično izvajati, zato bi moral biti navedeni seznam vključen v VIS, da se omogoči samodejno preverjanje priznavanja potne listine prosilca. |
| --- | --- |

(42)

Preverjanje seznama potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere je mogoče vpisati vizum, kot je določeno v Sklepu št. 1105/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta (29), je obvezen element postopka pregleda vizuma. Organi, pristojni za izdajo vizumov, bi morali to obveznost sistematično izvajati, zato bi moral biti navedeni seznam vključen v VIS, da se omogoči samodejno preverjanje priznavanja potne listine prosilca.

| (43) | Brez poseganja v odgovornost držav članic za točnost podatkov, vnesenih v VIS, bi morala biti agencija eu-LISA odgovorna za izboljšanje kakovosti podatkov z uvedbo
  , vzdrževanjem in nenehnim posodabljanjem
  osrednjega orodja za spremljanje kakovosti podatkov in za redno pripravo poročil za države članice. [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(43)

Brez poseganja v odgovornost držav članic za točnost podatkov, vnesenih v VIS, bi morala biti agencija eu-LISA odgovorna za izboljšanje kakovosti podatkov z uvedbo
  , vzdrževanjem in nenehnim posodabljanjem
  osrednjega orodja za spremljanje kakovosti podatkov in za redno pripravo poročil za države članice. [Sprememba 29]

| (44) | Agencija eu-LISA bi morala biti sposobna razviti zmogljivosti za statistično poročanje državam članicam, Komisiji in agenciji Frontex brez ogrožanja celovitosti podatkov, da se omogoči boljše spremljanje uporabe VIS za analizo trendov v zvezi z migracijskim pritiskom in upravljanjem meja. Zato bi bilo treba vzpostaviti centralni register

  morala agencija eu-LISA hraniti nekatere statistične podatke v centralnem registru za namene priprave poročil in zagotavljanja
  statističnih podatkov
  v skladu z [Uredbo (EU) 2018/XX o interoperabilnosti (meje in vizumi)]
  . Statistični podatki ne bi smeli vsebovati osebnih podatkov. [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(44)

Agencija eu-LISA bi morala biti sposobna razviti zmogljivosti za statistično poročanje državam članicam, Komisiji in agenciji Frontex brez ogrožanja celovitosti podatkov, da se omogoči boljše spremljanje uporabe VIS za analizo trendov v zvezi z migracijskim pritiskom in upravljanjem meja. Zato bi bilo treba vzpostaviti centralni register

  morala agencija eu-LISA hraniti nekatere statistične podatke v centralnem registru za namene priprave poročil in zagotavljanja
  statističnih podatkov
  v skladu z [Uredbo (EU) 2018/XX o interoperabilnosti (meje in vizumi)]
  . Statistični podatki ne bi smeli vsebovati osebnih podatkov. [Sprememba 30]

| (45) | Ta uredba ne posega v uporabo Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES (30). |
| --- | --- |

(45)

Ta uredba ne posega v uporabo Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES (30).

| (46) | Ker države članice ciljev te uredbe ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi zagotavljanja izvajanja skupne vizumske politike, visoke stopnje varnosti na območju brez nadzora na notranjih mejah in postopnega vzpostavljanja sistema celovitega upravljanja zunanjih meja lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(46)

Ker države članice ciljev te uredbe ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi zagotavljanja izvajanja skupne vizumske politike, visoke stopnje varnosti na območju brez nadzora na notranjih mejah in postopnega vzpostavljanja sistema celovitega upravljanja zunanjih meja lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (47) | S to uredbo se vzpostavljajo stroga pravila za dostop do VIS in potrebni zaščitni ukrepi. V njej so določene tudi pravice posameznikov do dostopa, popravka, izbrisa in pravnih sredstev, zlasti pravica do sodnega varstva, in nadzor obdelave podatkov s strani neodvisnih javnih organov. Ta uredba uvaja tudi dodatne zaščitne ukrepe, ki pokrivajo posebne potrebe novih kategorij podatkov, ki se bodo obdelovali v VIS. V tej uredbi so torej spoštovane temeljne pravice in upoštevana načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravica do človekovega dostojanstva, pravica do svobode in varnosti, spoštovanje zasebnega in družinskega življenja, varstvo osebnih podatkov, pravica do azila in zaščita načela nevračanja ter varstvo v primeru odstranitve, izgona ali izročitve, prepoved diskriminacije, pravice otroka in pravica do učinkovitega pravnega sredstva. |
| --- | --- |

(47)

S to uredbo se vzpostavljajo stroga pravila za dostop do VIS in potrebni zaščitni ukrepi. V njej so določene tudi pravice posameznikov do dostopa, popravka, izbrisa in pravnih sredstev, zlasti pravica do sodnega varstva, in nadzor obdelave podatkov s strani neodvisnih javnih organov. Ta uredba uvaja tudi dodatne zaščitne ukrepe, ki pokrivajo posebne potrebe novih kategorij podatkov, ki se bodo obdelovali v VIS. V tej uredbi so torej spoštovane temeljne pravice in upoštevana načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravica do človekovega dostojanstva, pravica do svobode in varnosti, spoštovanje zasebnega in družinskega življenja, varstvo osebnih podatkov, pravica do azila in zaščita načela nevračanja ter varstvo v primeru odstranitve, izgona ali izročitve, prepoved diskriminacije, pravice otroka in pravica do učinkovitega pravnega sredstva.

| (47a) | Ta uredba ne posega v obveznosti, ki izhajajo iz Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 o statusu beguncev, kot je dopolnjena s Protokolom iz New Yorka z dne 31. januarja 1967, in vse mednarodne zaveze, ki so jih sprejele Unija in njene države članice. [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(47a)

Ta uredba ne posega v obveznosti, ki izhajajo iz Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 o statusu beguncev, kot je dopolnjena s Protokolom iz New Yorka z dne 31. januarja 1967, in vse mednarodne zaveze, ki so jih sprejele Unija in njene države članice. [Sprememba 31]

| (48) | Posebne določbe bi se morale uporabljati za državljane tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost in ki so družinski člani državljanov Unije, za katere se uporablja Direktiva 2004/38/ES, ali državljanov tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja na podlagi prava Unije in nimajo dovoljenja za prebivanje družinskega člana državljana Unije iz Direktive 2004/38/ES. Člen 21(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da ima vsak državljan Unije pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic ob upoštevanju omejitev in pogojev, določenih s Pogodbama in ukrepi, ki so bili sprejeti za njuno uveljavitev. Zadevne omejitve in pogoji so navedeni v Direktivi 2004/38/ES. |
| --- | --- |

(48)

Posebne določbe bi se morale uporabljati za državljane tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost in ki so družinski člani državljanov Unije, za katere se uporablja Direktiva 2004/38/ES, ali državljanov tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja na podlagi prava Unije in nimajo dovoljenja za prebivanje družinskega člana državljana Unije iz Direktive 2004/38/ES. Člen 21(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da ima vsak državljan Unije pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic ob upoštevanju omejitev in pogojev, določenih s Pogodbama in ukrepi, ki so bili sprejeti za njuno uveljavitev. Zadevne omejitve in pogoji so navedeni v Direktivi 2004/38/ES.

| (49) | Kot je potrdilo Sodišče Evropske unije, imajo taki družinski člani pravico vstopa na ozemlje države članice in pravico do pridobitve vizuma v ta namen. Države članice morajo takim osebam omogočiti pridobitev potrebnega vizuma, ki mora biti izdan čim prej in brezplačno ter po pospešenem postopku. |
| --- | --- |

(49)

Kot je potrdilo Sodišče Evropske unije, imajo taki družinski člani pravico vstopa na ozemlje države članice in pravico do pridobitve vizuma v ta namen. Države članice morajo takim osebam omogočiti pridobitev potrebnega vizuma, ki mora biti izdan čim prej in brezplačno ter po pospešenem postopku.

| (50) | Pravica do pridobitve vizuma ni brezpogojna, saj se lahko zavrne tistim družinskim članom, ki pomenijo tveganje za javni red, javno varnost ali javno zdravje v skladu z Direktivo 2004/38/ES. V skladu s tem se lahko osebni podatki družinskih članov preverjajo le, kadar se nanašajo na ugotavljanje njihove istovetnosti in statusa, in sicer le, če so ti podatki upoštevni za oceno varnostnega tveganja, ki bi ga lahko predstavljali. Njihova vloga za izdajo vizuma se lahko obravnava izključno v zvezi z varnostnimi vprašanji in ne v zvezi z vprašanji glede migracijskih tveganj. |
| --- | --- |

(50)

Pravica do pridobitve vizuma ni brezpogojna, saj se lahko zavrne tistim družinskim članom, ki pomenijo tveganje za javni red, javno varnost ali javno zdravje v skladu z Direktivo 2004/38/ES. V skladu s tem se lahko osebni podatki družinskih članov preverjajo le, kadar se nanašajo na ugotavljanje njihove istovetnosti in statusa, in sicer le, če so ti podatki upoštevni za oceno varnostnega tveganja, ki bi ga lahko predstavljali. Njihova vloga za izdajo vizuma se lahko obravnava izključno v zvezi z varnostnimi vprašanji in ne v zvezi z vprašanji glede migracijskih tveganj.

| (51) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali bo to uredbo prenesla v svoje nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(51)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali bo to uredbo prenesla v svoje nacionalno pravo.

| (52) | Ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (31) ne sodeluje; Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja. |
| --- | --- |

(52)

Ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (31) ne sodeluje; Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja.

| (53) | Ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (32) ne sodeluje; Irska torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(53)

Ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (32) ne sodeluje; Irska torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (54) | Za Islandijo in Norveško ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (33), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (34). |
| --- | --- |

(54)

Za Islandijo in Norveško ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (33), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (34).

| (55) | Za Švico ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (35), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (36) in členom 3 Sklepa Sveta 2008/149/PNZ (37). |
| --- | --- |

(55)

Za Švico ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (35), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (36) in členom 3 Sklepa Sveta 2008/149/PNZ (37).

| (56) | Za Lihtenštajn ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (38), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (39) in členom 3 Sklepa Sveta 2011/349/EU (40). |
| --- | --- |

(56)

Za Lihtenštajn ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (38), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (39) in členom 3 Sklepa Sveta 2011/349/EU (40).

| (57) | Ta uredba, razen člena 22r, pomeni akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 oziroma člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2011, razen določb, ki se uporabljajo za Bolgarijo in Romunijo na podlagi Sklepa Sveta (EU) 2017/1908 (41) – |
| --- | --- |

(57)

Ta uredba, razen člena 22r, pomeni akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 oziroma člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2011, razen določb, ki se uporabljajo za Bolgarijo in Romunijo na podlagi Sklepa Sveta (EU) 2017/1908 (41) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 767/2008 se spremeni:

| (-1) | naslov se nadomesti z naslednjim:




  „Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi informacij med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje, vizumih za dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje (Uredba VIS)“; [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(-1)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi informacij med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje, vizumih za dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje (Uredba VIS)“; [Sprememba 32]

| (1) | v členu 1 se dodata naslednja odstavka:
  „Ta uredba določa tudi postopke za izmenjavo informacij med državami članicami o vizumih za dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje, vključno z nekaterimi odločitvami o vizumih za dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje.
  VIS s shranjevanjem podatkov o istovetnosti, podatkov iz potnih listin in biometričnih podatkov v skupno odložišče podatkov o identiteti (CIR), vzpostavljeno s členom 17 Uredbe 2018/XX Evropskega parlamenta in Sveta (*1) [Uredba 2018/XX o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ], prispeva k olajšanju in podpiranju pravilnega ugotavljanja istovetnosti oseb, ki so evidentirane v VIS.

  (*1)  Uredba 2018/XX Evropskega parlamenta in Sveta* [Uredba 2018/XX o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ] (UL L).“;" |
| --- | --- |

(1)

v členu 1 se dodata naslednja odstavka:

„Ta uredba določa tudi postopke za izmenjavo informacij med državami članicami o vizumih za dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje, vključno z nekaterimi odločitvami o vizumih za dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje.

VIS s shranjevanjem podatkov o istovetnosti, podatkov iz potnih listin in biometričnih podatkov v skupno odložišče podatkov o identiteti (CIR), vzpostavljeno s členom 17 Uredbe 2018/XX Evropskega parlamenta in Sveta (*1) [Uredba 2018/XX o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ], prispeva k olajšanju in podpiranju pravilnega ugotavljanja istovetnosti oseb, ki so evidentirane v VIS.

(*1)  Uredba 2018/XX Evropskega parlamenta in Sveta* [Uredba 2018/XX o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ] (UL L).“;"

| (2) | člen 2 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 2
  Namen VIS

  1.   Namen VIS je z olajšanjem izmenjave podatkov med državami članicami o vlogah za izdajo vizumov in s tem povezanih odločitvah izboljšati izvajanje skupne vizumske politike
  glede vizumov za kratkoročno prebivanje
  , konzularno sodelovanje in posvetovanje med osrednjimi organi, pristojnimi za izdajo vizumov, da se: [Sprememba 33]







  (a) | olajša
  in pospeši
  postopek za izdajo vizuma; [Sprememba 34] |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

Namen VIS

1.   Namen VIS je z olajšanjem izmenjave podatkov med državami članicami o vlogah za izdajo vizumov in s tem povezanih odločitvah izboljšati izvajanje skupne vizumske politike
  glede vizumov za kratkoročno prebivanje
  , konzularno sodelovanje in posvetovanje med osrednjimi organi, pristojnimi za izdajo vizumov, da se: [Sprememba 33]

(a)

olajša
  in pospeši
  postopek za izdajo vizuma; [Sprememba 34]

| (b) | prepreči izkrivljanja meril za določanje države članice, ki je odgovorna za obravnavo vloge; |
| --- | --- |

(b)

prepreči izkrivljanja meril za določanje države članice, ki je odgovorna za obravnavo vloge;

| (c) | olajša boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

(c)

olajša boj proti goljufijam;

| (d) | olajša preverjanje na mejnih prehodih na zunanjih mejah in znotraj ozemlja držav članic; |
| --- | --- |

(d)

olajša preverjanje na mejnih prehodih na zunanjih mejah in znotraj ozemlja držav članic;

| (e) | zagotovi pomoč pri ugotavljanju istovetnosti in vračanju vseh oseb, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop na ozemlje držav članic, bivanje ali prebivanje na navedenem ozemlju; |
| --- | --- |

(e)

zagotovi pomoč pri ugotavljanju istovetnosti in vračanju vseh oseb, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop na ozemlje držav članic, bivanje ali prebivanje na navedenem ozemlju;

| (f) | zagotovi pomoč pri ugotavljanju istovetnosti pogrešanih oseb
  iz člena 22o te uredbe
  ; [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(f)

zagotovi pomoč pri ugotavljanju istovetnosti pogrešanih oseb
  iz člena 22o te uredbe
  ; [Sprememba 35]

| (g) | olajša uporaba Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*2) in Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*3); |
| --- | --- |

(g)

olajša uporaba Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*2) in Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*3);

| (h) | prispeva k preprečevanju, odkrivanju

  groženj notranji varnosti katere koli države članice, in sicer s preprečevanjem, odkrivanjem
  in preiskovanju

  preiskovanjem
  terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj
  v ustreznih in natančno določenih okoliščinah
  ; [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(h)

prispeva k preprečevanju, odkrivanju

  groženj notranji varnosti katere koli države članice, in sicer s preprečevanjem, odkrivanjem
  in preiskovanju

  preiskovanjem
  terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj
  v ustreznih in natančno določenih okoliščinah
  ; [Sprememba 36]

| (i) | prispeva k preprečevanju groženj notranji varnosti katere koli države članice;
  [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(i)

prispeva k preprečevanju groženj notranji varnosti katere koli države članice;
  [Sprememba 37]

| (j) | zagotovi pravilno ugotavljanje istovetnosti oseb; |
| --- | --- |

(j)

zagotovi pravilno ugotavljanje istovetnosti oseb;

| (k) | podprejo cilji schengenskega informacijskega sistema (SIS) v povezavi z razpisi ukrepov glede državljanov tretjih držav, ki jim je bil vstop zavrnjen, oseb, za katere se zahteva prijetje ali predaja ali izročitev, pogrešanih oseb, oseb, iskanih zaradi sodelovanja v sodnem postopku, in oseb, ki so predmet prikrite ali namenske kontrole. |
| --- | --- |

(k)

podprejo cilji schengenskega informacijskega sistema (SIS) v povezavi z razpisi ukrepov glede državljanov tretjih držav, ki jim je bil vstop zavrnjen, oseb, za katere se zahteva prijetje ali predaja ali izročitev, pogrešanih oseb, oseb, iskanih zaradi sodelovanja v sodnem postopku, in oseb, ki so predmet prikrite ali namenske kontrole.

2.   Kar zadeva vizume za dolgoročno bivanje in dovoljenja za prebivanje, je namen VIS olajšati izmenjavo podatkov med državami članicami o spremljajočih odločitvah, da se:

| (a) | podpre visoka stopnja varnosti
  v vseh državah članicah
  s prispevanjem k oceni, ali prosilec
  ali imetnik listine
  pomeni grožnjo javnemu redu,
  ali
  notranji varnosti ali javnemu zdravju, še preden prispe na mejne prehode na zunanjih mejah; [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(a)

podpre visoka stopnja varnosti
  v vseh državah članicah
  s prispevanjem k oceni, ali prosilec
  ali imetnik listine
  pomeni grožnjo javnemu redu,
  ali
  notranji varnosti ali javnemu zdravju, še preden prispe na mejne prehode na zunanjih mejah; [Sprememba 38]

| (b) | olajša preverjanje na mejnih prehodih na zunanjih mejah in
  izboljša učinkovitost mejne kontrole in kontrole znotraj ozemlja
  držav članic
  ; [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(b)

olajša preverjanje na mejnih prehodih na zunanjih mejah in
  izboljša učinkovitost mejne kontrole in kontrole znotraj ozemlja
  držav članic
  ; [Sprememba 39]

| (c) | prispeva k preprečevanju, odkrivanju

  groženj notranji varnosti katere koli države članice
  ,
  in sicer s preprečevanjem, odkrivanjem
  in preiskovanju

  preiskovanjem
  terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj
  v ustreznih in natančno določenih okoliščinah
  ; [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(c)

prispeva k preprečevanju, odkrivanju

  groženj notranji varnosti katere koli države članice
  ,
  in sicer s preprečevanjem, odkrivanjem
  in preiskovanju

  preiskovanjem
  terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj
  v ustreznih in natančno določenih okoliščinah
  ; [Sprememba 40]

| (d) | zagotovi pravilno ugotavljanje istovetnosti oseb; |
| --- | --- |

(d)

zagotovi pravilno ugotavljanje istovetnosti oseb;

| (da) | zagotovi pomoč pri ugotavljanju istovetnosti pogrešanih oseb iz člena 22o; [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(da)

zagotovi pomoč pri ugotavljanju istovetnosti pogrešanih oseb iz člena 22o; [Sprememba 41]

| (e) | olajša uporaba Uredbe (EU) št. 604/2013 in Direktive 2013/32/EU; |
| --- | --- |

(e)

olajša uporaba Uredbe (EU) št. 604/2013 in Direktive 2013/32/EU;

| (f) | podprejo cilji schengenskega informacijskega sistema (SIS) v povezavi z razpisi ukrepov glede državljanov tretjih držav, ki jim je bil vstop zavrnjen, oseb, za katere se zahteva prijetje ali predaja ali izročitev, pogrešanih oseb, oseb, iskanih zaradi sodelovanja v sodnem postopku, in oseb, ki so predmet prikrite ali namenske kontrole. |
| --- | --- |

(f)

podprejo cilji schengenskega informacijskega sistema (SIS) v povezavi z razpisi ukrepov glede državljanov tretjih držav, ki jim je bil vstop zavrnjen, oseb, za katere se zahteva prijetje ali predaja ali izročitev, pogrešanih oseb, oseb, iskanih zaradi sodelovanja v sodnem postopku, in oseb, ki so predmet prikrite ali namenske kontrole.

(*2)  Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (UL L 180, 29.6.2013, str. 31)."

*2

(*3)  Direktiva 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (UL L 180, 29.6.2013, str. 60).“;"

*3

| (2a) | vstavi se naslednji člen:





  „Člen 2a




  Arhitektura





  1.
     
  VIS temelji na centralizirani arhitekturi in ga sestavljajo:










  (a) | skupno odložišče podatkov o istovetnosti iz [člena 17(2)(a) Uredbe (EU) 2018/XX o interoperabilnosti (meje in vizumi)]; |
| --- | --- | --- |

(2a)

(2a)

vstavi se naslednji člen:

vstavi se naslednji člen:

„Člen 2a

Arhitektura

1.
     
  VIS temelji na centralizirani arhitekturi in ga sestavljajo:

(a)

skupno odložišče podatkov o istovetnosti iz [člena 17(2)(a) Uredbe (EU) 2018/XX o interoperabilnosti (meje in vizumi)];

| (b) | centralni informacijski sistem (v nadaljnjem besedilu: centralni sistem VIS); |
| --- | --- |

(b)

centralni informacijski sistem (v nadaljnjem besedilu: centralni sistem VIS);

| (c) | vmesnik v vsaki državi članici (v nadaljnjem besedilu: nacionalni vmesnik ali NI-VIS), ki zagotavlja povezavo z ustreznim osrednjim nacionalnim organom zadevne države članice, ali nacionalni enotni vmesnik (NUI) v vsaki državi članici, ki temelji na skupnih tehničnih specifikacijah, je v vseh državah članicah enak in omogoča povezavo centralnega sistema VIS z nacionalnimi infrastrukturami v državah članicah; |
| --- | --- |

(c)

vmesnik v vsaki državi članici (v nadaljnjem besedilu: nacionalni vmesnik ali NI-VIS), ki zagotavlja povezavo z ustreznim osrednjim nacionalnim organom zadevne države članice, ali nacionalni enotni vmesnik (NUI) v vsaki državi članici, ki temelji na skupnih tehničnih specifikacijah, je v vseh državah članicah enak in omogoča povezavo centralnega sistema VIS z nacionalnimi infrastrukturami v državah članicah;

| (d) | komunikacijska infrastruktura med centralnim sistemom VIS in nacionalnimi vmesniki; |
| --- | --- |

(d)

komunikacijska infrastruktura med centralnim sistemom VIS in nacionalnimi vmesniki;

| (e) | varni komunikacijski kanal med centralnim sistemom VIS in centralnim sistemom SVI; |
| --- | --- |

(e)

varni komunikacijski kanal med centralnim sistemom VIS in centralnim sistemom SVI;

| (f) | varna komunikacijska infrastruktura med centralnim sistemom VIS ter centralnimi infrastrukturami evropskega iskalnega portala, vzpostavljenega s [členom 6 Uredbe (EU) 2018/XX o interoperabilnosti (meje in vizumi)], skupne storitve za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov, vzpostavljene s [členom 12 Uredbe (EU) 2018/XX o interoperabilnosti (meje in vizumi)], skupnega odložišča podatkov o identiteti, vzpostavljenega s [členom 17 Uredbe (EU) 2018/XX o interoperabilnosti (meje in vizumi)], in detektorja več identitet, vzpostavljenega s [členom 25 Uredbe (EU) 2018/XX o interoperabilnosti (meje in vizumi)]; |
| --- | --- |

(f)

varna komunikacijska infrastruktura med centralnim sistemom VIS ter centralnimi infrastrukturami evropskega iskalnega portala, vzpostavljenega s [členom 6 Uredbe (EU) 2018/XX o interoperabilnosti (meje in vizumi)], skupne storitve za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov, vzpostavljene s [členom 12 Uredbe (EU) 2018/XX o interoperabilnosti (meje in vizumi)], skupnega odložišča podatkov o identiteti, vzpostavljenega s [členom 17 Uredbe (EU) 2018/XX o interoperabilnosti (meje in vizumi)], in detektorja več identitet, vzpostavljenega s [členom 25 Uredbe (EU) 2018/XX o interoperabilnosti (meje in vizumi)];

| (g) | mehanizem posvetovanja o vlogah in izmenjavi informacij med osrednjimi organi, pristojnimi za izdajo vizumov (VISMail); |
| --- | --- |

(g)

mehanizem posvetovanja o vlogah in izmenjavi informacij med osrednjimi organi, pristojnimi za izdajo vizumov (VISMail);

| (h) | prehod za prevoznike; |
| --- | --- |

(h)

prehod za prevoznike;

| (i) | varna spletna storitev, ki omogoča komunikacijo med centralnim sistemom VIS na eni strani ter prehodom za prevoznike in mednarodnimi sistemi na drugi strani; |
| --- | --- |

(i)

varna spletna storitev, ki omogoča komunikacijo med centralnim sistemom VIS na eni strani ter prehodom za prevoznike in mednarodnimi sistemi na drugi strani;

| (j) | register podatkov za namene priprave poročil in statistične namene; |
| --- | --- |

(j)

register podatkov za namene priprave poročil in statistične namene;

| (k) | orodje, ki prosilcem omogoča, da dajo ali prekličejo privolitev za dodatno obdobje hrambe svojega dosjeja. |
| --- | --- |

(k)

orodje, ki prosilcem omogoča, da dajo ali prekličejo privolitev za dodatno obdobje hrambe svojega dosjeja.

Centralni sistem VIS, nacionalni enotni vmesniki, spletna storitev, prehod za prevoznike in komunikacijska infrastruktura VIS si bodo, kolikor je to tehnično mogoče, delili in ponovno uporabljali komponente strojne in programske opreme centralnega sistema SVI, nacionalnih enotnih vmesnikov sistema SVI, prehoda za prevoznike v sistemu ETIAS, spletne storitve v sistemu SVI ter komunikacijske infrastrukture v sistemu SVI.

2.
     
  NI-VIS sestavljajo:

| (a) | en lokalni nacionalni vmesnik (v nadaljnjem besedilu: LNI) v vsaki državi članici, ki fizično povezuje državo članico z varnim komunikacijskim omrežjem in vsebuje naprave za šifriranje, namenjene VIS. LNI je v državi članici; |
| --- | --- |

(a)

en lokalni nacionalni vmesnik (v nadaljnjem besedilu: LNI) v vsaki državi članici, ki fizično povezuje državo članico z varnim komunikacijskim omrežjem in vsebuje naprave za šifriranje, namenjene VIS. LNI je v državi članici;

| (b) | en rezervni LNI (v nadaljnjem besedilu: BLNI), ki ima enako vsebino in funkcionalnost kot LNI. |
| --- | --- |

(b)

en rezervni LNI (v nadaljnjem besedilu: BLNI), ki ima enako vsebino in funkcionalnost kot LNI.

3.
     
  LNI in BLNI se uporabljata izključno za namene, opredeljene v zakonodaji Unije, ki se uporablja za VIS.

4.
     
  Centralizirane storitve so podvojene na dveh različnih lokacijah, in sicer v Strasbourgu v Franciji, ki gosti glavni centralni sistem VIS in centralno enoto (v nadaljevanju: CU), in v kraju St. Johann im Pongau v Avstriji, ki gosti rezervni centralni sistem VIS in rezervno centralno enoto (v nadaljevanju: BCU). Povezava med glavnim centralnim sistemom VIS in rezervnim centralnim sistemom VIS omogoča stalno sinhronizacijo med CU in BCU. Komunikacijska infrastruktura nudi podporo in prispeva k zagotavljanju neprekinjene razpoložljivosti VIS. Vključuje redundančne in ločene poti za povezave med centralnim sistemom VIS in rezervnim centralnim sistemom VIS ter vključuje tudi redundančne in ločene poti za povezave med vsakim nacionalnim vmesnikom ter centralnim sistemom VIS in rezervnim centralnim sistemom VIS. Komunikacijska infrastruktura zagotavlja šifrirano navidezno zasebno omrežje, namenjeno podatkom VIS in komunikaciji med državami članicami ter med državami članicami in organom, odgovornim za operativno upravljanje centralnega sistema VIS.“; [Sprememba 42]

| (3) | člen 3 se črta; |
| --- | --- |

(3)

člen 3 se črta;

| (4) | v členu 4 se
  spremeni:










  (a) | vstavi se naslednja točka:








  „
  (3a) | ‚osrednji organ‘ pomeni organ, ki ga je država članica ustanovila za namene Uredbe (ES) št. 810/2009;“; [Sprememba 43] |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

v členu 4 se
  spremeni:

v

u 4

spremeni:

(a)

(a)

vstavi se naslednja točka:

vstavi se naslednja točka:

„
  (3a)

(3a)

‚osrednji organ‘ pomeni organ, ki ga je država članica ustanovila za namene Uredbe (ES) št. 810/2009;“; [Sprememba 43]

‚osrednji organ‘ pomeni organ, ki ga je država članica ustanovila za namene Uredbe (ES) št. 810/2009;“;

| (b) | dodajo
  se
  naslednje točke:






  (12) | „‚podatki iz VIS“ pomenijo vse podatke, shranjene v centralnem sistemu VIS in skupnem odložišču podatkov o identiteti v skladu s členi od 9 do 14 in od 22c do 22f; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

dodajo
  se
  naslednje točke:

se

(12)

„‚podatki iz VIS“ pomenijo vse podatke, shranjene v centralnem sistemu VIS in skupnem odložišču podatkov o identiteti v skladu s členi od 9 do 14 in od 22c do 22f;

| (13) | „podatki o istovetnosti“ pomenijo podatke iz člena 9(4)(a) in (aa); |
| --- | --- |

(13)

„podatki o istovetnosti“ pomenijo podatke iz člena 9(4)(a) in (aa);

| (14) | „podatki o prstnih odtisih“ pomenijo podatke, ki se nanašajo na prstne odtise, shranjene v dosjeju VIS; |
| --- | --- |

(14)

„podatki o prstnih odtisih“ pomenijo podatke, ki se nanašajo na prstne odtise, shranjene v dosjeju VIS;

| (15) | „podoba obraza“ pomeni digitalno podobo obraza
  ustrezne ločljivosti in kakovosti za uporabo pri avtomatiziranem ugotavljanju ujemanja biometričnih podatkov
  ; [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(15)

„podoba obraza“ pomeni digitalno podobo obraza
  ustrezne ločljivosti in kakovosti za uporabo pri avtomatiziranem ugotavljanju ujemanja biometričnih podatkov
  ; [Sprememba 44]

ustrezne ločljivosti in kakovosti za uporabo pri avtomatiziranem ugotavljanju ujemanja biometričnih podatkov

[Sprememba 44]

| (16) | „podatki Europola“ pomenijo osebne podatke, ki jih Europol obdeluje za namen iz člena 18(2)(a) Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (*4); |
| --- | --- |

(16)

„podatki Europola“ pomenijo osebne podatke, ki jih Europol obdeluje za namen iz člena 18(2)(a) Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (*4);

*4

| (17) | „dovoljenje za prebivanje“ pomeni vsa dovoljenja za prebivanje, ki jih države članice izdajo v skladu z enotno obliko, določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 1030/2002 (*5), in vse druge listine iz člena 2(16)(b) Uredbe (EU) 2016/399; |
| --- | --- |

(17)

„dovoljenje za prebivanje“ pomeni vsa dovoljenja za prebivanje, ki jih države članice izdajo v skladu z enotno obliko, določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 1030/2002 (*5), in vse druge listine iz člena 2(16)(b) Uredbe (EU) 2016/399;

*5

| (18) | „vizum za dolgoročno bivanje“ pomeni dovoljenje, ki ga država članica izda v skladu s členom 18 Schengenske konvencije; |
| --- | --- |

(18)

„vizum za dolgoročno bivanje“ pomeni dovoljenje, ki ga država članica izda v skladu s členom 18 Schengenske konvencije;

| (19) | „nacionalni nadzorni organ

  organi
  “v smislu preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj pomeni

  pomeni nadzorne organe iz člena 51(1) Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*6)

  in
  nadzorne organe, ustanovljene v skladu s členom

  iz člena
   41 Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (*7); [Sprememba 45] |
| --- | --- |

(19)

„nacionalni nadzorni organ

  organi
  “v smislu preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj pomeni

  pomeni nadzorne organe iz člena 51(1) Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*6)

  in
  nadzorne organe, ustanovljene v skladu s členom

  iz člena
   41 Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (*7); [Sprememba 45]

nacionalni

organ

organi

v smislu preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj pomeni

pomeni nadzorne organe iz člena 51(1) Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta

*6

in

, ustanovljene v skladu s členom

iz člena

*7

[Sprememba 45]

| (19a) | „zadetek“ pomeni ujemanje, ugotovljeno s primerjavo ustreznih podatkov, zabeleženih v prosilčevem dosjeju v VIS, z ustreznimi podatki, shranjenimi v evidenci, dosjeju ali razpisu ukrepa v VIS, schengenskem informacijskem sistemu, SVI, ETIAS, sistemu Eurodac, v podatkih Europola ali v Interpolovi podatkovni zbirki SLTD; [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(19a)

(19a)

„zadetek“ pomeni ujemanje, ugotovljeno s primerjavo ustreznih podatkov, zabeleženih v prosilčevem dosjeju v VIS, z ustreznimi podatki, shranjenimi v evidenci, dosjeju ali razpisu ukrepa v VIS, schengenskem informacijskem sistemu, SVI, ETIAS, sistemu Eurodac, v podatkih Europola ali v Interpolovi podatkovni zbirki SLTD; [Sprememba 46]

„zadetek“ pomeni ujemanje, ugotovljeno s primerjavo ustreznih podatkov, zabeleženih v prosilčevem dosjeju v VIS, z ustreznimi podatki, shranjenimi v evidenci, dosjeju ali razpisu ukrepa v VIS, schengenskem informacijskem sistemu, SVI, ETIAS, sistemu Eurodac, v podatkih Europola ali v Interpolovi podatkovni zbirki SLTD;

| (20) | „preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj“ pomeni preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj
  v natančno določenem okviru
  ; [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(20)

„preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj“ pomeni preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj
  v natančno določenem okviru
  ; [Sprememba 47]

v natančno določenem okviru

[Sprememba 47]

| (21) | „teroristična kazniva dejanja“ pomenijo kazniva dejanja na podlagi nacionalnega prava, ki ustrezajo ali so enakovredna tistim iz

  so določena v členih 3 do 14
  Direktive (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta (*8)

  ali so enakovredna kateremu od teh kaznivih dejanj v primeru držav članic, ki jih navedena direktiva ne zavezuje
  ; [Sprememba 48] |
| --- | --- |

(21)

„teroristična kazniva dejanja“ pomenijo kazniva dejanja na podlagi nacionalnega prava, ki ustrezajo ali so enakovredna tistim iz

  so določena v členih 3 do 14
  Direktive (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta (*8)

  ali so enakovredna kateremu od teh kaznivih dejanj v primeru držav članic, ki jih navedena direktiva ne zavezuje
  ; [Sprememba 48]

ustrezajo ali so enakovredna tistim iz

so določena v členih 3 do 14

*8

ali so enakovredna kateremu od teh kaznivih dejanj v primeru držav članic, ki jih navedena direktiva ne zavezuje

[Sprememba 48]

| (22) | „huda kazniva dejanja“ pomenijo kazniva dejanja, ki ustrezajo ali so enakovredna kaznivim dejanjem iz člena 2(2) Okvirnega Sklepa Sveta 2002/584/PNZ (*9), če je zanje po nacionalnem pravu določena zgornja meja zagrožene zaporne kazni ali ukrepa, vezanega na odvzem prostosti, vsaj tri leta. |
| --- | --- |

(22)

„huda kazniva dejanja“ pomenijo kazniva dejanja, ki ustrezajo ali so enakovredna kaznivim dejanjem iz člena 2(2) Okvirnega Sklepa Sveta 2002/584/PNZ (*9), če je zanje po nacionalnem pravu določena zgornja meja zagrožene zaporne kazni ali ukrepa, vezanega na odvzem prostosti, vsaj tri leta.

*9

(*4)  Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53)."

*4

(*5)  Uredba Sveta (ES) št. 1030/2002 z dne 13. junija 2002 o enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav (UL L 157, 15.6.2002, str. 1)."

*5

(*6)  
  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1). [Sprememba 49]"

*6

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(*7)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89)."

*7

(*8)  Direktiva (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ (UL L 88, 31.3.2017, str. 6)."

*8

(*9)  Okvirni sklep Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (UL L 190, 18.7.2002, str. 1).“;"

*9

| (5) | člen 5 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 5
  Kategorije podatkov

  1.   V VIS se zapišejo samo naslednje kategorije podatkov:






  (a) | alfanumerični podatki o prosilcu za vizum za kratkoročno bivanje ter podatki o zahtevanih, izdanih, zavrnjenih, razveljavljenih, preklicanih ali podaljšanih vizumih iz člena 9(1) do (4) in členov od 10 do 14, alfanumerični podatki o prosilcu za vizum za dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje ter podatki o izdanih, odvzetih, zavrnjenih, razveljavljenih, preklicanih ali podaljšanih vizumov iz členov 22c, 22d, 22e in 22f ter informacije o zadetkih iz členov 9a in 22b ter rezultati preverjanj iz člena 9c(6); |
| --- | --- | --- |

(5)

člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Kategorije podatkov

1.   V VIS se zapišejo samo naslednje kategorije podatkov:

(a)

alfanumerični podatki o prosilcu za vizum za kratkoročno bivanje ter podatki o zahtevanih, izdanih, zavrnjenih, razveljavljenih, preklicanih ali podaljšanih vizumih iz člena 9(1) do (4) in členov od 10 do 14, alfanumerični podatki o prosilcu za vizum za dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje ter podatki o izdanih, odvzetih, zavrnjenih, razveljavljenih, preklicanih ali podaljšanih vizumov iz členov 22c, 22d, 22e in 22f ter informacije o zadetkih iz členov 9a in 22b ter rezultati preverjanj iz člena 9c(6);

| (b) | podobe obraza iz člena 9(5) in člena 22c(2)(f); |
| --- | --- |

(b)

podobe obraza iz člena 9(5) in člena 22c(2)(f);

| (c) | podatki o prstnih odtisih iz člena 9(6) in, člena 22c(2)(g) 
  in člena 22d
  ; [Sprememba 50] |
| --- | --- |

(c)

podatki o prstnih odtisih iz člena 9(6) in, člena 22c(2)(g) 
  in člena 22d
  ; [Sprememba 50]

| (ca) | optične preslikave strani z biografskimi podatki v potni listini iz člena 9(7); [Sprememba 51] |
| --- | --- |

(ca)

optične preslikave strani z biografskimi podatki v potni listini iz člena 9(7); [Sprememba 51]

| (d) | povezave z drugimi vlogami iz člena 8(3) in (4) ter člena 22a(3). |
| --- | --- |

(d)

povezave z drugimi vlogami iz člena 8(3) in (4) ter člena 22a(3).

2.   Sporočila, ki so poslana z VIS, kot so določena v členu 16, členu 24(2) in členu 25(2), ne bodo shranjena v VIS, vendar to ne posega v zapisovanje postopkov obdelave podatkov v skladu s členom 34.

3.   Skupno odložišče podatkov o identiteti vsebuje podatke iz člena 9(4)(a) do (cc), člena 9(5) in (6), člena 22c(2)(a) do (cc

  c
  ), (f) in (g) ter člena 22d(a) do (cc), (f) in (g). Preostali podatki iz VIS se shranjujejo v centralnem sistemu VIS.“; [Sprememba 52]

| (6) | vstavi se naslednji člen 5a:

  „Člen 5a
  Seznam priznanih potnih listin






  (1). | Seznam potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere je mogoče vpisati vizum, kot je določeno v Sklepu št. 1105/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*10), se vključi v VIS. [Sprememba 53] |
| --- | --- | --- |

(6)

vstavi se naslednji člen 5a:

„Člen 5a

Seznam priznanih potnih listin

(1).

Seznam potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere je mogoče vpisati vizum, kot je določeno v Sklepu št. 1105/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*10), se vključi v VIS. [Sprememba 53]

| (2). | VIS omogoča funkcijo centraliziranega upravljanja seznama priznanih potnih listin in obveščanja o priznavanju ali nepriznavanju navedenih potnih listin v skladu s členom 4 Sklepa št. 1105/2011/EU. [Sprememba 54] |
| --- | --- |

(2).

VIS omogoča funkcijo centraliziranega upravljanja seznama priznanih potnih listin in obveščanja o priznavanju ali nepriznavanju navedenih potnih listin v skladu s členom 4 Sklepa št. 1105/2011/EU. [Sprememba 54]

| (3). | Podrobna pravila o upravljanju funkcije iz odstavka 2 se določijo z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 49(2). [Sprememba 55] |
| --- | --- |

(3).

Podrobna pravila o upravljanju funkcije iz odstavka 2 se določijo z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 49(2). [Sprememba 55]

(*10)  Sklep št. 1105/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o seznamu potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere se lahko vpiše vizum, ter o vzpostavitvi mehanizma za pripravo tega seznama (UL L 287, 4.11.2011, str. 9).“;"

*10

| (7) | člen 6 se spremeni:








  (-a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:





  „1.
     
  Brez poseganja v člen 22a je dostop do VIS za vnos, spremembo ali izbris podatkov iz člena 5(1) v skladu s to uredbo omejen izključno na ustrezno pooblaščeno osebje organov, pristojnih za izdajo vizumov. Število ustrezno pooblaščenih članov osebja je strogo omejeno z dejanskimi potrebami njihove službe.“ [Sprememba 56] |
| --- | --- | --- |

(7)

člen 6 se spremeni:

(-a)

(-a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Brez poseganja v člen 22a je dostop do VIS za vnos, spremembo ali izbris podatkov iz člena 5(1) v skladu s to uredbo omejen izključno na ustrezno pooblaščeno osebje organov, pristojnih za izdajo vizumov. Število ustrezno pooblaščenih članov osebja je strogo omejeno z dejanskimi potrebami njihove službe.“ [Sprememba 56]

| (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Dostop do VIS za iskanje podatkov je omejen izključno na ustrezno pooblaščeno osebje nacionalnih organov posamezne države članice in organov EU, ki so pristojni za namene iz členov od 15 do 22, členov od 22c do 22f in členov od 22 g do 22j

  22l
  ter za namene iz členov 20 in 21 [Uredbe 2018/XX o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ].


  Organi, ki so pooblaščeni za vpogled v VIS ali za dostop do njega zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, se imenujejo v skladu s poglavjem IIIb.


  Navedeni dostop je omejen na obseg, v katerem so podatki potrebni za izvajanje njihovih nalog v skladu z navedenimi nameni, in sorazmeren z zasledovanimi cilji.“; [Sprememba 57] |
| --- | --- |

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Dostop do VIS za iskanje podatkov je omejen izključno na ustrezno pooblaščeno osebje nacionalnih organov posamezne države članice in organov EU, ki so pristojni za namene iz členov od 15 do 22, členov od 22c do 22f in členov od 22 g do 22j

  22l
  ter za namene iz členov 20 in 21 [Uredbe 2018/XX o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ].

Organi, ki so pooblaščeni za vpogled v VIS ali za dostop do njega zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, se imenujejo v skladu s poglavjem IIIb.

Navedeni dostop je omejen na obseg, v katerem so podatki potrebni za izvajanje njihovih nalog v skladu z navedenimi nameni, in sorazmeren z zasledovanimi cilji.“; [Sprememba 57]

| (aa) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:





  „3.
     
  Vsaka država članica imenuje pristojne organe, katerih ustrezno pooblaščeno osebje ima pravico do vnosa, spremembe, izbrisa ali uporabe podatkov znotraj VIS. Vsaka država članica agenciji eu-LISA brez odlašanja posreduje seznam teh organov, vključno s tistimi iz člena 29, ter vsako s tem povezano spremembo. Ta seznam za vsak organ določa, katere podatke lahko išče in za katere namene.




  Agencija eu-LISA zagotovi letno objavo seznama in seznamov imenovanih organov iz člena 22k(2) in centralnih točk dostopa iz člena 22k(4) v Uradnem listu Evropske unije. Agencija eu-LISA na svojem spletnem mestu vzdržuje seznam, ki se stalno posodablja in vsebuje spremembe, ki jih države članice pošljejo med letnimi objavami.“; [Sprememba 58] |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Vsaka država članica imenuje pristojne organe, katerih ustrezno pooblaščeno osebje ima pravico do vnosa, spremembe, izbrisa ali uporabe podatkov znotraj VIS. Vsaka država članica agenciji eu-LISA brez odlašanja posreduje seznam teh organov, vključno s tistimi iz člena 29, ter vsako s tem povezano spremembo. Ta seznam za vsak organ določa, katere podatke lahko išče in za katere namene.

Agencija eu-LISA zagotovi letno objavo seznama in seznamov imenovanih organov iz člena 22k(2) in centralnih točk dostopa iz člena 22k(4) v Uradnem listu Evropske unije. Agencija eu-LISA na svojem spletnem mestu vzdržuje seznam, ki se stalno posodablja in vsebuje spremembe, ki jih države članice pošljejo med letnimi objavami.“; [Sprememba 58]

| (b) | doda se naslednji odstavek 4:

  „4.   V VIS se zagotovi funkcija centraliziranega upravljanja tega seznama.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek 4:

„4.   V VIS se zagotovi funkcija centraliziranega upravljanja tega seznama.“;

| (c) | doda se naslednji odstavek 5:

  „5.   Podrobna pravila o upravljanju funkcije

  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 48a o podrobnih pravilih za upravljanje funkcionalnosti
  centraliziranega upravljanja seznama iz odstavka 3 se določijo z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 49(2).“; [Sprememba 59] |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek 5:

„5.   Podrobna pravila o upravljanju funkcije

  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 48a o podrobnih pravilih za upravljanje funkcionalnosti
  centraliziranega upravljanja seznama iz odstavka 3 se določijo z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 49(2).“; [Sprememba 59]

| (7a) | v členu 7 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:





  „2.
     
  Obdelava osebnih podatkov v okviru VIS s strani katerega koli uporabnika ne sme povzročiti diskriminacije prosilcev, imetnikov vizuma ali prosilcev in imetnikov vizumov za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali družbenega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali kakršnega koli drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Pri njej se dosledno spoštujejo človekovo dostojanstvo in integriteta ter temeljne pravice in spoštujejo načela, zapisana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s pravico do spoštovanja zasebnega življenja in pravico do varstva osebnih podatkov. Posebna pozornost se nameni otrokom, starejšim osebam, invalidom in osebam, ki potrebujejo mednarodno zaščito. Otrokova korist mora biti vedno najpomembnejše vodilo.“; [Sprememba 60] |
| --- | --- |

(7a)

(7a)

v členu 7 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

v členu 7 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Obdelava osebnih podatkov v okviru VIS s strani katerega koli uporabnika ne sme povzročiti diskriminacije prosilcev, imetnikov vizuma ali prosilcev in imetnikov vizumov za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali družbenega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali kakršnega koli drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Pri njej se dosledno spoštujejo človekovo dostojanstvo in integriteta ter temeljne pravice in spoštujejo načela, zapisana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s pravico do spoštovanja zasebnega življenja in pravico do varstva osebnih podatkov. Posebna pozornost se nameni otrokom, starejšim osebam, invalidom in osebam, ki potrebujejo mednarodno zaščito. Otrokova korist mora biti vedno najpomembnejše vodilo.“; [Sprememba 60]

| (8) | v členu 7 se doda nov odstavek 3

  dodata naslednja odstavka
  :

  „3.   Pri izvajanju vseh postopkov iz te uredbe je primarna

  najpomembnejša
  skrb držav članic največja korist otroka
  , ob polnem spoštovanju Konvencije o otrokovih pravicah
  . V skladu s starostjo in zrelostjo otroka se upoštevajo njegovo dobro počutje, varnost in zaščita, zlasti kadar obstaja tveganje, da je otrok žrtev trgovine z ljudmi, ter njegovo mnenje, ki se jim nameni tudi ustrezna teža. [Sprememba 61]





  3a.
     
  Države članice pri izvajanju uredbe dosledno spoštujejo Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do človekovega dostojanstva, pravico do svobode in varnosti, spoštovanje zasebnega in družinskega življenja, varstvo osebnih podatkov, pravico do azila in zaščito načela nevračanja ter varstvo v primeru odstranitve, izgona ali izročitve, prepoved diskriminacije, pravice otroka in pravico do učinkovitega pravnega sredstva.
  “; [Sprememba 62] |
| --- | --- |

(8)

v členu 7 se doda nov odstavek 3

  dodata naslednja odstavka
  :

doda nov odstavek 3

dodata naslednja odstavka

„3.   Pri izvajanju vseh postopkov iz te uredbe je primarna

  najpomembnejša
  skrb držav članic največja korist otroka
  , ob polnem spoštovanju Konvencije o otrokovih pravicah
  . V skladu s starostjo in zrelostjo otroka se upoštevajo njegovo dobro počutje, varnost in zaščita, zlasti kadar obstaja tveganje, da je otrok žrtev trgovine z ljudmi, ter njegovo mnenje, ki se jim nameni tudi ustrezna teža. [Sprememba 61]

3a.
     
  Države članice pri izvajanju uredbe dosledno spoštujejo Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do človekovega dostojanstva, pravico do svobode in varnosti, spoštovanje zasebnega in družinskega življenja, varstvo osebnih podatkov, pravico do azila in zaščito načela nevračanja ter varstvo v primeru odstranitve, izgona ali izročitve, prepoved diskriminacije, pravice otroka in pravico do učinkovitega pravnega sredstva.
  “; [Sprememba 62]

| (8a) | vstavi se naslednji člen:





  „Člen 7a




  Podatki o prstnih odtisih otrok





  1.
     
  Z odstopanjem od člena 22c(2)(g) se prstni odtisi otrok, mlajših od 6 let, ne vnesejo v VIS.






  2.
     
  Biometrične podatke mladoletnikov, starejših od šest let, vzamejo uradniki, ki so posebej usposobljeni za odvzem biometričnih podatkov na otroku prijazen in prilagojen način ter ob polnem spoštovanju koristi otroka in zaščitnih ukrepov iz Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah.




  Mladoletnika pri odvzemu biometričnih podatkov spremlja odrasel družinski član, če je prisoten. Mladoletnika brez spremstva pri odvzemu biometričnih podatkov spremlja skrbnik, zastopnik ali, kadar zastopnik ni imenovan, oseba, ki je usposobljena za varovanje koristi mladoletnika in njegove splošne dobrobiti. Taka usposobljena oseba ni uradnik, ki je odgovoren za zbiranje biometričnih podatkov, deluje neodvisno in od uradnika ali službe, ki je odgovorna za pridobivanje biometričnih podatkov, ne prejema navodil. Proti mladoletnikom ne sme biti uporabljena nobena oblika prisile, da bi se zagotovilo njihovo izpolnjevanje obveznosti zagotavljanja biometričnih podatkov.






  3.
     
  Z odstopanjem od člena 13(2) Uredbe (ES) št. 810/2009 konzulati ne zahtevajo, da se otroci, stari med šest in dvanajst let osebno zglasijo na konzulatu za zbiranje biometričnih identifikatorjev, če bi to pomenilo preveliko breme in strošek za družino. V takih primerih se na zunanjih mejah sprejmejo biometrični identifikatorji, pri katerih se posebna pozornost nameni preprečevanju trgovine z otroki.






  4.
     
  Z odstopanjem od določb o uporabi podatkov iz poglavij II, III, IIIa in IIIb, so podatki o prstnih odtisih otrok lahko dostopni samo za naslednje namene:










  (a) | preverjanje istovetnosti otroka v postopku za pridobitev vizuma v skladu s členom 15 in na zunanjih mejah v skladu s členoma 18 in 22 g ter |
| --- | --- | --- |

(8a)

(8a)

vstavi se naslednji člen:

vstavi se naslednji člen:

„Člen 7a

Podatki o prstnih odtisih otrok

1.
     
  Z odstopanjem od člena 22c(2)(g) se prstni odtisi otrok, mlajših od 6 let, ne vnesejo v VIS.

2.
     
  Biometrične podatke mladoletnikov, starejših od šest let, vzamejo uradniki, ki so posebej usposobljeni za odvzem biometričnih podatkov na otroku prijazen in prilagojen način ter ob polnem spoštovanju koristi otroka in zaščitnih ukrepov iz Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah.

Mladoletnika pri odvzemu biometričnih podatkov spremlja odrasel družinski član, če je prisoten. Mladoletnika brez spremstva pri odvzemu biometričnih podatkov spremlja skrbnik, zastopnik ali, kadar zastopnik ni imenovan, oseba, ki je usposobljena za varovanje koristi mladoletnika in njegove splošne dobrobiti. Taka usposobljena oseba ni uradnik, ki je odgovoren za zbiranje biometričnih podatkov, deluje neodvisno in od uradnika ali službe, ki je odgovorna za pridobivanje biometričnih podatkov, ne prejema navodil. Proti mladoletnikom ne sme biti uporabljena nobena oblika prisile, da bi se zagotovilo njihovo izpolnjevanje obveznosti zagotavljanja biometričnih podatkov.

3.
     
  Z odstopanjem od člena 13(2) Uredbe (ES) št. 810/2009 konzulati ne zahtevajo, da se otroci, stari med šest in dvanajst let osebno zglasijo na konzulatu za zbiranje biometričnih identifikatorjev, če bi to pomenilo preveliko breme in strošek za družino. V takih primerih se na zunanjih mejah sprejmejo biometrični identifikatorji, pri katerih se posebna pozornost nameni preprečevanju trgovine z otroki.

4.
     
  Z odstopanjem od določb o uporabi podatkov iz poglavij II, III, IIIa in IIIb, so podatki o prstnih odtisih otrok lahko dostopni samo za naslednje namene:

(a)

preverjanje istovetnosti otroka v postopku za pridobitev vizuma v skladu s členom 15 in na zunanjih mejah v skladu s členoma 18 in 22 g ter

| (b) | v skladu s poglavjem IIIb za prispevek k preprečevanju zlorab otrokovih pravic in boju proti zlorabam, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:










  (i) | takšen dostop mora biti potreben za namen preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja trgovine z otroki; |
| --- | --- | --- |

(b)

v skladu s poglavjem IIIb za prispevek k preprečevanju zlorab otrokovih pravic in boju proti zlorabam, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(i)

takšen dostop mora biti potreben za namen preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja trgovine z otroki;

| (ii) | dostop je potreben v določeni zadevi; |
| --- | --- |

(ii)

dostop je potreben v določeni zadevi;

| (iii) | ugotavljanje istovetnosti je v otrokovo korist.“; [Sprememba 63] |
| --- | --- |

(iii)

ugotavljanje istovetnosti je v otrokovo korist.“; [Sprememba 63]

| (9) | naslov poglavja II se nadomesti z naslednjim:
  „VNOS IN UPORABA PODATKOV O VIZUMIH ZA KRATKOROČNO BIVANJE S STRANI ORGANOV, PRISTOJNIH ZA IZDAJO VIZUMOV“; |
| --- | --- |

(9)

naslov poglavja II se nadomesti z naslednjim:

„VNOS IN UPORABA PODATKOV O VIZUMIH ZA KRATKOROČNO BIVANJE S STRANI ORGANOV, PRISTOJNIH ZA IZDAJO VIZUMOV“;

| (10) | člen 8 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Če je vloga dopustna v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 810/2009, organ, pristojen za izdajo vizumov, ustvari dosje v dveh delovnih dneh, tako da podatke iz člena 9 vnese v VIS, če se zahteva, da jih prosilec predloži.“; |
| --- | --- | --- |

(10)

člen 8 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Če je vloga dopustna v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 810/2009, organ, pristojen za izdajo vizumov, ustvari dosje v dveh delovnih dneh, tako da podatke iz člena 9 vnese v VIS, če se zahteva, da jih prosilec predloži.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek 1a:

  „1a.   Po tem, ko se ustvari dosje, se v VIS samodejno sproži poizvedba v skladu s členom 9a in navedejo rezultati.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek 1a:

„1a.   Po tem, ko se ustvari dosje, se v VIS samodejno sproži poizvedba v skladu s členom 9a in navedejo rezultati.“;

| (c) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Če se predložitev nekaterih podatkov ne zahteva iz pravnih razlogov ali če jih dejansko ni mogoče predložiti, se v zadevna podatkovna polja vnese ‚ni relevantno‘. Odsotnost prstnih odtisov se navede kot ‚VIS0‘; poleg tega sistem omogoča razlikovanje med primeri iz člena 13(7)(a) do (d) Uredbe (ES) št. 810/2009.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Če se predložitev nekaterih podatkov ne zahteva iz pravnih razlogov ali če jih dejansko ni mogoče predložiti, se v zadevna podatkovna polja vnese ‚ni relevantno‘. Odsotnost prstnih odtisov se navede kot ‚VIS0‘; poleg tega sistem omogoča razlikovanje med primeri iz člena 13(7)(a) do (d) Uredbe (ES) št. 810/2009.“;

| (11) | člen 9 se spremeni:






  (a) | v točki 4 se točke (a), (b) in (c) nadomestijo z naslednjimi:






  „(a) | priimek; ime ali imena; datum rojstva; državljanstvo ali državljanstva; spol; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

člen 9 se spremeni:

(a)

v točki 4 se točke (a), (b) in (c) nadomestijo z naslednjimi:

„(a)

priimek; ime ali imena; datum rojstva; državljanstvo ali državljanstva; spol;

| (aa) | priimek ob rojstvu (prejšnji priimek ali priimki); kraj in država rojstva; državljanstvo ob rojstvu; |
| --- | --- |

(aa)

priimek ob rojstvu (prejšnji priimek ali priimki); kraj in država rojstva; državljanstvo ob rojstvu;

| (b) | vrsta in številka potne listine ali potnih listin ter tričrkovna oznaka države izdajateljice potne listine ali potnih listin; |
| --- | --- |

(b)

vrsta in številka potne listine ali potnih listin ter tričrkovna oznaka države izdajateljice potne listine ali potnih listin;

| (c) | datum izteka veljavnosti potne listine ali potnih listin; |
| --- | --- |

(c)

datum izteka veljavnosti potne listine ali potnih listin;

| (cc) | organ, ki je izdal potno listino, in datum njene izdaje;“; |
| --- | --- |

(cc)

organ, ki je izdal potno listino, in datum njene izdaje;“;

| (b) | točka 5 se nadomesti z naslednjo:






  „5. | podoba obraza prosilca v skladu s členom 13(1) Uredbe (ES) št. 810/2009.“; [Sprememba 65] |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 5 se nadomesti z naslednjo:

„5.

podoba obraza prosilca v skladu s členom 13(1)

[Sprememba 65]

| (ba) | točka 6 se nadomesti z naslednjo:










  „6. | prstni odtisi prosilca v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 810/2009.“; [Sprememba 66] |
| --- | --- | --- |

(ba)

(ba)

točka 6 se nadomesti z naslednjo:

točka 6 se nadomesti z naslednjo:

„6.

„6.

prstni odtisi prosilca v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 810/2009.“;

| (c) | doda se naslednja točka 7:






  „7. | optična preslikava strani z biografskimi podatki.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

doda se naslednja točka 7:

„7.

optična preslikava strani z biografskimi podatki.“;

| (d) | dodata se naslednji točki:






  „8. | Podoba obraza državljanov tretjih držav iz točke 5 prvega odstavka mora biti v ustrezni ločljivosti in kakovosti slike, da jo je mogoče uporabiti pri samodejnem ugotavljanju ujemanja biometričnih podatkov.
  Podoba obraza se ne uporabi za ugotavljanje ujemanja, če ni ustrezne kakovosti. [Sprememba 67]

  Z odstopanjem od drugega

  prvega
  odstavka se lahko v izjemnih primerih, kadar ni mogoče izpolniti zahtev glede kakovosti in ločljivosti za vnos podobe obraza, posnete v živo, v VIS, podoba obraza pridobi elektronsko s čipa elektronske strojno berljive potne listine (eMRTD). V takšnih primerih se podoba obraza vnese v individualno dokumentacijo šele po tem, ko se z elektronskim postopkom preveri, ali se podoba obraza, evidentirana na čipu elektronske strojno berljive potne listine, ujema z v živo posneto podobo obraza zadevnega državljana tretje države.“; [Sprememba 68] |
| --- | --- | --- |

(d)

dodata se naslednji točki:

„8.

8.

Podoba obraza državljanov tretjih držav iz točke 5 prvega odstavka mora biti v ustrezni ločljivosti in kakovosti slike, da jo je mogoče uporabiti pri samodejnem ugotavljanju ujemanja biometričnih podatkov.
  Podoba obraza se ne uporabi za ugotavljanje ujemanja, če ni ustrezne kakovosti.

Z odstopanjem od drugega

  prvega
  odstavka se lahko v izjemnih primerih, kadar ni mogoče izpolniti zahtev glede kakovosti in ločljivosti za vnos podobe obraza, posnete v živo, v VIS, podoba obraza pridobi elektronsko s čipa elektronske strojno berljive potne listine (eMRTD). V takšnih primerih se podoba obraza vnese v individualno dokumentacijo šele po tem, ko se z elektronskim postopkom preveri, ali se podoba obraza, evidentirana na čipu elektronske strojno berljive potne listine, ujema z v živo posneto podobo obraza zadevnega državljana tretje države.“; [Sprememba 68]

drugega

prvega

[Sprememba 68]

| (12) | vstavijo se naslednji novi členi od 9a do 9d:

  „Člen 9a
  Poizvedbe v drugih sistemih

  1.   VIS samodejno obdela dosjeje in preveri zadetke. VIS obravnava vsak dosje posebej.


  2.   Ko se ustvari dosje ali izda vizum, VIS preveri, ali se potna listina, povezana z navedeno vlogo, prizna v skladu s Sklepom št. 1105/2011/EU, tako da opravi samodejno iskanje v seznamu priznanih potnih listin iz člena 5a in navede rezultate. [Sprememba 69]



  3.   VIS za preverjanja iz člena 21(1) in člena 21(3)(a),
  in
  (c) in (d) Uredbe (ES) št. 810/2009 začne poizvedbo z uporabo evropskega portala za iskanje iz člena 6(1) [uredbe o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ] in tako primerja zadevne podatke iz člena 9(4) te uredbe s podatki iz evidence, dosjeja ali razpisa ukrepa, vpisanega v VIS, schengenski informacijski sistem (SIS), sistem vstopa/izstopa (SVI), evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), vključno z nadzornim seznamom iz člena 29 [Uredbe (EU) 2018/XX za vzpostavitev evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve], sistem Eurodac, [sistem ECRIS-TCN v zvezi z obsodbami, povezanimi s terorističnimi kaznivimi dejanji in drugimi hudimi kaznivimi dejanji], podatkovne zbirke Europola, Interpolove podatkovne zbirke o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih (SLTD) in Interpolove zbirke potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov (TDAWN).

  točk (4), (5) in (6) člena 9 te uredbe. VIS preveri:










  (a) | ali se potna listina, ki je navedena v prošnji, ujema s katero od potnih listin, ki so v SIS prijavljene kot izgubljene, ukradene, odtujene ali razveljavljene; |
| --- | --- | --- |

(12)

vstavijo se naslednji novi členi od 9a do 9d:

„Člen 9a

Poizvedbe v drugih sistemih

1.   VIS samodejno obdela dosjeje in preveri zadetke. VIS obravnava vsak dosje posebej.

2.   Ko se ustvari dosje ali izda vizum, VIS preveri, ali se potna listina, povezana z navedeno vlogo, prizna v skladu s Sklepom št. 1105/2011/EU, tako da opravi samodejno iskanje v seznamu priznanih potnih listin iz člena 5a in navede rezultate. [Sprememba 69]

3.   VIS za preverjanja iz člena 21(1) in člena 21(3)(a),
  in
  (c) in (d) Uredbe (ES) št. 810/2009 začne poizvedbo z uporabo evropskega portala za iskanje iz člena 6(1) [uredbe o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ] in tako primerja zadevne podatke iz člena 9(4) te uredbe s podatki iz evidence, dosjeja ali razpisa ukrepa, vpisanega v VIS, schengenski informacijski sistem (SIS), sistem vstopa/izstopa (SVI), evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), vključno z nadzornim seznamom iz člena 29 [Uredbe (EU) 2018/XX za vzpostavitev evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve], sistem Eurodac, [sistem ECRIS-TCN v zvezi z obsodbami, povezanimi s terorističnimi kaznivimi dejanji in drugimi hudimi kaznivimi dejanji], podatkovne zbirke Europola, Interpolove podatkovne zbirke o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih (SLTD) in Interpolove zbirke potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov (TDAWN).

  točk (4), (5) in (6) člena 9 te uredbe. VIS preveri:

(a)

ali se potna listina, ki je navedena v prošnji, ujema s katero od potnih listin, ki so v SIS prijavljene kot izgubljene, ukradene, odtujene ali razveljavljene;

| (b) | ali se potna listina, ki je navedena v prošnji, ujema s katero od potnih listin, ki so v podatkovni zbirki SLTD prijavljene kot izgubljene, ukradene ali razveljavljene; |
| --- | --- |

(b)

ali se potna listina, ki je navedena v prošnji, ujema s katero od potnih listin, ki so v podatkovni zbirki SLTD prijavljene kot izgubljene, ukradene ali razveljavljene;

| (c) | ali za prosilca velja razpis ukrepa v SIS za zavrnitev vstopa in prepoved bivanja; |
| --- | --- |

(c)

ali za prosilca velja razpis ukrepa v SIS za zavrnitev vstopa in prepoved bivanja;

| (d) | ali za prosilca velja razpis ukrepa v SIS, s katerim se zahteva njegovo prijetje zaradi predaje na podlagi evropskega naloga za prijetje ali njegovo prijetje zaradi izročitve; |
| --- | --- |

(d)

ali za prosilca velja razpis ukrepa v SIS, s katerim se zahteva njegovo prijetje zaradi predaje na podlagi evropskega naloga za prijetje ali njegovo prijetje zaradi izročitve;

| (e) | ali se prosilec in potna listina v centralnem sistemu ETIAS ujemata s katero od zavrnjenih, preklicanih ali razveljavljenih potovalnih odobritev in njihovim imetnikom; |
| --- | --- |

(e)

ali se prosilec in potna listina v centralnem sistemu ETIAS ujemata s katero od zavrnjenih, preklicanih ali razveljavljenih potovalnih odobritev in njihovim imetnikom;

| (f) | ali sta prosilec in potna listina v nadzornem seznamu iz člena 34 Uredbe (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*11)

  ; |
| --- | --- |

(f)

ali sta prosilec in potna listina v nadzornem seznamu iz člena 34 Uredbe (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*11)

  ;

| (g) | ali so podatki o prosilcu že zabeleženi v VIS; |
| --- | --- |

(g)

ali so podatki o prosilcu že zabeleženi v VIS;

| (h) | ali se podatki v vlogi v zvezi s potno listino ujemajo z drugo vlogo za izdajo vizuma, ki se navezuje na drugačne podatke o istovetnosti; |
| --- | --- |

(h)

ali se podatki v vlogi v zvezi s potno listino ujemajo z drugo vlogo za izdajo vizuma, ki se navezuje na drugačne podatke o istovetnosti;

| (i) | ali je prosilec trenutno oziroma je bil v preteklosti v SVI zabeležen kot oseba, ki je prekoračila obdobje dovoljenega bivanja; |
| --- | --- |

(i)

ali je prosilec trenutno oziroma je bil v preteklosti v SVI zabeležen kot oseba, ki je prekoračila obdobje dovoljenega bivanja;

| (j) | ali je prosilec v SVI zabeležen kot oseba, ki ji je bil zavrnjen vstop; |
| --- | --- |

(j)

ali je prosilec v SVI zabeležen kot oseba, ki ji je bil zavrnjen vstop;

| (k) | ali za prosilca velja odločitev o zavrnitvi, razveljavitvi ali preklicu vizuma za kratkoročno bivanje, zabeležena v VIS; |
| --- | --- |

(k)

ali za prosilca velja odločitev o zavrnitvi, razveljavitvi ali preklicu vizuma za kratkoročno bivanje, zabeležena v VIS;

| (l) | ali za prosilca velja odločitev o zavrnitvi, razveljavitvi ali preklicu vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, zabeležena v VIS; |
| --- | --- |

(l)

ali za prosilca velja odločitev o zavrnitvi, razveljavitvi ali preklicu vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, zabeležena v VIS;

| (m) | ali so v podatkih Europola zabeleženi podatki, ki določajo istovetnost prosilca; |
| --- | --- |

(m)

ali so v podatkih Europola zabeleženi podatki, ki določajo istovetnost prosilca;

| (n) | ali je prosilec za vizum za kratkoročno bivanje registriran v sistemu Eurodac; |
| --- | --- |

(n)

ali je prosilec za vizum za kratkoročno bivanje registriran v sistemu Eurodac;

| (o) | če je prosilec mladoletna oseba, ali za ustrezno osebo s starševskimi pravicami oziroma zakonitega skrbnika prosilca:










  (i) | velja razpis ukrepa v SIS, s katerim se zahteva njegovo prijetje zaradi predaje na podlagi evropskega naloga za prijetje ali njegovo prijetje zaradi izročitve; |
| --- | --- | --- |

(o)

če je prosilec mladoletna oseba, ali za ustrezno osebo s starševskimi pravicami oziroma zakonitega skrbnika prosilca:

(i)

velja razpis ukrepa v SIS, s katerim se zahteva njegovo prijetje zaradi predaje na podlagi evropskega naloga za prijetje ali njegovo prijetje zaradi izročitve;

| (ii) | velja razpis ukrepa, vnesen v SIS, za zavrnitev vstopa in prepoved bivanja; |
| --- | --- |

(ii)

velja razpis ukrepa, vnesen v SIS, za zavrnitev vstopa in prepoved bivanja;

| (iii) | ali ima potno listino, ki je v nadzornem seznamu iz člena 34 Uredbe (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta. [Sprememba 70] |
| --- | --- |

(iii)

ali ima potno listino, ki je v nadzornem seznamu iz člena 34 Uredbe (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta. [Sprememba 70]

3a.
     
  Pri poizvedovanju v podatkovni zbirki SLTD se podatki, ki jih je uporabnik ESP uporabil za poizvedbo, ne delijo z lastniki podatkov Interpola. [Sprememba 71]

4.   VIS doda v dosje sklic na vsak zadetek, najden v skladu z odstavkom 3. Poleg tega VIS, če je to ustrezno, opredeli državo članico ali države članice, ki so vnesle ali zagotovile podatke, na podlagi katerih je bil najden zadetek, ali Europol in to vnese v dosje.
  Druge informacije, razen sklica na morebitni zadetek in ustvarjalca podatkov, se ne vnesejo. [Sprememba 72]

5.   Za namene člena 2(1)(k) se ob poizvedbah na podlagi odstavka 3 tega člena zadevni podatki iz člena 15(2) primerjajo s podatki iz sistema SIS, da se opredeli, ali za prosilca velja kateri od naslednjih razpisov ukrepov:

| (a) | razpis ukrepa v zvezi z osebami, za katere se zahteva prijetje zaradi predaje ali izročitve; |
| --- | --- |

(a)

razpis ukrepa v zvezi z osebami, za katere se zahteva prijetje zaradi predaje ali izročitve;

| (b) | razpis ukrepa v zvezi s pogrešanimi osebami; |
| --- | --- |

(b)

razpis ukrepa v zvezi s pogrešanimi osebami;

| (c) | razpis ukrepa v zvezi z osebami, iskanimi zaradi sodelovanja v sodnem postopku; |
| --- | --- |

(c)

razpis ukrepa v zvezi z osebami, iskanimi zaradi sodelovanja v sodnem postopku;

| (d) | razpis ukrepa za osebe in stvari zaradi prikrite ali, namenske
  ali poizvedovalne
  kontrole. [Sprememba 73] |
| --- | --- |

(d)

razpis ukrepa za osebe in stvari zaradi prikrite ali, namenske
  ali poizvedovalne
  kontrole. [Sprememba 73]

5a.
     
  Vsak zadetek na podlagi poizvedb v skladu s členom 9a(3)(a), (b), (c), (e), (g), (h), (i), (j), (k), (l) in (n) oceni konzulat, kjer je bila prošnja za izdajo vizuma vložena, po potrebi po preverjanju, ki ga opravi osrednji organ v skladu s členom 9c. [Sprememba 74]

5b.
     
  Vsak zadetek na podlagi poizvedb v skladu s členom 9a(3)(d), (f), (m) in (o) v skladu s členom 9ca po potrebi preveri in oceni enotna kontaktna točka države članice, ki je vnesla ali zagotovila podatke, ki so sprožili zadetke. [Sprememba 75]

5c.
     
  O vsakem zadetku na podlagi primerjave s SIS se prav tako samodejno uradno obvesti urad SIRENE države članice, ki je ustvaril razpis ukrepa, ki je sprožil zadetek. [Sprememba 76]

5d.
     
  Uradno obvestilo za urad SIRENE države članice ali enotno kontaktno točko, ki je vnesla razpis ukrepa, vsebuje naslednje podatke:

| (a) | priimek oziroma priimke, ime oziroma imena in morebitne psevdonime; |
| --- | --- |

(a)

priimek oziroma priimke, ime oziroma imena in morebitne psevdonime;

| (b) | kraj in datum rojstva; |
| --- | --- |

(b)

kraj in datum rojstva;

| (c) | spol; |
| --- | --- |

(c)

spol;

| (d) | državljanstvo ali državljanstva, če jih je več; |
| --- | --- |

(d)

državljanstvo ali državljanstva, če jih je več;

| (e) | državo članico prvega načrtovanega bivanja in, če je na voljo, naslov prvega načrtovanega bivanja; |
| --- | --- |

(e)

državo članico prvega načrtovanega bivanja in, če je na voljo, naslov prvega načrtovanega bivanja;

| (f) | domači naslov prosilca oziroma, če ta ni na voljo, mesto in državo prebivališča; |
| --- | --- |

(f)

domači naslov prosilca oziroma, če ta ni na voljo, mesto in državo prebivališča;

| (g) | sklic na vsak zadetek, vključno z datumom in uro zadetka. [Sprememba 77] |
| --- | --- |

(g)

sklic na vsak zadetek, vključno z datumom in uro zadetka. [Sprememba 77]

5e.
     
  Ta člen ne preprečujejo vložitve prošnje za azil na podlagi katerega koli razloga. Če vlogo za izdajo vizuma vloži žrtev nasilnih kaznivih dejanj, kot so nasilje v družini ali trgovina z ljudmi, ki jih je izvršil njen sponzor, je treba dokumentacijo v VIS ločiti od dokumentacije sponzorja, da se žrtev zaščiti pred nadaljnjo nevarnostjo. [Sprememba 78]

Člen 9b

Posebne določbe, ki se uporabljajo za poizvedbe v drugih sistemih glede družinskih članov državljanov EU ali drugih državljanov tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja na podlagi prava Unije

1.   Glede državljanov tretjih držav, ki so družinski člani državljana Unije, za katerega se uporablja Direktiva 2004/38/ES, ali državljana tretje države, ki na podlagi sporazuma med Unijo ter njenimi državami članicami na eni strani in tretjo državo na drugi strani uživa pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije, se samodejno preverjanje iz člena 9a(3) izvaja izključno za preverjanje, da ne obstajajo dejanski indici ali utemeljeni razlogi na podlagi dejanskih indicev, na podlagi katerih bi bilo mogoče sklepati, da bi prisotnost osebe na ozemlju držav članic pomenila tveganje za varnost ali veliko epidemiološko tveganje v skladu z Direktivo 2004/38/ES. [Sprememba 79]

2.   VIS ne preverja:

| (a) | ali je prosilec trenutno prijavljen kot oseba, ki je prekoračila dovoljeni čas bivanja, oziroma ali je bil v preteklosti prijavljen kot oseba, ki je prekoračila dovoljeni čas bivanja, in sicer z vpogledom v SVI; |
| --- | --- |

(a)

ali je prosilec trenutno prijavljen kot oseba, ki je prekoračila dovoljeni čas bivanja, oziroma ali je bil v preteklosti prijavljen kot oseba, ki je prekoračila dovoljeni čas bivanja, in sicer z vpogledom v SVI;

| (b) | ali se prosilec ujema z osebo, katere podatki so zabeleženi v sistemu Eurodac. |
| --- | --- |

(b)

ali se prosilec ujema z osebo, katere podatki so zabeleženi v sistemu Eurodac.

3.   Če je rezultat samodejne obdelave vloge v skladu s členom 9a(3) zadetek, ki se ujema z razpisom ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja, kot je navedeno v členu 24 Uredbe (ES) št. 1987/2006

  (EU) 2018/1861
  , organ, pristojen za izdajo vizumov, preveri razloge za odločitev, na podlagi katere je bil navedeni ukrep razpisan v sistemu SIS. Če se razlog nanaša na tveganje nezakonitega priseljevanja, se razpis ukrepa pri oceni vloge ne upošteva. Organ, pristojen za izdajo vizumov, nadaljuje postopek v skladu s členom 25(2)

  26(2)
  Uredbe SIS II

  (EU) 2018/1861
  . [Sprememba 80]

Člen 9c

Preverjanja

  Preverjanje
  s strani osrednjih organov
  in enotne kontaktne točke [Sprememba 81]

1.   Osrednji organ države članice, ki obravnava vlogo,

  Enotna kontaktna točka v skladu s členom 9ca
  ročno preveri vsak zadetek na podlagi poizvedb iz člena 9a(3)
  , določen v členu 9a(5b), ki ga ni mogoče samodejno potrditi z VIS. Osrednji organ države članice, ki obravnava vlogo, se uradno obvesti
  . [Sprememba 82]

2.   
  Osrednji organ ročno preveri vsak zadetek na podlagi poizvedb iz člena 9a(3), določen v členu 9a(5a), ki ga ni mogoče samodejno potrditi z VIS.
  Osrednji organ ima pri ročnem preverjanju zadetkov dostop do dosjeja in vseh povezanih dosjejev ter do vseh zadetkov, ki se sprožijo med samodejno obdelavo na podlagi člena 9a(3

  5a
  ). [Sprememba 83]

3.   Osrednji organ preveri, ali se istovetnost prosilca, zapisana v dosjeju, ujema s podatki iz VIS ali druge zadevne podatkovne zbirke.

4.   Če se osebni podatki ne ujemajo in med samodejno obdelavo na podlagi člena 9a(3) ni bil zabeležen noben drug zadetek, osrednji organ izbriše napačni zadetek iz dosjeja.

5.   Če se podatki ujemajo ali če ostajajo dvomi glede istovetnosti prosilca, osrednji organ, pristojen za izdajo vizumov, ki obravnava vlogo,
  v utemeljenih primerih
  obvesti osrednji organ druge države članice ali organe držav članic, ki so bili navedeni kot subjekti, ki so vnesli ali priskrbeli podatke, ki so sprožili zadetek na podlagi člena 9a(3). Če je ena ali več držav članic opredeljenih kot subjekti, ki so vnesle ali priskrbele podatke, ki so sprožili zadetek, se osrednji organ posvetuje z osrednjimi organi druge države članice ali drugih držav članic v skladu s postopkom iz člena 16(2).
  Dvom se razlaga v korist prosilca. [Sprememba 84]

6.   Rezultati preverjanj s strani osrednjih organov drugih držav članic se vnesejo v dosje.

7.   Z odstopanjem od odstavka 1, če je rezultat primerjave iz člena 9a(5) en ali več zadetkov, VIS pošlje samodejno obvestilo osrednjemu organu države članice, ki je začel poizvedbo, da lahko sprejme vse ustrezne nadaljnje ukrepe.
  [Sprememba 85]

8.   Če se opredeli, da je Europol priskrbel podatke, ki so sprožili zadetek v skladu s členom 9a(3), se osrednji organ odgovorne države članice posvetuje z nacionalno enoto Europola o nadaljnjih ukrepih v skladu z Uredbo (EU) 2016/794, zlasti z njenim poglavjem IV.
  [Sprememba 86]

Člen 9ca

Preverjanje in ocena s strani nacionalne enotne kontaktne točke

1.
     
  Vsaka država članica imenuje nacionalni organ, ki deluje 24 ur na dan in 7 dni na teden in zagotavlja ustrezno ročno preverjanje in oceno zadetkov za namene te uredbe (v nadaljnjem besedilu: enotna kontaktna točka). Enotno kontaktno točko sestavljajo uradniki za zvezo urada SIRENE, Interpolovih nacionalnih centralnih uradov, nacionalne centralne točke Europola, nacionalne enote ETIAS in vseh ustreznih nacionalnih organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj. Države članice zagotovijo zadostno število osebja, ki omogoča enotni kontaktni točki, da preverja zadetke, o katerih je bila uradno obveščena v skladu s to uredbo, ob upoštevanju rokov iz člena 23 Uredbe (ES) št. 810/2009.

2.
     
  Enotna kontaktna točka ročno preveri zadetke, ki so ji bili posredovani. Uporabljajo se postopki iz člena 9c(2) do (6).

3.
     
  Kadar po preverjanju iz odstavka 2 tega člena podatki ustrezajo in je zadetek potrjen, enotna kontaktna točka stopi po potrebi v stik z odgovornimi organi, vključno z Europolom, ki so zagotovili podatke, ki so sprožili zadetek. Nato oceni zadetek. Enotna kontaktna točka poda obrazloženo mnenje o odločitvi o vlogi, ki jo je treba sprejeti v skladu s členom 23 Uredbe (ES) št. 810/2009. To obrazloženo mnenje se vključi v dosje prosilca. [Sprememba 87]

Člen 9cb

Priročnik

Komisija v skladu s členom 48a sprejme delegirani akt, s katerim v priročniku določi ustrezne podatke, ki se v skladu s členom 9a(3) preverijo v drugih sistemih, ter postopke in pravila za poizvedbe, preverjanja in ocene iz členov 9a do 9ca. Ta delegirani akt vključuje kombinacijo kategorij podatkov za poizvedovanje v vsakem sistemu v skladu s členom 9a. [Sprememba 88]

Člen 9d

Odgovornosti Europola

Europol prilagodi svoj informacijski sistem, tako da omogoči samodejno obdelavo poizvedb iz člena 9a(3) in člena 22b(2).“;

(*11)  
  Uredba (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. septembra 2018 o vzpostavitvi Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 1077/2011, (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 in (EU) 2017/2226 (UL L 236, 19.9.2018, str. 1).
  "

*11

Uredba (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. septembra 2018 o vzpostavitvi Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 1077/2011, (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 in (EU) 2017/2226 (UL L 236, 19.9.2018, str. 1).

| (13) | v členu 13 se doda naslednji odstavek 4:

  „4.   Če se dosje posodobi v skladu z odstavkoma 1 in 2, VIS državi članici, ki je izdala vizum, pošlje obvestilo o 
  utemeljeni
  odločitvi o razveljavitvi ali preklicu vizuma. Centralni sistem samodejno pošlje tako obvestilo prek mehanizma iz člena 16.“; [Sprememba 89] |
| --- | --- |

(13)

v členu 13 se doda naslednji odstavek 4:

„4.   Če se dosje posodobi v skladu z odstavkoma 1 in 2, VIS državi članici, ki je izdala vizum, pošlje obvestilo o 
  utemeljeni
  odločitvi o razveljavitvi ali preklicu vizuma. Centralni sistem samodejno pošlje tako obvestilo prek mehanizma iz člena 16.“; [Sprememba 89]

| (14) | člen 15 se spremeni:






  (a) | v odstavek 2 se vstavi naslednja točka (ea):






  „(ea) | podoba obraza;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

člen 15 se spremeni:

(a)

v odstavek 2 se vstavi naslednja točka (ea):

„(ea)

podoba obraza;“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek 2a:

  „2a.   Podoba obraza iz točke (ea) odstavka 2 ni edino merilo iskanja.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek 2a:

„2a.   Podoba obraza iz točke (ea) odstavka 2 ni edino merilo iskanja.“;

| (15) | v členu 16 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjima:

  „2.   Ko se v VIS ustvari dosje glede državljana posamezne tretje države ali državljana, ki spada v posebno kategorijo takih državljanov, glede katerih se zahteva predhodno posvetovanje v skladu s členom 22 Uredbe (ES) št. 810/2009, VIS samodejno pošlje zahtevo za posvetovanje navedeni državi članici ali navedenim državam članicam.
  Država članica ali države članice, ki jim je bila poslana zahteva za posvetovanje, odgovor pošljejo v VIS, ki ga posreduje državi članici, ki je ustvarila dosje.
  Zgolj za potrebe izvajanja postopka posvetovanja se v VIS vključi seznam držav članic, ki zahtevajo, da se osrednji organi drugih držav članic med preverjanjem vlog za izdajo enotnih vizumov, ki jih vložijo državljani nekaterih tretjih držav ali nekatere kategorije takih državljanov, v skladu s členom 22 Uredbe (ES) št. 810/2009, in med preverjanjem zadevnih državljanov tretjih držav posvetujejo z njihovimi organi.“[Sprememba 90]



  3.   Postopek iz odstavka 2 se uporablja tudi za:






  (a) | pošiljanje informacij v skladu s členom 25(4) o izdaji vizumov z omejeno ozemeljsko veljavnostjo,
  in
  členom 24(2) o spremembah podatkov in

  te uredbe ter
  členom 31 Uredbe (ES) št. 810/2009 o naknadnem obveščanju; [Sprememba 91] |
| --- | --- | --- |

(15)

v členu 16 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjima:

„2.   Ko se v VIS ustvari dosje glede državljana posamezne tretje države ali državljana, ki spada v posebno kategorijo takih državljanov, glede katerih se zahteva predhodno posvetovanje v skladu s členom 22 Uredbe (ES) št. 810/2009, VIS samodejno pošlje zahtevo za posvetovanje navedeni državi članici ali navedenim državam članicam.

Država članica ali države članice, ki jim je bila poslana zahteva za posvetovanje, odgovor pošljejo v VIS, ki ga posreduje državi članici, ki je ustvarila dosje.

Zgolj za potrebe izvajanja postopka posvetovanja se v VIS vključi seznam držav članic, ki zahtevajo, da se osrednji organi drugih držav članic med preverjanjem vlog za izdajo enotnih vizumov, ki jih vložijo državljani nekaterih tretjih držav ali nekatere kategorije takih državljanov, v skladu s členom 22 Uredbe (ES) št. 810/2009, in med preverjanjem zadevnih državljanov tretjih držav posvetujejo z njihovimi organi.“[Sprememba 90]

3.   Postopek iz odstavka 2 se uporablja tudi za:

(a)

pošiljanje informacij v skladu s členom 25(4) o izdaji vizumov z omejeno ozemeljsko veljavnostjo,
  in
  členom 24(2) o spremembah podatkov in

  te uredbe ter
  členom 31 Uredbe (ES) št. 810/2009 o naknadnem obveščanju; [Sprememba 91]

| (b) | vsa druga sporočila, ki se nanašajo na konzularno sodelovanje, v okviru katerega se zahteva pošiljanje osebnih podatkov, ki so zapisani v VIS ali povezani z njim, na pošiljanje zahtev organom, pristojnim za izdajo vizumov, o posredovanju kopij potnih listin v skladu s točko 7 člena 9 in drugih dokumentov v podporo vlogi ter na pošiljanje elektronskih kopij navedenih dokumentov, pa tudi na zahteve na podlagi člena 9c in člena 38(3). Organi, pristojni za izdajo vizumov, se na vse navedene zahteve odzovejo v dveh delovnih dneh.“; [Sprememba 92] |
| --- | --- |

(b)

vsa druga sporočila, ki se nanašajo na konzularno sodelovanje, v okviru katerega se zahteva pošiljanje osebnih podatkov, ki so zapisani v VIS ali povezani z njim, na pošiljanje zahtev organom, pristojnim za izdajo vizumov, o posredovanju kopij potnih listin v skladu s točko 7 člena 9 in drugih dokumentov v podporo vlogi ter na pošiljanje elektronskih kopij navedenih dokumentov, pa tudi na zahteve na podlagi člena 9c in člena 38(3). Organi, pristojni za izdajo vizumov, se na vse navedene zahteve odzovejo v dveh delovnih dneh.“; [Sprememba 92]

| (16) | člen 17 se črta; |
| --- | --- |

(16)

člen 17 se črta;

| (17) | naslov poglavja III se nadomesti z naslednjim:
  „DOSTOP DO PODATKOV O VIZUMIH ZA KRATKOROČNO BIVANJE S STRANI DRUGIH ORGANOV“; |
| --- | --- |

(17)

naslov poglavja III se nadomesti z naslednjim:

„DOSTOP DO PODATKOV O VIZUMIH ZA KRATKOROČNO BIVANJE S STRANI DRUGIH ORGANOV“;

| (18) | drugi pododstavek v členu 18(6) se nadomesti z naslednjim:
  „Organi, pristojni za izvajanje kontrole na mejah, kjer se uporablja SVI, preverijo prstne odtise imetnika vizuma in jih primerjajo s prstnimi odtisi, evidentiranimi v VIS. Za imetnike vizumov, katerih prstnih odtisov ni mogoče uporabiti, se iskalna poizvedba iz odstavka 1 izvede z alfanumeričnimi podatki iz odstavka 1 v kombinaciji s podobo obraza.“; |
| --- | --- |

(18)

drugi pododstavek v členu 18(6) se nadomesti z naslednjim:

„Organi, pristojni za izvajanje kontrole na mejah, kjer se uporablja SVI, preverijo prstne odtise imetnika vizuma in jih primerjajo s prstnimi odtisi, evidentiranimi v VIS. Za imetnike vizumov, katerih prstnih odtisov ni mogoče uporabiti, se iskalna poizvedba iz odstavka 1 izvede z alfanumeričnimi podatki iz odstavka 1 v kombinaciji s podobo obraza.“;

| (18a) | člen 18a se nadomesti z naslednjim:





  „Člen 18a




  Pridobivanje podatkov iz VIS zaradi oblikovanja ali posodobitve evidence o vstopu/izstopu ali evidence o zavrnitvi vstopa imetnika vizuma v SVI




  Zgolj za namen oblikovanja ali posodobitve evidence o vstopu/izstopu ali evidence o zavrnitvi vstopa imetnika vizuma v SVI v skladu s členom 14(2) in členoma 16 in 18 Uredbe (EU) 2017/2226 ima organ, pristojen za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, pravico, da iz VIS pridobi podatke, shranjene v sistemu VIS in navedene v točki (d) člena 16(1) in točkah (c) do (f) člena 16(2) navedene uredbe, in jih uvozi v SVI.“; [Sprememba 93] |
| --- | --- |

(18a)

(18a)

člen 18a se nadomesti z naslednjim:

člen 18a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 18a

Pridobivanje podatkov iz VIS zaradi oblikovanja ali posodobitve evidence o vstopu/izstopu ali evidence o zavrnitvi vstopa imetnika vizuma v SVI

Zgolj za namen oblikovanja ali posodobitve evidence o vstopu/izstopu ali evidence o zavrnitvi vstopa imetnika vizuma v SVI v skladu s členom 14(2) in členoma 16 in 18 Uredbe (EU) 2017/2226 ima organ, pristojen za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, pravico, da iz VIS pridobi podatke, shranjene v sistemu VIS in navedene v točki (d) člena 16(1) in točkah (c) do (f) člena 16(2) navedene uredbe, in jih uvozi v SVI.“; [Sprememba 93]

| (19) | vstavi se naslednji člen 20a:

  „Člen 20a
  Uporaba podatkov iz VIS za vnos razpisov ukrepov glede pogrešanih oseb
  ali ranljivih oseb, ki jim je treba preprečiti potovanje,
  v SIS in naknadni dostop do navedenih podatkov [Sprememba 94]


  1.   Podatki o prstnih odtisih
  in podobe obraza
  , shranjeni v VIS, se lahko uporabijo za vnos razpisa ukrepa glede pogrešanih oseb
  , otrok, ki jim grozi ugrabitev, ali ranljivih oseb, ki jim je treba preprečiti potovanje,
  v skladu s členom 32(2) Uredbe (EU) ... Evropskega parlamenta in Sveta (*12) [Uredba (EU) o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah]. V takih primerih izmenjava podatkov o prstnih odtisih
  in podob obraza
  poteka prek varnih poti do urada SIRENE države članice, ki ima podatke. [Sprememba 95]



  2.   Če obstaja

  se s podatki o prstnih odtisih in podobi obraza, shranjenimi v VIS, ugotovi
  ujemanje z razpisom ukrepa v sistemu SIS, kot je navedeno v odstavku 1, lahko organi za zaščito otrok in nacionalni pravosodni organi, vključno s tistimi, ki so odgovorni za začetek javnega pregona v kazenskih postopkih in za sodne preiskave pred vložitvijo obtožnice, ter njihovimi usklajevalnimi organi, kot je določeno v členu 43

  44
  Uredbe (EU) ... [COM(2016)0883 – SIS LE

  (policijsko sodelovanje)
  ], pri izpolnjevanju svojih nalog
  od organa z dostopom do VIS
  zahtevajo dostop do podatkov, vnesenih v VIS. Uporabljajo se pogoji, določeni v zakonodaji Unije in nacionalni zakonodaji.
  Države članice zagotovijo, da se podatki pošiljajo na varen način. [Sprememba 96]




  (*12)  Uredba (EU) ... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... (UL L ..., ..., str. ...).“;" |
| --- | --- |

(19)

vstavi se naslednji člen 20a:

„Člen 20a

Uporaba podatkov iz VIS za vnos razpisov ukrepov glede pogrešanih oseb
  ali ranljivih oseb, ki jim je treba preprečiti potovanje,
  v SIS in naknadni dostop do navedenih podatkov [Sprememba 94]

1.   Podatki o prstnih odtisih
  in podobe obraza
  , shranjeni v VIS, se lahko uporabijo za vnos razpisa ukrepa glede pogrešanih oseb
  , otrok, ki jim grozi ugrabitev, ali ranljivih oseb, ki jim je treba preprečiti potovanje,
  v skladu s členom 32(2) Uredbe (EU) ... Evropskega parlamenta in Sveta (*12) [Uredba (EU) o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah]. V takih primerih izmenjava podatkov o prstnih odtisih
  in podob obraza
  poteka prek varnih poti do urada SIRENE države članice, ki ima podatke. [Sprememba 95]

2.   Če obstaja

  se s podatki o prstnih odtisih in podobi obraza, shranjenimi v VIS, ugotovi
  ujemanje z razpisom ukrepa v sistemu SIS, kot je navedeno v odstavku 1, lahko organi za zaščito otrok in nacionalni pravosodni organi, vključno s tistimi, ki so odgovorni za začetek javnega pregona v kazenskih postopkih in za sodne preiskave pred vložitvijo obtožnice, ter njihovimi usklajevalnimi organi, kot je določeno v členu 43

  44
  Uredbe (EU) ... [COM(2016)0883 – SIS LE

  (policijsko sodelovanje)
  ], pri izpolnjevanju svojih nalog
  od organa z dostopom do VIS
  zahtevajo dostop do podatkov, vnesenih v VIS. Uporabljajo se pogoji, določeni v zakonodaji Unije in nacionalni zakonodaji.
  Države članice zagotovijo, da se podatki pošiljajo na varen način. [Sprememba 96]

(*12)  Uredba (EU) ... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... (UL L ..., ..., str. ...).“;"

*12

| (20) | v členu 22 se odstavek

  odstavka 1 in
  2 nadomesti

  nadomestita
  z naslednjim:

  „
  1.
     
  Z izključnim namenom obravnave prošnje za azil imajo organi, ki so pristojni za odločanje o azilu, v skladu s členom 21 Uredbe (ES) št. 343/2003 dostop do iskanja informacij s pomočjo prstnih odtisov prosilca za azil. Če prstnih odtisov te osebe ni mogoče uporabiti ali iskanje po prstnih odtisih ni uspešno, se iskanje izvede s pomočjo podatkov iz člena 9(4)(a) in/ali (b) do (cc); iskanje se lahko izvede v povezavi s podatki iz člena 9(4)(aa).“ [Sprememba 97]



  2.   Če se pri iskanju na podlagi podatkov iz odstavka 1 izkaže, da so podatki o prosilcu za mednarodno zaščito vneseni v VIS, ima organ, pristojen za odločanje o azilu, v skladu s členom 8(3) dostop za vpogled v naslednje podatke o prosilcu in v vse s tem povezane dosjeje prosilca, vendar izključno za namen iz odstavka 1:






  (a) | številko vloge; |
| --- | --- | --- |

(20)

v členu 22 se odstavek

  odstavka 1 in
  2 nadomesti

  nadomestita
  z naslednjim:

odstavek

odstavka 1 in

nadomesti

nadomestita

„
  1.
     
  Z izključnim namenom obravnave prošnje za azil imajo organi, ki so pristojni za odločanje o azilu, v skladu s členom 21 Uredbe (ES) št. 343/2003 dostop do iskanja informacij s pomočjo prstnih odtisov prosilca za azil. Če prstnih odtisov te osebe ni mogoče uporabiti ali iskanje po prstnih odtisih ni uspešno, se iskanje izvede s pomočjo podatkov iz člena 9(4)(a) in/ali (b) do (cc); iskanje se lahko izvede v povezavi s podatki iz člena 9(4)(aa).“ [Sprememba 97]

2.   Če se pri iskanju na podlagi podatkov iz odstavka 1 izkaže, da so podatki o prosilcu za mednarodno zaščito vneseni v VIS, ima organ, pristojen za odločanje o azilu, v skladu s členom 8(3) dostop za vpogled v naslednje podatke o prosilcu in v vse s tem povezane dosjeje prosilca, vendar izključno za namen iz odstavka 1:

(a)

številko vloge;

| (b) | podatke iz obrazca ali obrazcev vloge iz točk 4, 5 in 7 člena 9; |
| --- | --- |

(b)

podatke iz obrazca ali obrazcev vloge iz točk 4, 5 in 7 člena 9;

| (c) | fotografije

  podobe obraza
  ; [Sprememba 98] |
| --- | --- |

(c)

fotografije

  podobe obraza
  ; [Sprememba 98]

| (d) | podatke, vnesene v zvezi s katerim koli izdanim, razveljavljenim, preklicanim ali podaljšanim vizumom, iz členov 10, 13 in 14; |
| --- | --- |

(d)

podatke, vnesene v zvezi s katerim koli izdanim, razveljavljenim, preklicanim ali podaljšanim vizumom, iz členov 10, 13 in 14;

| (e) | podatke iz točk

  točke
   4 in 5 člena 9 iz povezanih dosjejev v skladu s členom 8(4).“; [Sprememba 99] |
| --- | --- |

(e)

podatke iz točk

  točke
   4 in 5 člena 9 iz povezanih dosjejev v skladu s členom 8(4).“; [Sprememba 99]

| (21) | člen 23 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 23
  Obdobje, za katero se hranijo podatki

  1.   Vsak dosje
  z vlogo
  se v VIS hrani največ pet let, brez poseganja v izbris iz členov 24 in 25 in vodenje evidenc iz člena 34. [Sprememba 100]

  Obdobje se začne:






  (a) | z datumom izteka veljavnosti vizuma, vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, če je bil tak dokument izdan; |
| --- | --- | --- |

(21)

člen 23 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 23

Obdobje, za katero se hranijo podatki

1.   Vsak dosje
  z vlogo
  se v VIS hrani največ pet let, brez poseganja v izbris iz členov 24 in 25 in vodenje evidenc iz člena 34. [Sprememba 100]

Obdobje se začne:

(a)

z datumom izteka veljavnosti vizuma, vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, če je bil tak dokument izdan;

| (b) | z novim datumom izteka veljavnosti vizuma,
  ali
  vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, če je bila veljavnost takega dokumenta

  vizuma ali vizuma za dolgoročno bivanje
  podaljšana; [Sprememba 101] |
| --- | --- |

(b)

z novim datumom izteka veljavnosti vizuma,
  ali
  vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, če je bila veljavnost takega dokumenta

  vizuma ali vizuma za dolgoročno bivanje
  podaljšana; [Sprememba 101]

| (c) | z datumom, ko se ustvari dosje v VIS, če je bila vloga umaknjena ali je bilo obravnavanje vloge končano ali prekinjeno; |
| --- | --- |

(c)

z datumom, ko se ustvari dosje v VIS, če je bila vloga umaknjena ali je bilo obravnavanje vloge končano ali prekinjeno;

| (d) | z datumom odločitve odgovornega organa, če je bil vizum, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje zavrnjeno, razveljavljeno, odvzeto, preklicano ali je bila njegova veljavnost skrajšana, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

(d)

z datumom odločitve odgovornega organa, če je bil vizum, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje zavrnjeno, razveljavljeno, odvzeto, preklicano ali je bila njegova veljavnost skrajšana, kot je ustrezno.

2.   Po izteku obdobja iz odstavka 1 VIS samodejno izbriše dosje in vse povezave do njega, kot je določeno v členu 8(3) in (4) ter členu 22a(3) in (5). [Sprememba 102]

2a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1:

| (a) | se dosjeji z vlogami za dovoljenje za prebivanje izbrišejo po največ 10 letih; |
| --- | --- |

(a)

se dosjeji z vlogami za dovoljenje za prebivanje izbrišejo po največ 10 letih;

| (b) | se dosjeji z vlogami, ki se nanašajo na otroke, mlajše od 12 let, izbrišejo ob izstopu otroka iz schengenskega območja. [Sprememba 103] |
| --- | --- |

(b)

se dosjeji z vlogami, ki se nanašajo na otroke, mlajše od 12 let, izbrišejo ob izstopu otroka iz schengenskega območja. [Sprememba 103]

2b.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko za olajšanje nove vloge navedeni dosje hrani dodatno obdobje, ki ni daljše od treh let od konca obdobja veljavnosti vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, in samo če prosilec na podlagi zahteve za privolitev s podpisano izjavo potrdi, da se svobodno in izrecno strinja. Zahteva za privolitev se predloži na način, ki se jasno razlikuje od drugih zadev, v razumljivi in lahko dostopni obliki ter jasnem in preprostem jeziku v skladu s členom 7 Uredbe (EU) 2016/679. V skladu s členom 7(3) Uredbe (EU) 2016/679 lahko prosilec privolitev kadar koli prekliče. Če prosilec privolitev umakne, se dosje samodejno izbriše iz sistema VIS.

Agencija eu-LISA razvije orodje, ki prosilcem omogoča dajanje in preklic privolitve.

Komisija sprejeme delegirane akte v skladu s členom 89 za podrobnejšo opredelitev orodja, s katerim prosilci dajo in prekličejo privolitev.
  “; [Sprememba 104]

| (22) | v členu 24 se odstavek

  odstavka
   2
  in 3

  nadomesti

  nadomestita
  z naslednjim:

  „2.   Če ima država članica dokaze, iz katerih izhaja, da so podatki, ki se obdelujejo v VIS, netočni ali da so bili v VIS obdelani v nasprotju s to uredbo, o tem nemudoma obvesti odgovorno državo članico. Tako sporočilo se pošlje v skladu s postopkom iz člena 16(3).
  Če se netočnost v podatkih nanaša na povezave, ustvarjene v skladu s členom 8(3) ali (4) in členom 22a(3), odgovorna država članica to ustrezno preveri in odgovori v 48 urah ter po potrebi popravi povezavo. Če v navedenem roku ni odgovora, država članica, ki je vložila zahtevo, popravi povezavo in o tem obvesti odgovorno državo članico prek funkcije VISMail.




  3.
     
  Odgovorna država čim prej preveri zadevne podatke in jih po potrebi nemudoma popravi oziroma izbriše.
  “; [Sprememba 105] |
| --- | --- |

(22)

v členu 24 se odstavek

  odstavka
   2
  in 3

  nadomesti

  nadomestita
  z naslednjim:

odstavek

odstavka

in 3

nadomesti

nadomestita

„2.   Če ima država članica dokaze, iz katerih izhaja, da so podatki, ki se obdelujejo v VIS, netočni ali da so bili v VIS obdelani v nasprotju s to uredbo, o tem nemudoma obvesti odgovorno državo članico. Tako sporočilo se pošlje v skladu s postopkom iz člena 16(3).

Če se netočnost v podatkih nanaša na povezave, ustvarjene v skladu s členom 8(3) ali (4) in členom 22a(3), odgovorna država članica to ustrezno preveri in odgovori v 48 urah ter po potrebi popravi povezavo. Če v navedenem roku ni odgovora, država članica, ki je vložila zahtevo, popravi povezavo in o tem obvesti odgovorno državo članico prek funkcije VISMail.

3.
     
  Odgovorna država čim prej preveri zadevne podatke in jih po potrebi nemudoma popravi oziroma izbriše.
  “; [Sprememba 105]

| (23) | člen 25 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Če prosilec pred iztekom obdobja iz člena 23(1) pridobi državljanstvo države članice, država članica, ki je ustvarila dosjeje in povezave iz člena 8(3) in (4) ter
  iz
  člena 22a(3), ki se nanašajo na prosilca, te brez odlašanja izbriše iz sistema VIS.“; [Sprememba 106] |
| --- | --- | --- |

(23)

člen 25 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Če prosilec pred iztekom obdobja iz člena 23(1) pridobi državljanstvo države članice, država članica, ki je ustvarila dosjeje in povezave iz člena 8(3) in (4) ter
  iz
  člena 22a(3), ki se nanašajo na prosilca, te brez odlašanja izbriše iz sistema VIS.“; [Sprememba 106]

| (b) | v odstavku 2 se besedilo „infrastruktura VIS“ nadomesti z besedilom „funkcije VISMail“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se besedilo „infrastruktura VIS“ nadomesti z besedilom „funkcije VISMail“;

| (23a) | člen 26 se spremeni:










  (a) | odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:





  „1.
     
  Za operativno upravljanje VIS in njegovih elementov, kot so določeni v členu 2a, je odgovorna agencija eu-LISA. V sodelovanju z državami članicami zagotovi, da se za te elemente vedno uporablja najboljša razpoložljiva tehnologija, ki je predmet analize stroškov in koristi. [Sprememba 107]





  2.
     
  Operativno upravljanje VIS v skladu s to uredbo obsega vse naloge, ki so potrebne
  za
  delovanje sistema 24 ur na dan in 7 dni
  v 
  tednu, zlasti vzdrževalna dela in tehnični razvoj, ki so potrebni za zagotovitev zadovoljive ravni delovanja
  VIS
  , zlasti glede odzivnega časa, ki ga konzularna predstavništva
  in
  mejni organi potrebujejo za poizvedbe v centralnem sistemu VIS. Ti odzivni časi so čim krajši.“; [Sprememba 108] |
| --- | --- | --- |

(23a)

(23a)

člen 26 se spremeni:

člen 26 se spremeni:

(a)

(a)

odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„1.
     
  Za operativno upravljanje VIS in njegovih elementov, kot so določeni v členu 2a, je odgovorna agencija eu-LISA. V sodelovanju z državami članicami zagotovi, da se za te elemente vedno uporablja najboljša razpoložljiva tehnologija, ki je predmet analize stroškov in koristi. [Sprememba 107]

2.
     
  Operativno upravljanje VIS v skladu s to uredbo obsega vse naloge, ki so potrebne
  za
  delovanje sistema 24 ur na dan in 7 dni
  v 
  tednu, zlasti vzdrževalna dela in tehnični razvoj, ki so potrebni za zagotovitev zadovoljive ravni delovanja
  VIS
  , zlasti glede odzivnega časa, ki ga konzularna predstavništva
  in
  mejni organi potrebujejo za poizvedbe v centralnem sistemu VIS. Ti odzivni časi so čim krajši.“; [Sprememba 108]

| (b) | odstavki 3 do 8 se črtajo; [Sprememba 109] |
| --- | --- |

(b)

(b)

odstavki 3 do 8 se črtajo; [Sprememba 109]

odstavki 3 do 8 se črtajo;

| (24) | v členu 26 se vstavi naslednji odstavek 8a:



  „8a.   Agencija eu-LISA lahko uporablja anonimizirane dejanske osebne podatke iz produkcijskega sistema VIS zaradi preskušanja v naslednjih okoliščinah:








  (a) | za diagnostiko in popravila, če se v centralnem sistemu odkrijejo napake; |
| --- | --- | --- |

(24)

(24)

v členu 26 se vstavi naslednji odstavek 8a:

v členu 26 se vstavi naslednji odstavek 8a:

„8a.   Agencija eu-LISA lahko uporablja anonimizirane dejanske osebne podatke iz produkcijskega sistema VIS zaradi preskušanja v naslednjih okoliščinah:

(a)

za diagnostiko in popravila, če se v centralnem sistemu odkrijejo napake;

| (b) | za preskušanje novih tehnologij in tehnik, ki so pomembne za izboljšanje delovanja centralnega sistema ali prenosa podatkov v navedeni sistem.

  V takih primerih so varnostni ukrepi, nadzor dostopa in dejavnosti zapisovanja v dnevnik v preskusnem okolju enaki tistim v produkcijskem sistemu VIS. Pravi osebni podatki, prilagojeni za preskušanje, se anonimizirajo tako, da ni mogoče več ugotoviti istovetnosti posameznika, na katerega se podatki nanašajo.“;
  [Sprememba 110] |
| --- | --- |

(b)

za preskušanje novih tehnologij in tehnik, ki so pomembne za izboljšanje delovanja centralnega sistema ali prenosa podatkov v navedeni sistem.

| (c) | dodata se naslednja odstavka:





  „9a.
     
  Kadar agencija eu-LISA pri nalogah, povezanih z VIS, sodeluje z zunanjimi izvajalci, pozorno spremlja dejavnosti izvajalca, da zagotovi skladnost z vsemi določbami te uredbe, med drugim zlasti glede varnosti, zaupnosti in varstva podatkov.






  9b.
     
  Operativno upravljanje centralnega sistema VIS se ne sme zaupati zasebnim podjetjem ali zasebnim organizacijam.“; [Sprememba 111] |
| --- | --- |

(c)

(c)

dodata se naslednja odstavka:

dodata se naslednja odstavka:

„9a.
     
  Kadar agencija eu-LISA pri nalogah, povezanih z VIS, sodeluje z zunanjimi izvajalci, pozorno spremlja dejavnosti izvajalca, da zagotovi skladnost z vsemi določbami te uredbe, med drugim zlasti glede varnosti, zaupnosti in varstva podatkov.

9b.
     
  Operativno upravljanje centralnega sistema VIS se ne sme zaupati zasebnim podjetjem ali zasebnim organizacijam.“; [Sprememba 111]

| (25) | člen 27 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 27
  Lokacija centralnega vizumskega informacijskega sistema
  Glavni osrednji VIS, ki opravlja funkcije tehničnega nadzora in upravljanja, je v Strasbourgu (Francija), varnostna kopija osrednjega VIS, ki lahko zagotavlja vse funkcije glavnega osrednjega VIS, pa je v kraju Sankt Johann im Pongau (Avstrija).

  Obe lokaciji se lahko uporabljata hkrati za aktivno delovanje

  Agencija eu-LISA izvede tehnične rešitve za zagotovitev neprekinjene razpoložljivosti VIS bodisi s sočasnim delovanjem centralnega sistema VIS in rezervnega centralnega sistema
  VIS, če druga lokacija

  pod pogojem, da rezervni centralni sistem VIS
  ostane sposobna

  sposoben
  zagotoviti delovanje
  VIS
  v primeru odpovedi
  centralnega
  sistema
  VIS, bodisi s podvajanjem sistema ali njegovih sestavnih delov
  .“; [Sprememba 112] |
| --- | --- |

(25)

člen 27 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 27

Lokacija centralnega vizumskega informacijskega sistema

Glavni osrednji VIS, ki opravlja funkcije tehničnega nadzora in upravljanja, je v Strasbourgu (Francija), varnostna kopija osrednjega VIS, ki lahko zagotavlja vse funkcije glavnega osrednjega VIS, pa je v kraju Sankt Johann im Pongau (Avstrija).

Obe lokaciji se lahko uporabljata hkrati za aktivno delovanje

  Agencija eu-LISA izvede tehnične rešitve za zagotovitev neprekinjene razpoložljivosti VIS bodisi s sočasnim delovanjem centralnega sistema VIS in rezervnega centralnega sistema
  VIS, če druga lokacija

  pod pogojem, da rezervni centralni sistem VIS
  ostane sposobna

  sposoben
  zagotoviti delovanje
  VIS
  v primeru odpovedi
  centralnega
  sistema
  VIS, bodisi s podvajanjem sistema ali njegovih sestavnih delov
  .“; [Sprememba 112]

| (26) | člen 29 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Odgovornost za uporabo in kakovost podatkov“; |
| --- | --- | --- |

(26)

člen 29 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Odgovornost za uporabo in kakovost podatkov“;

| (b) | v odstavku

  odstavek
   1 se
  spremeni:










  (i) | točka (c) 
  se
  nadomesti z naslednjo:






  „(c) | podatki so med pošiljanjem v VIS točni, posodobljeni ter ustrezne kakovosti in celovitosti.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

v odstavku

  odstavek
   1 se
  spremeni:

v odstavku

odstavek

spremeni:

(i)

(i)

točka (c) 
  se
  nadomesti z naslednjo:

se

„(c)

podatki so med pošiljanjem v VIS točni, posodobljeni ter ustrezne kakovosti in celovitosti.“;

| (ii) | doda se naslednji pododstavek:




  „V ta namen države članice zagotovijo redno usposabljanje konzularnega osebja in osebja katerega koli zunanjega ponudnika storitev, s katerim sodelujejo, kot je določeno v členu 43 Uredbe (ES) št. 810/2009.“; [Sprememba 113] |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

doda se naslednji pododstavek:

doda se naslednji pododstavek:

„V ta namen države članice zagotovijo redno usposabljanje konzularnega osebja in osebja katerega koli zunanjega ponudnika storitev, s katerim sodelujejo, kot je določeno v členu 43 Uredbe (ES) št. 810/2009.“; [Sprememba 113]

„V ta namen države članice zagotovijo redno usposabljanje konzularnega osebja in osebja katerega koli zunanjega ponudnika storitev, s katerim sodelujejo, kot je določeno v členu 43 Uredbe (ES) št. 810/2009.“;

| (c) | v točki (a) odstavka 2 se beseda „VIS“ v obeh primerih, v katerih se pojavi, nadomesti z besedami „VIS ali skupnega odložišča podatkov o identiteti“ oziroma „VIS ali skupnim odložiščem podatkov o identiteti“; |
| --- | --- |

(c)

v točki (a) odstavka 2 se beseda „VIS“ v obeh primerih, v katerih se pojavi, nadomesti z besedami „VIS ali skupnega odložišča podatkov o identiteti“ oziroma „VIS ali skupnim odložiščem podatkov o identiteti“;

| (d) | vstavi

  vstavita
  se naslednji odstavek 2a

  naslednja odstavka
  :

  „2a.   Upravljavski organ bo

  Agencija eu-LISA skupaj
  s Komisijo razvil

  razvije, vzdržuje
  in vzdrževal

  nenehno posodablja
  samodejne mehanizme nadzora kakovosti podatkov in postopke za izvajanje preverjanja kakovosti podatkov v VIS ter zagotovil redna poročila državam članicam. Upravljavski organ

  Agencija eu-LISA zagotovi ustrezno raven strokovno usposobljenega osebja za izvajanje tehničnih inovacij in posodobitev, potrebnih za uporabo mehanizmov za nadzor kakovosti podatkov. Agencija eu-LISA
  redno poroča državam članicam in Komisiji o nadzoru kakovosti podatkov.
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu redno poroča o morebitnih težavah glede kakovosti podatkov in kako so bile odpravljene. [Sprememba 114]

  Ta mehanizem, postopki in razlaga skladnosti z določbami o kakovosti podatkov se zagotovijo z izvedbenimi ukrepi v skladu s postopkom iz člena 49(2).




  2b.
     
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o razpoložljivosti, pripravljenosti in zanesljivosti potrebne tehnologije za uporabo podob obraza za ugotavljanje istovetnosti osebe.“; [Sprememba 115] |
| --- | --- |

(d)

vstavi

  vstavita
  se naslednji odstavek 2a

  naslednja odstavka
  :

vstavi

vstavita

naslednji odstavek 2a

naslednja odstavka

„2a.   Upravljavski organ bo

  Agencija eu-LISA skupaj
  s Komisijo razvil

  razvije, vzdržuje
  in vzdrževal

  nenehno posodablja
  samodejne mehanizme nadzora kakovosti podatkov in postopke za izvajanje preverjanja kakovosti podatkov v VIS ter zagotovil redna poročila državam članicam. Upravljavski organ

  Agencija eu-LISA zagotovi ustrezno raven strokovno usposobljenega osebja za izvajanje tehničnih inovacij in posodobitev, potrebnih za uporabo mehanizmov za nadzor kakovosti podatkov. Agencija eu-LISA
  redno poroča državam članicam in Komisiji o nadzoru kakovosti podatkov.
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu redno poroča o morebitnih težavah glede kakovosti podatkov in kako so bile odpravljene. [Sprememba 114]

Ta mehanizem, postopki in razlaga skladnosti z določbami o kakovosti podatkov se zagotovijo z izvedbenimi ukrepi v skladu s postopkom iz člena 49(2).

2b.
     
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o razpoložljivosti, pripravljenosti in zanesljivosti potrebne tehnologije za uporabo podob obraza za ugotavljanje istovetnosti osebe.“; [Sprememba 115]

| (da) | doda se naslednji odstavek:





  „3a.
     
  V zvezi z obdelavo osebnih podatkov v VIS vsaka država članica imenuje organ, ki se v skladu s točko (7) člena 4 Uredbe (EU) 2016/679 šteje za upravljavca in ima glavno odgovornost pri obdelavi podatkov, ki jo opravlja ta država članica. Vsaka država članica uradno obvesti Komisijo o imenovanju.
  “; [Sprememba 116] |
| --- | --- |

(da)

(da)

doda se naslednji odstavek:

doda se naslednji odstavek:

„3a.
     
  V zvezi z obdelavo osebnih podatkov v VIS vsaka država članica imenuje organ, ki se v skladu s točko (7) člena 4 Uredbe (EU) 2016/679 šteje za upravljavca in ima glavno odgovornost pri obdelavi podatkov, ki jo opravlja ta država članica. Vsaka država članica uradno obvesti Komisijo o imenovanju.
  “; [Sprememba 116]

| (27) | vstavi se naslednji člen 29a:

  „Člen 29a
  Posebna pravila o vnosu podatkov

  1.   Za vnos podatkov iz členov 9, 22c in 22d v VIS veljajo naslednji temeljni pogoji:






  (a) | podatki iz členov 9, 22c in 22d ter člena 6(4) se lahko v VIS pošljejo

  vnesejo
  le po preverjanju kakovosti, ki ga opravi odgovorni nacionalni organ; [Sprememba 117] |
| --- | --- | --- |

(27)

vstavi se naslednji člen 29a:

„Člen 29a

Posebna pravila o vnosu podatkov

1.   Za vnos podatkov iz členov 9, 22c in 22d v VIS veljajo naslednji temeljni pogoji:

(a)

podatki iz členov 9, 22c in 22d ter člena 6(4) se lahko v VIS pošljejo

  vnesejo
  le po preverjanju kakovosti, ki ga opravi odgovorni nacionalni organ; [Sprememba 117]

| (b) | podatki iz členov 9, 22c in 22d ter člena 6(4) se obdelajo v VIS po preverjanju kakovosti, ki ga opravi VIS v skladu z odstavkom 2. |
| --- | --- |

(b)

podatki iz členov 9, 22c in 22d ter člena 6(4) se obdelajo v VIS po preverjanju kakovosti, ki ga opravi VIS v skladu z odstavkom 2.

2.   VIS kakovost preveri na naslednji način:

| (a) | ko se ustvari dosje ali dosjeji državljanov tretjih držav v VIS, se preveri kakovost podatkov iz členom 9, 22c in 22d; če se med temi preverjanji ugotovi, da podatki ne dosegajo vzpostavljenih meril kakovosti, VIS samodejno obvesti odgovorni organ ali organe; |
| --- | --- |

(a)

ko se ustvari dosje ali dosjeji državljanov tretjih držav v VIS, se preveri kakovost podatkov iz členom 9, 22c in 22d; če se med temi preverjanji ugotovi, da podatki ne dosegajo vzpostavljenih meril kakovosti, VIS samodejno obvesti odgovorni organ ali organe;

| (b) | VIS lahko samodejne postopke v skladu s členoma 9a(3) in 22b(2) začne le po tem, ko preveri kakovost podatkov v skladu s tema členoma; če se med preverjanjem izkaže, da podatki ne dosegajo vzpostavljenih meril kakovosti, VIS samodejno obvesti odgovorni organ ali organe; |
| --- | --- |

(b)

VIS lahko samodejne postopke v skladu s členoma 9a(3) in 22b(2) začne le po tem, ko preveri kakovost podatkov v skladu s tema členoma; če se med preverjanjem izkaže, da podatki ne dosegajo vzpostavljenih meril kakovosti, VIS samodejno obvesti odgovorni organ ali organe;

| (c) | preverjanje kakovosti podob obraza in daktilografskih podatkov se opravi ob ustvarjanju dosjejev državljanov tretjih držav v VIS, da se preveri izpolnjevanje minimalnih standardov kakovosti podatkov, ki omogočajo ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

preverjanje kakovosti podob obraza in daktilografskih podatkov se opravi ob ustvarjanju dosjejev državljanov tretjih držav v VIS, da se preveri izpolnjevanje minimalnih standardov kakovosti podatkov, ki omogočajo ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov;

| (d) | preverjanje kakovosti podatkov v skladu s členom 6(4) se opravi ob shranjevanju informacij o imenovanih nacionalnih organih v VIS. |
| --- | --- |

(d)

preverjanje kakovosti podatkov v skladu s členom 6(4) se opravi ob shranjevanju informacij o imenovanih nacionalnih organih v VIS.

3.   Za shranjevanje podatkov iz odstavkov 1 in 2 tega člena se vzpostavijo standardi kakovosti. Specifikacije navedenih standardov se določijo z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 49(2).“;

| (28) | v členu 31 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:



  „1.   Brez poseganja v Uredbo (EU) 2016/679 se lahko podatki iz člena 9(4)(a), (b), (c), (k) in (m) ter člena 9(6) in (7) tretji državi ali mednarodni organizaciji iz Priloge pošljejo ali dajo na voljo le, če je to v posameznem primeru potrebno, da se dokaže istovetnost državljanov tretjih držav, in samo zaradi vračanja v skladu z Direktivo 2008/115/ES ali preselitve v skladu z Uredbo ... [okvirna uredba o preseljevanju] ter če država članica, ki je podatke vnesla v VIS, s tem soglaša.“;
  [Sprememba 121] |
| --- | --- |

(28)

(28)

v členu 31 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

v členu 31 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Brez poseganja v Uredbo (EU) 2016/679 se lahko podatki iz člena 9(4)(a), (b), (c), (k) in (m) ter člena 9(6) in (7) tretji državi ali mednarodni organizaciji iz Priloge pošljejo ali dajo na voljo le, če je to v posameznem primeru potrebno, da se dokaže istovetnost državljanov tretjih držav, in samo zaradi vračanja v skladu z Direktivo 2008/115/ES ali preselitve v skladu z Uredbo ... [okvirna uredba o preseljevanju] ter če država članica, ki je podatke vnesla v VIS, s tem soglaša.“;
  [Sprememba 121]

| (28a) | člen 31 se spremeni:










  (a) | odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:





  „2.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena lahko mejni organi ali organi, pristojni za priseljevanje, podatke iz člena 9(4)(a), (aa), (b), (c), (cc), (k) in (m), (6) in (7) te uredbe posredujejo mejnim ali imigracijskim organom tretjim državam ali mednarodnim organizacijam iz Priloge k tej uredbi v posameznih primerih, če je to potrebno – zgolj zaradi vračanja –, da se dokaže istovetnost državljanov tretjih držav, kadar je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:










  (a) | Komisija je sprejela sklep o ustrezni zaščiti osebnih podatkov v tej tretji državi v skladu s členom 45(3) Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- | --- | --- |

(28a)

(28a)

člen 31 se spremeni:

člen 31 se spremeni:

(a)

(a)

odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„2.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena lahko mejni organi ali organi, pristojni za priseljevanje, podatke iz člena 9(4)(a), (aa), (b), (c), (cc), (k) in (m), (6) in (7) te uredbe posredujejo mejnim ali imigracijskim organom tretjim državam ali mednarodnim organizacijam iz Priloge k tej uredbi v posameznih primerih, če je to potrebno – zgolj zaradi vračanja –, da se dokaže istovetnost državljanov tretjih držav, kadar je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

(a)

Komisija je sprejela sklep o ustrezni zaščiti osebnih podatkov v tej tretji državi v skladu s členom 45(3) Uredbe (EU) 2016/679;

| (b) | zagotovljeni so ustrezni zaščitni ukrepi, kot je določeno v členu 46 Uredbe (EU) 2016/679, na primer s sporazumom o ponovnem sprejemu, ki velja med Evropsko unijo ali državo članico in zadevno tretjo državo; ali |
| --- | --- |

(b)

zagotovljeni so ustrezni zaščitni ukrepi, kot je določeno v členu 46 Uredbe (EU) 2016/679, na primer s sporazumom o ponovnem sprejemu, ki velja med Evropsko unijo ali državo članico in zadevno tretjo državo; ali

| (c) | uporablja se točka (d) člena 49(1) Uredbe (EU) 2016/679. [Sprememba 122] |
| --- | --- |

(c)

uporablja se točka (d) člena 49(1) Uredbe (EU) 2016/679. [Sprememba 122]

3.
     
  Podatki iz člena 9(4)(a), (b), (c), (k) in (m), (6) in (7) se lahko v skladu z odstavkom 2 tega člena posredujejo le, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | podatki se prenesejo v skladu z ustreznimi določbami prava Unije, zlasti določbami o varstvu podatkov, vključno s poglavjem V Uredbe (EU) 2016/679 ter s sporazumi o ponovnem sprejemu in v skladu z nacionalnim pravom države članice, ki prenaša podatke; |
| --- | --- |

(a)

podatki se prenesejo v skladu z ustreznimi določbami prava Unije, zlasti določbami o varstvu podatkov, vključno s poglavjem V Uredbe (EU) 2016/679 ter s sporazumi o ponovnem sprejemu in v skladu z nacionalnim pravom države članice, ki prenaša podatke;

| (b) | država članica, ki je vnesla podatke v VIS, je dala svoje soglasje; |
| --- | --- |

(b)

država članica, ki je vnesla podatke v VIS, je dala svoje soglasje;

| (c) | tretja država ali mednarodna organizacija je privolila v obdelavo podatkov le za namene, za katere so bili zagotovljeni in |
| --- | --- |

(c)

tretja država ali mednarodna organizacija je privolila v obdelavo podatkov le za namene, za katere so bili zagotovljeni in

| (d) | za zadevnega državljana tretje države je bila izdana odločba o vrnitvi, sprejeta na podlagi Direktive 2008/115/ES, pod pogojem, da se izvršitev te odločbe o vrnitvi ne zadrži, in pod pogojem, da ni bila vložena pritožba, zaradi katere bi bila njena izvršitev lahko zadržana.“; [Sprememba 123] |
| --- | --- |

(d)

za zadevnega državljana tretje države je bila izdana odločba o vrnitvi, sprejeta na podlagi Direktive 2008/115/ES, pod pogojem, da se izvršitev te odločbe o vrnitvi ne zadrži, in pod pogojem, da ni bila vložena pritožba, zaradi katere bi bila njena izvršitev lahko zadržana.“; [Sprememba 123]

| (b) | dodata se naslednja odstavka:





  „3a.
     
  Posredovanje osebnih podatkov tretjim državam ali mednarodnim organizacijam na podlagi odstavka 2 ne posega v pravice prosilcev za mednarodno zaščito in upravičencev do te zaščite, zlasti kar zadeva njihovo nevračanje.






  3b.
     
  Osebni podatki, ki jih država članica ali Europol pridobi iz VIS zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, se ne smejo pošiljati ali dajati na voljo kateri koli tretji državi, mednarodni organizaciji ali zasebnemu subjektu s sedežem v Uniji ali zunaj nje. Prepoved velja tudi, kadar se navedeni podatki nadalje obdelujejo na nacionalni ravni ali če jih države članice skupaj obdelujejo v skladu z Direktivo (EU) 2016/680.“; [Sprememba 124] |
| --- | --- |

(b)

(b)

dodata se naslednja odstavka:

dodata se naslednja odstavka:

„3a.
     
  Posredovanje osebnih podatkov tretjim državam ali mednarodnim organizacijam na podlagi odstavka 2 ne posega v pravice prosilcev za mednarodno zaščito in upravičencev do te zaščite, zlasti kar zadeva njihovo nevračanje.

3b.
     
  Osebni podatki, ki jih država članica ali Europol pridobi iz VIS zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, se ne smejo pošiljati ali dajati na voljo kateri koli tretji državi, mednarodni organizaciji ali zasebnemu subjektu s sedežem v Uniji ali zunaj nje. Prepoved velja tudi, kadar se navedeni podatki nadalje obdelujejo na nacionalni ravni ali če jih države članice skupaj obdelujejo v skladu z Direktivo (EU) 2016/680.“; [Sprememba 124]

| (28b) | člen 32(2) se spremeni:










  (a) | vstavi se naslednja točka:










  „(ea) | preprečitev uporabe sistemov za samodejno obdelavo podatkov s strani nepooblaščenih oseb, ki uporabljajo komunikacijsko opremo;“; [Sprememba 125] |
| --- | --- | --- | --- |

(28b)

(28b)

člen 32(2) se spremeni:

člen 32(2) se spremeni:

(a)

(a)

vstavi se naslednja točka:

vstavi se naslednja točka:

„(ea)

„(ea)

preprečitev uporabe sistemov za samodejno obdelavo podatkov s strani nepooblaščenih oseb, ki uporabljajo komunikacijsko opremo;“; [Sprememba 125]

preprečitev uporabe sistemov za samodejno obdelavo podatkov s strani nepooblaščenih oseb, ki uporabljajo komunikacijsko opremo;“;

| (b) | vstavijo se naslednje točke:










  „(ja) | zagotovitev, da je mogoče nameščene sisteme v primeru prekinitve ponovno vzpostaviti za normalno delovanje; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

vstavijo se naslednje točke:

vstavijo se naslednje točke:

„(ja)

„(ja)

zagotovitev, da je mogoče nameščene sisteme v primeru prekinitve ponovno vzpostaviti za normalno delovanje;

zagotovitev, da je mogoče nameščene sisteme v primeru prekinitve ponovno vzpostaviti za normalno delovanje;

| (jb) | zagotovitev zanesljivosti z ustreznim poročanjem o morebitnih napakah v delovanju VIS in vzpostavitvijo potrebnih tehničnih ukrepov za zagotovitev, da se lahko osebni podatki v primeru okvare zaradi nedelovanja VIS ponovno vzpostavijo;“; [Sprememba 126] |
| --- | --- |

(jb)

(jb)

zagotovitev zanesljivosti z ustreznim poročanjem o morebitnih napakah v delovanju VIS in vzpostavitvijo potrebnih tehničnih ukrepov za zagotovitev, da se lahko osebni podatki v primeru okvare zaradi nedelovanja VIS ponovno vzpostavijo;“; [Sprememba 126]

zagotovitev zanesljivosti z ustreznim poročanjem o morebitnih napakah v delovanju VIS in vzpostavitvijo potrebnih tehničnih ukrepov za zagotovitev, da se lahko osebni podatki v primeru okvare zaradi nedelovanja VIS ponovno vzpostavijo;“;

| (28c) | vstavi se naslednji člen:





  „Člen 32a




  Varnostni incidenti





  1.
     
  Varnostni incident je vsak dogodek, ki vpliva ali bi lahko vplival na varnost VIS in bi lahko povzročil škodo za podatke VIS ali njihovo izgubo, zlasti v primeru morebitnega nedovoljenega dostopa do podatkov ali kadar so bile ali bi lahko bile ogrožene razpoložljivost, celovitost in zaupnost podatkov.






  2.
     
  Varnostni incidenti se obvladujejo tako, da se zagotovi hiter, učinkovit in ustrezen odziv.






  3.
     
  Brez poseganja v uradna obvestila in sporočila o kršitvi varstva osebnih podatkov na podlagi člena 33 Uredbe (EU) 2016/679 ali člena 30 Direktive (EU) 2016/680, države članice, Europol ter agencija Frontex o varnostnih incidentih nemudoma uradno obvestijo Komisijo, agencijo eu-LISA, pristojni nadzorni organ in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Agencija eu-LISA Komisijo in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov nemudoma obvesti o varnostnih incidentih v zvezi s centralnim sistemom VIS.






  4.
     
  Informacije o varnostnem incidentu, ki vpliva ali bi lahko vplival na delovanje VIS v državi članici ali v okviru agencije eu-LISA na razpoložljivost, celovitost in zaupnost podatkov, ki so jih vnesle ali poslale druge države članice, se zagotovijo vsem državam članicam brez odlašanja, o njem pa se poroča v skladu z načrtom obvladovanja incidentov, ki ga zagotovi agencija eu-LISA.






  5.
     
  Države članice in agencija eu-LISA v primeru varnostnega incidenta medsebojno sodelujejo.






  6.
     
  Komisija o resnih incidentih poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. V skladu z veljavnimi varnostnimi pravili imajo ta poročila oznako EU RESTRICTED/RESTREINT UE.






  7.
     
  Če do varnostnega incidenta pride zaradi zlorabe podatkov, države članice, Europol in Evropska agencija za mejno in obalno stražo zagotovijo, da se izrečejo kazni v skladu s členom 36.“; [Sprememba 127] |
| --- | --- |

(28c)

(28c)

vstavi se naslednji člen:

vstavi se naslednji člen:

„Člen 32a

Varnostni incidenti

1.
     
  Varnostni incident je vsak dogodek, ki vpliva ali bi lahko vplival na varnost VIS in bi lahko povzročil škodo za podatke VIS ali njihovo izgubo, zlasti v primeru morebitnega nedovoljenega dostopa do podatkov ali kadar so bile ali bi lahko bile ogrožene razpoložljivost, celovitost in zaupnost podatkov.

2.
     
  Varnostni incidenti se obvladujejo tako, da se zagotovi hiter, učinkovit in ustrezen odziv.

3.
     
  Brez poseganja v uradna obvestila in sporočila o kršitvi varstva osebnih podatkov na podlagi člena 33 Uredbe (EU) 2016/679 ali člena 30 Direktive (EU) 2016/680, države članice, Europol ter agencija Frontex o varnostnih incidentih nemudoma uradno obvestijo Komisijo, agencijo eu-LISA, pristojni nadzorni organ in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Agencija eu-LISA Komisijo in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov nemudoma obvesti o varnostnih incidentih v zvezi s centralnim sistemom VIS.

4.
     
  Informacije o varnostnem incidentu, ki vpliva ali bi lahko vplival na delovanje VIS v državi članici ali v okviru agencije eu-LISA na razpoložljivost, celovitost in zaupnost podatkov, ki so jih vnesle ali poslale druge države članice, se zagotovijo vsem državam članicam brez odlašanja, o njem pa se poroča v skladu z načrtom obvladovanja incidentov, ki ga zagotovi agencija eu-LISA.

5.
     
  Države članice in agencija eu-LISA v primeru varnostnega incidenta medsebojno sodelujejo.

6.
     
  Komisija o resnih incidentih poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. V skladu z veljavnimi varnostnimi pravili imajo ta poročila oznako EU RESTRICTED/RESTREINT UE.

7.
     
  Če do varnostnega incidenta pride zaradi zlorabe podatkov, države članice, Europol in Evropska agencija za mejno in obalno stražo zagotovijo, da se izrečejo kazni v skladu s členom 36.“; [Sprememba 127]

| (28d) | člen 33 se nadomesti z naslednjim:





  „Člen 33




  Odgovornost



  1.   
  Brez poseganja v pravico do nadomestila od upravljavca ali obdelovalca in v njuno odgovornost na podlagi Uredbe (EU) 2016/679, Direktive (EU) 2016/680 in Uredbe (EU) 2018/1726:










  (a) | je katera koli oseba ali država članica, ki je utrpela materialno škodo zaradi nezakonitega postopka obdelave osebnih podatkov, ki ga je izvedla država članica, oziroma katerega koli drugega dejanja države članice, ki je v neskladju s to uredbo, upravičena, da od zadevne države članice prejme nadomestilo; |
| --- | --- | --- |

(28d)

(28d)

člen 33 se nadomesti z naslednjim:

člen 33 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 33

Odgovornost

1.   
  Brez poseganja v pravico do nadomestila od upravljavca ali obdelovalca in v njuno odgovornost na podlagi Uredbe (EU) 2016/679, Direktive (EU) 2016/680 in Uredbe (EU) 2018/1726:

(a)

je katera koli oseba ali država članica, ki je utrpela materialno škodo zaradi nezakonitega postopka obdelave osebnih podatkov, ki ga je izvedla država članica, oziroma katerega koli drugega dejanja države članice, ki je v neskladju s to uredbo, upravičena, da od zadevne države članice prejme nadomestilo;

| (b) | je katera koli oseba ali država članica, ki je utrpela materialno ali nematerialno škodo zaradi katerega koli dejanja Europola, agencije Frontex ali agencije eu-LISA, ki je nezdružljivo s to uredbo, upravičena do nadomestila zadevne agencije.



  Zadevna država članica, Europol, agencija Frontex ali agencija eu-LISA je v celoti ali delno izvzeta iz odgovornosti iz prvega pododstavka, če dokaže, da ni odgovorna za dogodek, iz katerega izvira škoda. |
| --- | --- |

(b)

je katera koli oseba ali država članica, ki je utrpela materialno ali nematerialno škodo zaradi katerega koli dejanja Europola, agencije Frontex ali agencije eu-LISA, ki je nezdružljivo s to uredbo, upravičena do nadomestila zadevne agencije.

2.
     
  Če kakršno koli neizpolnjevanje obveznosti iz te uredbe s strani države članice povzroči škodo centralnemu sistemu VIS, je država članica za takšno škodo odgovorna, razen v primeru, da agencija eu-LISA ali druga država članica, ki sodeluje v centralnem sistemu VIS, ni sprejela primernih ukrepov za preprečitev tovrstne škode ali zmanjšanje njenega vpliva.

3.
     
  Zahteve za nadomestilo škode iz odstavkov 1 in 2, za katero je odgovorna ta država članica, ureja njena nacionalna zakonodaja. Za zahtevke za nadomestilo škode iz odstavkov 1 in 2 proti upravljavcu, Europolu, agenciji Frontex ali agenciji eu-LISA veljajo pogoji iz Pogodb.“; [Sprememba 128]

| (29) | člen 34 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 34
  Vodenje dnevnikov

  1.   Vsaka država članica, agencija Frontex ter upravljavski organ

  agencija eu-LISA
  vodijo dnevnike vseh postopkov obdelave podatkov v VIS. Iz navedenih dnevnikov so razvidni namen dostopa iz člena 6(1), člena 20a(1), člena 22k(1), členov od 15 do 22 in členov od 22 g do 22j, datum in čas, vrsta podatkov, ki se prenašajo, kot je določeno v členih od 9 do 14
  in 22c do 22f
  , vrsta podatkov, ki se uporabljajo pri poizvedovanju, kot je določeno v členu 15(2), členu 18, členu 19(1), členu 20(1), členu 21(1), členu 22(1), členu 22 g, členu 22h, členu 22i, , členu 22j, členu 45a in členu 45d, ter naziv organa, ki vnaša ali pridobiva podatke. Poleg tega vsaka država članica vodi dnevnike o osebah, ki so ustrezno pooblaščene za vnos ali pridobivanje podatkov. [Sprememba 129]



  2.   Za naloge iz člena 45b se vodi dnevnik vsakega postopka obdelave podatkov v VIS in SVI v skladu s tem členom in členom 41

  46
  Uredbe (EU) 2017/2226 o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI).
  Za naloge iz člena 17a se vodi evidenca o vseh postopkih obdelave podatkov v VIS in SVI v skladu s tem členom in členom 46 Uredbe (EU) 2017/2226. [Sprememba 130]



  3.   Ti dnevniki se lahko uporabljajo le za spremljanje varstva podatkov v okviru dopustnosti obdelave podatkov in za zagotavljanje njihove varnosti. Dnevniki se z ustreznimi ukrepi zaščitijo pred nepooblaščenim dostopom in se izbrišejo po enem letu od izteka obdobja hrambe iz člena 23(1), razen če so potrebni za že začete postopke spremljanja.“; |
| --- | --- |

(29)

člen 34 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 34

Vodenje dnevnikov

1.   Vsaka država članica, agencija Frontex ter upravljavski organ

  agencija eu-LISA
  vodijo dnevnike vseh postopkov obdelave podatkov v VIS. Iz navedenih dnevnikov so razvidni namen dostopa iz člena 6(1), člena 20a(1), člena 22k(1), členov od 15 do 22 in členov od 22 g do 22j, datum in čas, vrsta podatkov, ki se prenašajo, kot je določeno v členih od 9 do 14
  in 22c do 22f
  , vrsta podatkov, ki se uporabljajo pri poizvedovanju, kot je določeno v členu 15(2), členu 18, členu 19(1), členu 20(1), členu 21(1), členu 22(1), členu 22 g, členu 22h, členu 22i, , členu 22j, členu 45a in členu 45d, ter naziv organa, ki vnaša ali pridobiva podatke. Poleg tega vsaka država članica vodi dnevnike o osebah, ki so ustrezno pooblaščene za vnos ali pridobivanje podatkov. [Sprememba 129]

2.   Za naloge iz člena 45b se vodi dnevnik vsakega postopka obdelave podatkov v VIS in SVI v skladu s tem členom in členom 41

  46
  Uredbe (EU) 2017/2226 o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI).
  Za naloge iz člena 17a se vodi evidenca o vseh postopkih obdelave podatkov v VIS in SVI v skladu s tem členom in členom 46 Uredbe (EU) 2017/2226. [Sprememba 130]

3.   Ti dnevniki se lahko uporabljajo le za spremljanje varstva podatkov v okviru dopustnosti obdelave podatkov in za zagotavljanje njihove varnosti. Dnevniki se z ustreznimi ukrepi zaščitijo pred nepooblaščenim dostopom in se izbrišejo po enem letu od izteka obdobja hrambe iz člena 23(1), razen če so potrebni za že začete postopke spremljanja.“;

| (29a) | člen 35 se nadomesti z naslednjim:





  „Člen 35




  Notranje spremljanje




  Države članice zagotovijo, da vsak organ, ki je pooblaščen za dostop do podatkov v VIS, sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev skladnosti s to uredbo, in sodeluje z nacionalnim nadzornim organom.“; [Sprememba 131] |
| --- | --- |

(29a)

(29a)

člen 35 se nadomesti z naslednjim:

člen 35 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 35

Notranje spremljanje

Države članice zagotovijo, da vsak organ, ki je pooblaščen za dostop do podatkov v VIS, sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev skladnosti s to uredbo, in sodeluje z nacionalnim nadzornim organom.“; [Sprememba 131]

| (29b) | člen 36 se nadomesti z naslednjim:





  „Člen 36




  Kazni




  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se za vsako zlorabo ali obdelavo podatkov, vnesenih v VIS, ki je v nasprotju s to uredbo, naložijo kazni, vključno z administrativnimi in/ali kazenskimi sankcijami v skladu z nacionalnim pravom, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.“; [Sprememba 132] |
| --- | --- |

(29b)

(29b)

člen 36 se nadomesti z naslednjim:

člen 36 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 36

Kazni

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se za vsako zlorabo ali obdelavo podatkov, vnesenih v VIS, ki je v nasprotju s to uredbo, naložijo kazni, vključno z administrativnimi in/ali kazenskimi sankcijami v skladu z nacionalnim pravom, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.“; [Sprememba 132]

| (30) | člen 37 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se
  spremeni:










  (i) | uvodni stavek 1

  se
  nadomesti z naslednjim:

  „
  1.
     Odgovorna država članica
  brez poseganja v pravico do informacij iz členov 15 in 16 Uredbe (EU) 2018/1725, členov 13 in 14 Uredbe (EU) 2016/679 ter člena 13 Direktive (EU) 2016/680
  državljane tretjih držav in osebe iz člena 9(4)(f), 22c(2)(e) ali 22d(e) obvesti o naslednjem:“; [Sprememba 133] |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

člen 37 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se
  spremeni:

spremeni:

(i)

(i)

uvodni stavek 1

  se
  nadomesti z naslednjim:

1

se

„
  1.
     Odgovorna država članica
  brez poseganja v pravico do informacij iz členov 15 in 16 Uredbe (EU) 2018/1725, členov 13 in 14 Uredbe (EU) 2016/679 ter člena 13 Direktive (EU) 2016/680
  državljane tretjih držav in osebe iz člena 9(4)(f), 22c(2)(e) ali 22d(e) obvesti o naslednjem:“; [Sprememba 133]

| (ii) | točka (f) se nadomesti z naslednjim:










  „(f) | pravici do dostopa do podatkov, ki se nanašajo nanje, pravici do zahteve, da se popravijo napačni podatki, ki se nanašajo nanje, ali izbrišejo nezakonito obdelani podatki, ki se nanašajo nanje; o pravici do obveščanja o postopkih za uveljavljanje teh pravic ter o kontaktnih podatkih Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in nacionalnega nadzornega organa države članice, odgovorne za zbiranje podatkov, iz člena 41(1), ki obravnavata zahteve glede varstva osebnih podatkov;“; [Sprememba 134] |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

točka (f) se nadomesti z naslednjim:

točka (f) se nadomesti z naslednjim:

„(f)

„(f)

pravici do dostopa do podatkov, ki se nanašajo nanje, pravici do zahteve, da se popravijo napačni podatki, ki se nanašajo nanje, ali izbrišejo nezakonito obdelani podatki, ki se nanašajo nanje; o pravici do obveščanja o postopkih za uveljavljanje teh pravic ter o kontaktnih podatkih Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in nacionalnega nadzornega organa države članice, odgovorne za zbiranje podatkov, iz člena 41(1), ki obravnavata zahteve glede varstva osebnih podatkov;“; [Sprememba 134]

pravici do dostopa do podatkov, ki se nanašajo nanje, pravici do zahteve, da se popravijo napačni podatki, ki se nanašajo nanje, ali izbrišejo nezakonito obdelani podatki, ki se nanašajo nanje; o pravici do obveščanja o postopkih za uveljavljanje teh pravic ter o kontaktnih podatkih Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in nacionalnega nadzornega organa države članice, odgovorne za zbiranje podatkov, iz člena 41(1), ki obravnavata zahteve glede varstva osebnih podatkov;“;

| (iii) | doda se naslednja točka:










  „(fa) | da lahko države članice in Europol dostopajo do VIS za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj.“; [Sprememba 135] |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

doda se naslednja točka:

doda se naslednja točka:

„(fa)

„(fa)

da lahko države članice in Europol dostopajo do VIS za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj.“; [Sprememba 135]

da lahko države članice in Europol dostopajo do VIS za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj.“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Ko se zberejo podatki, fotografija

  podoba obraza
  in podatki o prstnih odtisih, kot je določeno v točkah 4, 5 in 6 člena 9, členu 22c(2) in členu 22d(a) do (g), se državljanu tretje države informacije iz odstavka 1 predložijo pisno, če je potrebno, pa tudi ustno v jeziku in na način, ki ga posameznik, na katerega se podatki nanašajo, razume ali za katerega je mogoče razumno pričakovati, da ga razume

  in sicer na jasen, jedrnat in natančen način
  . Otroke je treba obvestiti na način, ki ustreza njihovi starosti, z uporabo zloženk in/ali infografik in/ali prikazov, ki so posebej zasnovani za razlago postopka odvzema prstnih odtisov.“; [Sprememba 136] |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Ko se zberejo podatki, fotografija

  podoba obraza
  in podatki o prstnih odtisih, kot je določeno v točkah 4, 5 in 6 člena 9, členu 22c(2) in členu 22d(a) do (g), se državljanu tretje države informacije iz odstavka 1 predložijo pisno, če je potrebno, pa tudi ustno v jeziku in na način, ki ga posameznik, na katerega se podatki nanašajo, razume ali za katerega je mogoče razumno pričakovati, da ga razume

  in sicer na jasen, jedrnat in natančen način
  . Otroke je treba obvestiti na način, ki ustreza njihovi starosti, z uporabo zloženk in/ali infografik in/ali prikazov, ki so posebej zasnovani za razlago postopka odvzema prstnih odtisov.“; [Sprememba 136]

| (c) | v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Kadar ni takšnega obrazca, ki bi ga omenjene osebe podpisale, se te informacije sporočijo v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2016/679.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Kadar ni takšnega obrazca, ki bi ga omenjene osebe podpisale, se te informacije sporočijo v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2016/679.“;

| (31) | v členu 38 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:



  „3.   Če je zahteva iz odstavka 2 vložena pri državi članici, ki zanjo ni odgovorna, njeni organi o tem v sedmih dneh obvestijo organe odgovorne države članice. Odgovorna država članica v enem mesecu preveri točnost podatkov in zakonitost njihove obdelave v VIS.“;
  [Sprememba 137] |
| --- | --- |

(31)

(31)

v členu 38 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

v členu 38 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Če je zahteva iz odstavka 2 vložena pri državi članici, ki zanjo ni odgovorna, njeni organi o tem v sedmih dneh obvestijo organe odgovorne države članice. Odgovorna država članica v enem mesecu preveri točnost podatkov in zakonitost njihove obdelave v VIS.“;
  [Sprememba 137]

| (31a) | člen 38 se nadomesti z naslednjim:





  „Člen 38




  Pravica do dostopa do osebnih podatkov ter pravica do njihovega popravka, dopolnitve in izbrisa ter do omejitve njihove obdelave





  1.
     
  Ne glede na pravico do informacij iz členov 15 in 16 Uredbe (EU) 2018/1725 so prosilci ali imetniki vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, katerih podatki so shranjeni v VIS, ob zbiranju podatkov obveščeni o postopkih za uveljavljanje pravic na podlagi členov 17 do 20 Uredbe (EU) 2018/1725 ter členov 15 do 18 Uredbe (EU) 2016/679. Zagotovijo se jim tudi kontaktni podatki Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.






  2.
     
  Za uveljavljanje pravic na podlagi členov 17 do 20 Uredbe (EU) 2018/1725 ter členov 15 do 18 Uredbe (EU) 2016/679 imajo osebe iz odstavka 1 pravico, da se obrnejo na državo članico, ki je njihove podatke vnesla v VIS. Država članica, ki prejme zahtevo, jo čim prej, najpozneje pa v 30 dneh, obravnava in nanjo odgovori. Kadar se na podlagi zahteve ugotovi, da so podatki, shranjeni v VIS, dejansko netočni ali da so bili vneseni nezakonito, odgovorna država članica te podatke v VIS nemudoma in najpozneje v 30 dneh od prejetja zahteve v skladu s členom 12(3) in (4) Uredbe (EU) 2016/679 popravi ali izbriše. Če je zahteva vložena pri državi članici, ki zanjo ni odgovorna, njeni organi o tem v sedmih dneh obvestijo organe odgovorne države članice. Ta v roku enega meseca preveri točnost podatkov in zakonitost njihove obdelave v VIS. Država članica, ki je vzpostavila stik z organom odgovorne države članice, zadevno osebo obvesti, da je bila njena zahteva posredovana, komu je bila posredovana in o nadaljnjem postopku.






  3.
     
  Če se odgovorna država članica ne strinja s trditvijo, da so podatki, shranjeni v VIS, dejansko netočni oziroma da so bili vanj vneseni nezakonito, nemudoma sprejme upravno odločbo, v kateri zadevni osebi pisno pojasni razloge za nestrinjanje s popravkom ali izbrisom podatkov, ki se nanašajo nanjo.






  4.
     
  V tej odločbi se zadevni osebi poda tudi pouk o možnosti, da izpodbija odločbo, sprejeto v zvezi z zahtevo iz odstavka 2, ter po potrebi o tem, kako vložiti tožbo ali pritožbo pri pristojnih organih ali sodiščih, in o morebitni pomoči, ki je tej osebi na voljo, vključno s pomočjo pristojnih nacionalnih nadzornih organov.






  5.
     
  Vsaka zahteva, predložena na podlagi odstavka 2, vsebuje informacije, potrebne za ugotavljanje istovetnosti zadevne osebe. Te informacije se uporabijo izključno zaradi uresničevanja pravic iz odstavka 2 in se takoj po uporabi izbrišejo.






  6.
     
  Odgovorna država članica vodi evidenco v obliki pisnega dokumenta o tem, da je bila zahteva iz odstavka 2 predložena, in o tem, kako se je obravnavala. Ta dokument nemudoma, najpozneje pa sedem dni po sprejetju odločitve o popravku ali izbrisu podatkov iz drugega pododstavka odstavka 2 oziroma odločbe iz odstavka 3, da na voljo pristojnim nacionalnim nadzornim organom za varstvo podatkov.“; [Sprememba 138] |
| --- | --- |

(31a)

(31a)

člen 38 se nadomesti z naslednjim:

člen 38 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 38

Pravica do dostopa do osebnih podatkov ter pravica do njihovega popravka, dopolnitve in izbrisa ter do omejitve njihove obdelave

1.
     
  Ne glede na pravico do informacij iz členov 15 in 16 Uredbe (EU) 2018/1725 so prosilci ali imetniki vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, katerih podatki so shranjeni v VIS, ob zbiranju podatkov obveščeni o postopkih za uveljavljanje pravic na podlagi členov 17 do 20 Uredbe (EU) 2018/1725 ter členov 15 do 18 Uredbe (EU) 2016/679. Zagotovijo se jim tudi kontaktni podatki Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

2.
     
  Za uveljavljanje pravic na podlagi členov 17 do 20 Uredbe (EU) 2018/1725 ter členov 15 do 18 Uredbe (EU) 2016/679 imajo osebe iz odstavka 1 pravico, da se obrnejo na državo članico, ki je njihove podatke vnesla v VIS. Država članica, ki prejme zahtevo, jo čim prej, najpozneje pa v 30 dneh, obravnava in nanjo odgovori. Kadar se na podlagi zahteve ugotovi, da so podatki, shranjeni v VIS, dejansko netočni ali da so bili vneseni nezakonito, odgovorna država članica te podatke v VIS nemudoma in najpozneje v 30 dneh od prejetja zahteve v skladu s členom 12(3) in (4) Uredbe (EU) 2016/679 popravi ali izbriše. Če je zahteva vložena pri državi članici, ki zanjo ni odgovorna, njeni organi o tem v sedmih dneh obvestijo organe odgovorne države članice. Ta v roku enega meseca preveri točnost podatkov in zakonitost njihove obdelave v VIS. Država članica, ki je vzpostavila stik z organom odgovorne države članice, zadevno osebo obvesti, da je bila njena zahteva posredovana, komu je bila posredovana in o nadaljnjem postopku.

3.
     
  Če se odgovorna država članica ne strinja s trditvijo, da so podatki, shranjeni v VIS, dejansko netočni oziroma da so bili vanj vneseni nezakonito, nemudoma sprejme upravno odločbo, v kateri zadevni osebi pisno pojasni razloge za nestrinjanje s popravkom ali izbrisom podatkov, ki se nanašajo nanjo.

4.
     
  V tej odločbi se zadevni osebi poda tudi pouk o možnosti, da izpodbija odločbo, sprejeto v zvezi z zahtevo iz odstavka 2, ter po potrebi o tem, kako vložiti tožbo ali pritožbo pri pristojnih organih ali sodiščih, in o morebitni pomoči, ki je tej osebi na voljo, vključno s pomočjo pristojnih nacionalnih nadzornih organov.

5.
     
  Vsaka zahteva, predložena na podlagi odstavka 2, vsebuje informacije, potrebne za ugotavljanje istovetnosti zadevne osebe. Te informacije se uporabijo izključno zaradi uresničevanja pravic iz odstavka 2 in se takoj po uporabi izbrišejo.

6.
     
  Odgovorna država članica vodi evidenco v obliki pisnega dokumenta o tem, da je bila zahteva iz odstavka 2 predložena, in o tem, kako se je obravnavala. Ta dokument nemudoma, najpozneje pa sedem dni po sprejetju odločitve o popravku ali izbrisu podatkov iz drugega pododstavka odstavka 2 oziroma odločbe iz odstavka 3, da na voljo pristojnim nacionalnim nadzornim organom za varstvo podatkov.“; [Sprememba 138]

| (31b) | člen 39 se nadomesti z naslednjim:





  „Člen 39




  Sodelovanje na področju izvajanja pravic do varstva podatkov





  1.
     
  Pristojni organi držav članic dejavno sodelujejo pri izvajanju pravic, ki so določene s členom 38.






  2.
     
  V vsaki državi članici nadzorni organ iz člena 51(1) Uredbe (EU) 2016/679 na zahtevo pomaga in svetuje zadevni osebi pri izvajanju njenih pravic do popravka, dopolnitve ali izbrisa osebnih podatkov, ki se nanašajo nanjo, ali pravice do omejitve njihove obdelave v skladu z Uredbo (EU) 2016/679.




  Da se cilji iz prvega pododstavka dosežejo, nadzorni organ odgovorne države članice, ki je posredoval podatke, in nadzorni organ države članice, pri katerem je bila zahteva vložena, sodelujeta.“; [Sprememba 139] |
| --- | --- |

(31b)

(31b)

člen 39 se nadomesti z naslednjim:

člen 39 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 39

Sodelovanje na področju izvajanja pravic do varstva podatkov

1.
     
  Pristojni organi držav članic dejavno sodelujejo pri izvajanju pravic, ki so določene s členom 38.

2.
     
  V vsaki državi članici nadzorni organ iz člena 51(1) Uredbe (EU) 2016/679 na zahtevo pomaga in svetuje zadevni osebi pri izvajanju njenih pravic do popravka, dopolnitve ali izbrisa osebnih podatkov, ki se nanašajo nanjo, ali pravice do omejitve njihove obdelave v skladu z Uredbo (EU) 2016/679.

Da se cilji iz prvega pododstavka dosežejo, nadzorni organ odgovorne države članice, ki je posredoval podatke, in nadzorni organ države članice, pri katerem je bila zahteva vložena, sodelujeta.“; [Sprememba 139]

| (31c) | člen 40 se nadomesti z naslednjim:





  „Člen 40




  Pravna sredstva





  1.
     
  Brez poseganja v člena 77 in 79 Uredbe (EU) 2016/679 ima v vsaki državi članici katera koli oseba pravico vložiti tožbo ali pritožbo pri pristojnem organu ali na sodišču države članice, ki ji je kršila pravico do dostopa do podatkov, ki se nanašajo nanjo, oziroma pravico do njihovega popravka, dopolnitve ali izbrisa v skladu s členom 38 te uredbe. Pravica do vložitve te tožbe ali pritožbe velja tudi v primerih, ko na zahtevo za dostop, popravek, dopolnitev ali izbris ni bilo odgovora v rokih iz člena 38 ali ko upravljavec podatkov te zahteve sploh ni obravnaval.






  2.
     
  Pomoč nadzornega organa iz člena 51(1) Uredbe (EU) 2016/679 je na voljo skozi ves postopek.“; [Sprememba 140] |
| --- | --- |

(31c)

(31c)

člen 40 se nadomesti z naslednjim:

člen 40 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 40

Pravna sredstva

1.
     
  Brez poseganja v člena 77 in 79 Uredbe (EU) 2016/679 ima v vsaki državi članici katera koli oseba pravico vložiti tožbo ali pritožbo pri pristojnem organu ali na sodišču države članice, ki ji je kršila pravico do dostopa do podatkov, ki se nanašajo nanjo, oziroma pravico do njihovega popravka, dopolnitve ali izbrisa v skladu s členom 38 te uredbe. Pravica do vložitve te tožbe ali pritožbe velja tudi v primerih, ko na zahtevo za dostop, popravek, dopolnitev ali izbris ni bilo odgovora v rokih iz člena 38 ali ko upravljavec podatkov te zahteve sploh ni obravnaval.

2.
     
  Pomoč nadzornega organa iz člena 51(1) Uredbe (EU) 2016/679 je na voljo skozi ves postopek.“; [Sprememba 140]

| (31d) | člen 41 se nadomesti z naslednjim:





  „Člen 41




  Nadzor, ki ga izvaja nacionalni nadzorni organ





  1.
     
  Vsaka država članica zagotovi, da nadzorni organ iz člena 51(1) Uredbe (EU) 2016/679 neodvisno nadzoruje zakonitost obdelave osebnih podatkov v skladu s to uredbo s strani zadevne države članice.






  2.
     
  Nadzorni organ ali organi iz člena 51(1) Uredbe (EU) 2016/679 zagotovijo, da se vsaj vsaka tri leta izvede revizija postopkov obdelave podatkov s strani odgovornih nacionalnih organov v skladu z ustreznimi mednarodnimi revizijskimi standardi. Rezultati revizije se lahko upoštevajo v ocenah, opravljenih v okviru mehanizma, uvedenega z Uredbo Sveta (EU) št. 1053/2013. Nadzorni organ iz člena 51(1) Uredbe (EU) 2016/679 letno objavlja število zahtev za popravek, dopolnitev ali izbris podatkov oziroma omejitev njihove obdelave, ukrepe, ki so temu sledili, in število popravkov, dopolnitev, izbrisov in omejitev obdelave, izvedenih na podlagi zahtev zadevnih oseb.






  3.
     
  Države članice svojemu nadzornemu organu zagotovijo zadostna sredstva za izpolnjevanje poverjenih nalog iz te uredbe ter dostop do svetovanja oseb, ki imajo zadostno znanje o biometričnih podatkih.






  4.
     
  Države članice nadzornemu organu iz člena 51(1) Uredbe (EU) 2016/679 zagotovijo vse zahtevane informacije, zlasti informacije o dejavnostih, ki se izvajajo v skladu z njihovimi odgovornostmi iz te uredbe. Države članice nadzornemu organu iz člena 51(1) Uredbe (EU) 2016/679 omogočijo dostop do svojih dnevnikov in mu kadar koli dovolijo vstop v vse svoje prostore, povezane z interoperabilnostjo.“; [Sprememba 141] |
| --- | --- |

(31d)

(31d)

člen 41 se nadomesti z naslednjim:

člen 41 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 41

Nadzor, ki ga izvaja nacionalni nadzorni organ

1.
     
  Vsaka država članica zagotovi, da nadzorni organ iz člena 51(1) Uredbe (EU) 2016/679 neodvisno nadzoruje zakonitost obdelave osebnih podatkov v skladu s to uredbo s strani zadevne države članice.

2.
     
  Nadzorni organ ali organi iz člena 51(1) Uredbe (EU) 2016/679 zagotovijo, da se vsaj vsaka tri leta izvede revizija postopkov obdelave podatkov s strani odgovornih nacionalnih organov v skladu z ustreznimi mednarodnimi revizijskimi standardi. Rezultati revizije se lahko upoštevajo v ocenah, opravljenih v okviru mehanizma, uvedenega z Uredbo Sveta (EU) št. 1053/2013. Nadzorni organ iz člena 51(1) Uredbe (EU) 2016/679 letno objavlja število zahtev za popravek, dopolnitev ali izbris podatkov oziroma omejitev njihove obdelave, ukrepe, ki so temu sledili, in število popravkov, dopolnitev, izbrisov in omejitev obdelave, izvedenih na podlagi zahtev zadevnih oseb.

3.
     
  Države članice svojemu nadzornemu organu zagotovijo zadostna sredstva za izpolnjevanje poverjenih nalog iz te uredbe ter dostop do svetovanja oseb, ki imajo zadostno znanje o biometričnih podatkih.

4.
     
  Države članice nadzornemu organu iz člena 51(1) Uredbe (EU) 2016/679 zagotovijo vse zahtevane informacije, zlasti informacije o dejavnostih, ki se izvajajo v skladu z njihovimi odgovornostmi iz te uredbe. Države članice nadzornemu organu iz člena 51(1) Uredbe (EU) 2016/679 omogočijo dostop do svojih dnevnikov in mu kadar koli dovolijo vstop v vse svoje prostore, povezane z interoperabilnostjo.“; [Sprememba 141]

| (31e) | člen 42 se nadomesti z naslednjim:





  „Člen 42




  Nadzor, ki ga izvaja Evropski nadzornik za varstvo podatkov





  1.
     
  Evropski nadzornik za varstvo podatkov je odgovoren za spremljanje dejavnosti obdelave osebnih podatkov v agenciji eu-LISA, Europolu in agenciji Frontex v skladu s to uredbo ter za zagotavljanje, da se te dejavnosti izvajajo v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 in s to uredbo.






  2.
     
  Evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotovi, da se vsaj na vsaka tri leta izvede revizija dejavnosti agencije eu-LISA v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v skladu z ustreznimi mednarodnimi revizijskimi standardi. Poročilo o tej reviziji se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, agenciji eu-LISA, Komisiji in državam članicam. Agencija eu-LISA ima možnost podati pripombe pred sprejetjem poročil.






  3.
     
  Agencija eu-LISA Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov zagotavlja zahtevane podatke, mu omogoča dostop do vseh dokumentov in dnevnikov iz členov 22r, 34 in 45b ter mu kadar koli dovoli vstop v vse svoje prostore.“; [Sprememba 142] |
| --- | --- |

(31e)

(31e)

člen 42 se nadomesti z naslednjim:

člen 42 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 42

Nadzor, ki ga izvaja Evropski nadzornik za varstvo podatkov

1.
     
  Evropski nadzornik za varstvo podatkov je odgovoren za spremljanje dejavnosti obdelave osebnih podatkov v agenciji eu-LISA, Europolu in agenciji Frontex v skladu s to uredbo ter za zagotavljanje, da se te dejavnosti izvajajo v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 in s to uredbo.

2.
     
  Evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotovi, da se vsaj na vsaka tri leta izvede revizija dejavnosti agencije eu-LISA v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v skladu z ustreznimi mednarodnimi revizijskimi standardi. Poročilo o tej reviziji se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, agenciji eu-LISA, Komisiji in državam članicam. Agencija eu-LISA ima možnost podati pripombe pred sprejetjem poročil.

3.
     
  Agencija eu-LISA Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov zagotavlja zahtevane podatke, mu omogoča dostop do vseh dokumentov in dnevnikov iz členov 22r, 34 in 45b ter mu kadar koli dovoli vstop v vse svoje prostore.“; [Sprememba 142]

| (32) | v členu 43 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:



  „1.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov tesno sodeluje z nacionalnimi nadzornimi organi v zvezi s posebnimi vprašanji, ki zahtevajo nacionalno sodelovanje, zlasti če Evropski nadzornik za varstvo podatkov ali nacionalni nadzorni organ ugotovi večja neskladja med praksami držav članic ali morebitne nezakonite prenose z uporabo komunikacijskih kanalov sestavnih delov interoperabilnosti, ali v zvezi z vprašanji o izvajanju in razlagi te uredbe, ki jih postavi en ali več nacionalnih nadzornih organov.




  2.   V primerih iz odstavka 1 se zagotovi usklajen nadzor v skladu s členom 62 Uredbe (EU) 2018/XXXX [revidirana Uredba (ES) št. 45/2001].“;
  [Sprememba 143] |
| --- | --- |

(32)

(32)

v členu 43 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

v členu 43 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov tesno sodeluje z nacionalnimi nadzornimi organi v zvezi s posebnimi vprašanji, ki zahtevajo nacionalno sodelovanje, zlasti če Evropski nadzornik za varstvo podatkov ali nacionalni nadzorni organ ugotovi večja neskladja med praksami držav članic ali morebitne nezakonite prenose z uporabo komunikacijskih kanalov sestavnih delov interoperabilnosti, ali v zvezi z vprašanji o izvajanju in razlagi te uredbe, ki jih postavi en ali več nacionalnih nadzornih organov.

2.   V primerih iz odstavka 1 se zagotovi usklajen nadzor v skladu s členom 62 Uredbe (EU) 2018/XXXX [revidirana Uredba (ES) št. 45/2001].“;
  [Sprememba 143]

| (32a) | člen 43 se nadomesti z naslednjim:





  „Člen 43




  Sodelovanje med nacionalnimi nadzornimi organi in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov





  1.
     
  Nadzorni organi in Evropski nadzornik za varstvo podatkov, vsak v okviru svojih pristojnosti, dejavno sodelujejo v okviru svojih nalog za zagotovitev usklajenega nadzora sestavnih delov interoperabilnosti in drugih določb te uredbe.






  2.
     
  Evropski nadzornik za varstvo podatkov in nadzorni organi si po potrebi izmenjujejo ustrezne informacije, si med seboj pomagajo pri izvajanju revizij in preverjanj, preučujejo morebitne težave pri razlagi ali uporabi te uredbe, ocenjujejo težave pri izvajanju neodvisnega nadzora ali uveljavljanju pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki, pripravljajo usklajene predloge za skupne rešitve morebitnih težav ter spodbujajo ozaveščenost o pravicah glede varstva podatkov.






  3.
     
  Nadzorni organi in Evropski nadzornik za varstvo podatkov se za namene iz odstavka 2 sestanejo najmanj dvakrat na leto v okviru Evropskega odbora za varstvo podatkov. Evropski odbor za varstvo podatkov organizira te sestanke in krije stroške teh sestankov. Poslovnik se sprejme na prvem srečanju. Po potrebi skupaj oblikujejo nadaljnje delovne metode.






  4.
     
  Evropski odbor za varstvo podatkov vsaki dve leti Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Europolu, agenciji Frontex in agenciji eu-LISA pošlje skupno poročilo o dejavnostih. To poročilo vsebuje poglavje o vsaki državi članici, ki ga pripravi nadzorni organ te države članice.“; [Sprememba 144] |
| --- | --- |

(32a)

(32a)

člen 43 se nadomesti z naslednjim:

člen 43 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 43

Sodelovanje med nacionalnimi nadzornimi organi in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov

1.
     
  Nadzorni organi in Evropski nadzornik za varstvo podatkov, vsak v okviru svojih pristojnosti, dejavno sodelujejo v okviru svojih nalog za zagotovitev usklajenega nadzora sestavnih delov interoperabilnosti in drugih določb te uredbe.

2.
     
  Evropski nadzornik za varstvo podatkov in nadzorni organi si po potrebi izmenjujejo ustrezne informacije, si med seboj pomagajo pri izvajanju revizij in preverjanj, preučujejo morebitne težave pri razlagi ali uporabi te uredbe, ocenjujejo težave pri izvajanju neodvisnega nadzora ali uveljavljanju pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki, pripravljajo usklajene predloge za skupne rešitve morebitnih težav ter spodbujajo ozaveščenost o pravicah glede varstva podatkov.

3.
     
  Nadzorni organi in Evropski nadzornik za varstvo podatkov se za namene iz odstavka 2 sestanejo najmanj dvakrat na leto v okviru Evropskega odbora za varstvo podatkov. Evropski odbor za varstvo podatkov organizira te sestanke in krije stroške teh sestankov. Poslovnik se sprejme na prvem srečanju. Po potrebi skupaj oblikujejo nadaljnje delovne metode.

4.
     
  Evropski odbor za varstvo podatkov vsaki dve leti Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Europolu, agenciji Frontex in agenciji eu-LISA pošlje skupno poročilo o dejavnostih. To poročilo vsebuje poglavje o vsaki državi članici, ki ga pripravi nadzorni organ te države članice.“; [Sprememba 144]

| (32b) | člen 44 se črta; [Sprememba 145] |
| --- | --- |

(32b)

(32b)

člen 44 se črta; [Sprememba 145]

člen 44 se črta;

| (33) | v členu 45 se doda naslednji odstavek 3

  dodata naslednja odstavka
  :

  „
  2a.
     
  Ukrepi, potrebni za razvoj centralnega sistema VIS, nacionalnega vmesnika v vsaki državi članici in komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom VIS in nacionalnimi vmesniki, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 49(2), kadar zadevajo naslednja vprašanja:










  (a) | oblikovanje fizične sistemske arhitekture, vključno z njenim komunikacijskim omrežjem; |
| --- | --- | --- |

(33)

v členu 45 se doda naslednji odstavek 3

  dodata naslednja odstavka
  :

doda naslednji odstavek 3

dodata naslednja odstavka

„
  2a.
     
  Ukrepi, potrebni za razvoj centralnega sistema VIS, nacionalnega vmesnika v vsaki državi članici in komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom VIS in nacionalnimi vmesniki, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 49(2), kadar zadevajo naslednja vprašanja:

(a)

oblikovanje fizične sistemske arhitekture, vključno z njenim komunikacijskim omrežjem;

| (b) | tehnične vidike, ki vplivajo na varstvo osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

tehnične vidike, ki vplivajo na varstvo osebnih podatkov;

| (c) | tehnične vidike, ki imajo resne finančne posledice za proračun držav članic ali ki imajo resne tehnične posledice za nacionalne sisteme držav članic; |
| --- | --- |

(c)

tehnične vidike, ki imajo resne finančne posledice za proračun držav članic ali ki imajo resne tehnične posledice za nacionalne sisteme držav članic;

| (d) | razvoj varnostnih zahtev, vključno z biometričnimi vidiki. [Sprememba 146] |
| --- | --- |

(d)

razvoj varnostnih zahtev, vključno z biometričnimi vidiki. [Sprememba 146]

3.   Tehnične specifikacije glede kakovosti, ločljivosti ter uporabe prstnih odtisov in podobe obraza za biometrično preverjanje in ugotavljanje istovetnosti v VIS se določijo z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 49(2).“;

| (34) | vstavi se naslednji člen 45a:

  „Člen 45a
  Uporaba podatkov za pripravo poročil in v statistične namene

  1.   Ustrezno pooblaščeno osebje pristojnih organov držav članic, Komisije, agencije eu-LISA in agencije Frontex, ustanovljene z Uredbo (EU) 2016/1624, ima dostop do vpogleda v naslednje podatke, in sicer izključno za pripravo poročil in v statistične namene, ni pa jim omogočeno ugotavljanje istovetnosti posameznikov
  , saj so podatki popolnoma anonimni
  : [Sprememba 147]







  (a) | informacije o statusu; |
| --- | --- | --- |

(34)

vstavi se naslednji člen 45a:

„Člen 45a

Uporaba podatkov za pripravo poročil in v statistične namene

1.   Ustrezno pooblaščeno osebje pristojnih organov držav članic, Komisije, agencije eu-LISA in agencije Frontex, ustanovljene z Uredbo (EU) 2016/1624, ima dostop do vpogleda v naslednje podatke, in sicer izključno za pripravo poročil in v statistične namene, ni pa jim omogočeno ugotavljanje istovetnosti posameznikov
  , saj so podatki popolnoma anonimni
  : [Sprememba 147]

(a)

informacije o statusu;

| (b) | pristojni organ in njegova lokacija; |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ in njegova lokacija;

| (c) | spol, datum

  leto
  rojstva in trenutno državljanstvo prosilca; [Sprememba 148] |
| --- | --- |

(c)

spol, datum

  leto
  rojstva in trenutno državljanstvo prosilca; [Sprememba 148]

| (d) | država članica prvega vstopa, vendar le v zvezi z vizumi za kratkoročno bivanje; |
| --- | --- |

(d)

država članica prvega vstopa, vendar le v zvezi z vizumi za kratkoročno bivanje;

| (e) | datum in kraj vloge in odločitev o njej (izdano ali zavrnjeno); |
| --- | --- |

(e)

datum in kraj vloge in odločitev o njej (izdano ali zavrnjeno);

| (f) | vrsta izdanega dokumenta, tj. letališki tranzitni vizum, enotni vizum ali vizum z omejeno ozemeljsko veljavnostjo, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje; |
| --- | --- |

(f)

vrsta izdanega dokumenta, tj. letališki tranzitni vizum, enotni vizum ali vizum z omejeno ozemeljsko veljavnostjo, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje;

| (g) | vrsta potne listine in tričrkovna oznaka države izdajateljice, vendar samo v zvezi z vizumi za kratkoročno bivanje; |
| --- | --- |

(g)

vrsta potne listine in tričrkovna oznaka države izdajateljice, vendar samo v zvezi z vizumi za kratkoročno bivanje;

| (h) | razlogi, navedeni za katero koli odločitev
  za zavrnitev

  glede dokumenta ali vloge, vendar le glede vizumov

  vizuma
  za kratkoročno bivanje; glede vizumov za dolgoročno bivanje in dovoljenj za prebivanje pa odločitev o vlogi (ali izdati dokument ali zavrniti vlogo in razlogi za to)

  , vključno s sklicem na vse zadetke primerjave z informacijskimi sistemi Unije, v katerih je bilo izvedeno iskanje, s podatki Europola ali Interpola, z nadzornim seznamom iz člena 29 Uredbe (EU) 2018/1240 ali kazalniki posebnih tveganj
  ; [Sprememba 149] |
| --- | --- |

(h)

razlogi, navedeni za katero koli odločitev
  za zavrnitev

  glede dokumenta ali vloge, vendar le glede vizumov

  vizuma
  za kratkoročno bivanje; glede vizumov za dolgoročno bivanje in dovoljenj za prebivanje pa odločitev o vlogi (ali izdati dokument ali zavrniti vlogo in razlogi za to)

  , vključno s sklicem na vse zadetke primerjave z informacijskimi sistemi Unije, v katerih je bilo izvedeno iskanje, s podatki Europola ali Interpola, z nadzornim seznamom iz člena 29 Uredbe (EU) 2018/1240 ali kazalniki posebnih tveganj
  ; [Sprememba 149]

| (ha) | razlogi, navedeni za odločitev za zavrnitev vizuma za kratkoročno bivanje, vključno s sklicem na vse zadetke primerjave z informacijskimi sistemi Unije, v katerih je bilo izvedeno iskanje, s podatki Europola ali Interpola, z nadzornim seznamom iz člena 29 Uredbe (EU) 2018/1240 ali kazalniki posebnih tveganj; [Sprememba 150] |
| --- | --- |

(ha)

razlogi, navedeni za odločitev za zavrnitev vizuma za kratkoročno bivanje, vključno s sklicem na vse zadetke primerjave z informacijskimi sistemi Unije, v katerih je bilo izvedeno iskanje, s podatki Europola ali Interpola, z nadzornim seznamom iz člena 29 Uredbe (EU) 2018/1240 ali kazalniki posebnih tveganj; [Sprememba 150]

| (i) | pristojni organ, vključno z njegovo lokacijo, ki je zavrnil vlogo, in datum zavrnitve, vendar le glede vizumov za kratkoročno bivanje; |
| --- | --- |

(i)

pristojni organ, vključno z njegovo lokacijo, ki je zavrnil vlogo, in datum zavrnitve, vendar le glede vizumov za kratkoročno bivanje;

| (j) | primeri, v katerih je isti prosilec vložil vlogo za izdajo vizuma za kratkoročno bivanje pri več kot enem organu, pristojnem za izdajo vizumov, pri čemer se navedejo ti organi, njihova lokacija in datumi zavrnitev, vendar le glede vizumov za kratkoročno bivanje; |
| --- | --- |

(j)

primeri, v katerih je isti prosilec vložil vlogo za izdajo vizuma za kratkoročno bivanje pri več kot enem organu, pristojnem za izdajo vizumov, pri čemer se navedejo ti organi, njihova lokacija in datumi zavrnitev, vendar le glede vizumov za kratkoročno bivanje;

| (k) | glede vizumov za kratkoročno bivanje glavni razlog potovanja; glede vizumov za dolgoročno bivanje in dovoljenj za prebivanje pa razlog za vložitev vloge;
  [Sprememba 151] |
| --- | --- |

(k)

glede vizumov za kratkoročno bivanje glavni razlog potovanja; glede vizumov za dolgoročno bivanje in dovoljenj za prebivanje pa razlog za vložitev vloge;
  [Sprememba 151]

| (l) | datum, zapisan v zvezi s katerim koli
  vizumskim
  dokumentom, ki je bil odvzet, razveljavljen, preklican ali podaljšan, kot je ustrezno; [Sprememba 152] |
| --- | --- |

(l)

datum, zapisan v zvezi s katerim koli
  vizumskim
  dokumentom, ki je bil odvzet, razveljavljen, preklican ali podaljšan, kot je ustrezno; [Sprememba 152]

| (m) | datum izteka veljavnosti vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, kadar je ustrezno; |
| --- | --- |

(m)

datum izteka veljavnosti vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, kadar je ustrezno;

| (n) | število oseb, izvzetih iz obveznosti dajanja prstnih odtisov na podlagi člena 13(7) Uredbe (ES) št. 810/2009; |
| --- | --- |

(n)

število oseb, izvzetih iz obveznosti dajanja prstnih odtisov na podlagi člena 13(7) Uredbe (ES) št. 810/2009;

| (o) | primeri, ko podatkov iz točke 6 člena 9 dejansko ni bilo mogoče priskrbeti v skladu z drugim stavkom člena 8(5); |
| --- | --- |

(o)

primeri, ko podatkov iz točke 6 člena 9 dejansko ni bilo mogoče priskrbeti v skladu z drugim stavkom člena 8(5);

| (p) | primeri, ko podatkov iz točke 6 člena 9 ni bilo treba priskrbeti iz pravnih razlogov v skladu z drugim stavkom člena 8(5); |
| --- | --- |

(p)

primeri, ko podatkov iz točke 6 člena 9 ni bilo treba priskrbeti iz pravnih razlogov v skladu z drugim stavkom člena 8(5);

| (q) | primeri, ko je bila osebi, ki podatkov iz točke 6 člena 9 dejansko ni mogla priskrbeti, zavrnjena izdaja vizuma v skladu z drugim stavkom člena 8(5). |
| --- | --- |

(q)

primeri, ko je bila osebi, ki podatkov iz točke 6 člena 9 dejansko ni mogla priskrbeti, zavrnjena izdaja vizuma v skladu z drugim stavkom člena 8(5).

Ustrezno pooblaščeno osebje agencije Frontex ima pravico do vpogleda v podatke iz prvega pododstavka za izvajanje analiz tveganj in ocen ranljivosti, kot je določeno v členih 11 in 13 Uredbe (EU) 2016/1624.

2.   Agencija eu-LISA za namene odstavka 1 tega člena hrani podatke iz navedenega odstavka v centralnem registru za poročanje in statistične podatke iz [člena 39 Uredbe (EU) 2018/XX o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ].

3.   Postopki, ki jih je agencija eu-LISA vzpostavila za spremljanje delovanja VIS iz člena 50(1), vključujejo možnost redne priprave statističnih podatkov za zagotavljanje navedenega spremljanja.

4.   Agencija eu-LISA vsako četrtletje pripravi statistične podatke na podlagi podatkov iz VIS o vizumih za kratkoročno bivanje, ki za vsako lokacijo, kjer je bila vložena vloga za izdajo vizuma, kažejo zlasti:

| (a) | skupno število vseh letaliških tranzitnih vizumov, za katere so bile vložene vloge, vključno z letališkimi tranzitnimi vizumi za večkratni vstop; |
| --- | --- |

(a)

skupno število vseh letaliških tranzitnih vizumov, za katere so bile vložene vloge, vključno z letališkimi tranzitnimi vizumi za večkratni vstop;

| (b) | skupno število izdanih vizumov, vključno z vizumi A za večkratni vstop; |
| --- | --- |

(b)

skupno število izdanih vizumov, vključno z vizumi A za večkratni vstop;

| (c) | skupno število izdanih vizumov za večkratni vstop; |
| --- | --- |

(c)

skupno število izdanih vizumov za večkratni vstop;

| (d) | skupno število neizdanih vizumov, vključno z vizumi A za večkratni vstop; |
| --- | --- |

(d)

skupno število neizdanih vizumov, vključno z vizumi A za večkratni vstop;

| (e) | skupno število enotnih vizumov, za katere je bila vložena vloga, vključno z enotnimi vizumi za večkratni vstop; |
| --- | --- |

(e)

skupno število enotnih vizumov, za katere je bila vložena vloga, vključno z enotnimi vizumi za večkratni vstop;

| (f) | skupno število izdanih vizumov, vključno z vizumi za večkratni vstop; |
| --- | --- |

(f)

skupno število izdanih vizumov, vključno z vizumi za večkratni vstop;

| (g) | skupno število izdanih vizumov za večkratni vstop, razdeljeno glede na trajanje veljavnosti (manj kot šest mesecev, eno leto, dve leti, tri leta, štiri leta, pet let); |
| --- | --- |

(g)

skupno število izdanih vizumov za večkratni vstop, razdeljeno glede na trajanje veljavnosti (manj kot šest mesecev, eno leto, dve leti, tri leta, štiri leta, pet let);

| (h) | skupno število neizdanih enotnih vizumov, vključno z enotnimi vizumi za večkratni vstop; |
| --- | --- |

(h)

skupno število neizdanih enotnih vizumov, vključno z enotnimi vizumi za večkratni vstop;

| (i) | skupno število izdanih vizumov z omejeno ozemeljsko veljavnostjo. |
| --- | --- |

(i)

skupno število izdanih vizumov z omejeno ozemeljsko veljavnostjo.

Dnevni statistični podatki se hranijo v centralnem registru za poročanje in statistične podatke.

5.   Agencija eu-LISA vsako četrtletje pripravi statistične podatke na podlagi podatkov iz sistema VIS o vizumih za dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje, ki za vsako lokacijo kažejo zlasti:

| (a) | skupno število vizumov za dolgoročno bivanje, za katere je bila predložena vloga in ki so bili izdani, zavrnjeni, odvzeti ali podaljšani; |
| --- | --- |

(a)

skupno število vizumov za dolgoročno bivanje, za katere je bila predložena vloga in ki so bili izdani, zavrnjeni, odvzeti ali podaljšani;

| (b) | skupno število dovoljenj za prebivanje, za katere je bila predložena vloga, ki so bili izdani, zavrnjeni, podaljšan in odvzeti. |
| --- | --- |

(b)

skupno število dovoljenj za prebivanje, za katere je bila predložena vloga, ki so bili izdani, zavrnjeni, podaljšan in odvzeti.

6.   Ob koncu vsakega leta se statistični podatki zberejo v obliki zbirke četrtletnih statističnih podatkov

  letnem poročilu
  za zadevno leto. Statistični podatki se prikažejo za vsako državo članico posebej.
  Poročilo se objavi in posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Evropski agenciji za mejno in obalno stražo, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in nacionalnim nadzornim organom. [Sprememba 153]

7.   Agencija eu-LISA Komisiji na njeno zahtevo predloži statistične podatke o posebnih vidikih v zvezi z izvajanjem skupne vizumske politike ali migracijske politike, vključno z vidiki v skladu z uporabo Uredbe (EU) št. 1053/2013.“;

| (35) | vstavijo se naslednji členi 45b, 45c, 45d in 45e:

  „Člen 45b
  Dostop do podatkov za preverjanje s strani prevoznikov

  1.   Letalski prevozniki, ladijski prevozniki in mednarodni prevozniki, ki prevažajo skupine po kopnem z avtobusom, za izpolnitev svojih obveznosti iz člena 26(1)(b) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma v VIS s poizvedbo preverijo, ali so vizumi za kratkoročno bivanje, vizumi za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje državljanov tretjih držav veljavni. Zato prevozniki glede vizumov za kratkoročno bivanje predložijo podatke iz točk (a), (b) in (c) člena 9(4) te uredbe ali točk (a), (b) in (c) člena 22c, kot je ustrezno.

  V primerih, ko se potniki ne morejo vkrcati zaradi poizvedbe v VIS
  ,
  prevozniki potnikom zagotovijo to informacijo in sredstva za uveljavljanje njihovih pravic do dostopa
  ,
  popravljanja in izbrisa osebnih podatkov
  ,
  shranjenih v VIS
  . [Sprememba 154]



  2.   Agencija eu-LISA za izvajanje odstavka 1 ali za reševanje morebitnih sporov, ki izhajajo iz njegove uporabe, vodi dnevnike vseh postopkov obdelave podatkov, ki jih v okviru prehoda za prevoznike opravljajo prevozniki. V navedenih dnevnikih se zapišejo datum in čas vsakega postopka, podatki, uporabljeni pri poizvedovanju, podatki, ki se pošljejo prek prehoda za prevoznike, in ime zadevnega prevoznika. Dnevniki se hranijo dve leti. Dnevniki se z ustreznimi ukrepi zaščitijo pred nepooblaščenim dostopom.


  3.   Varen dostop do prehoda za prevoznike iz člena 1(2)(h) Odločbe Sveta 2004/512/ES, kot je bila spremenjena s to uredbo

  2a(h), vključno z možnostjo uporabe mobilnih tehničnih rešitev
  , prevoznikom omogoča izvedbo poizvedbe

  poizvedbo
  iz odstavka 1 še pred vstopom

  vkrcanjem
  potnika. V ta namen prevoznik pošlje poizvedbo za dovoljenje do vpogleda v VIS z uporabo podatkov iz strojno čitljivega območja potne listine.

  Prevoznik predloži podatke iz strojno berljivega dela potne listine in navede državo članico vstopa. Prevoznik z odstopanjem v primeru letališkega tranzita ni dolžan preveriti, ali ima državljan tretje države veljavni vizum za kratkoročno bivanje, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje. [Sprememba 155]



  4.   VIS se odzove z navedbo, ali ima oseba veljaven vizum
  za kratkoročno bivanje, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje
  ali ne, tako da prevozniku pošlje odgovor OK/NOT OK.
  Če je bil izdan vizum za kratkoročno bivanje z omejeno ozemeljsko veljavnostjo v skladu s členom 25 Uredbe (ES) št. 810/2009, je v odgovoru VIS upoštevana država članica oziroma države članice, za katere vizum velja, in država članica vstopa, ki jo navede prevoznik. Prevozniki lahko poslane informacije in prejet odgovor shranijo v skladu s pravom, ki se uporablja. Odgovor ‚OK/NOT OK‘ se ne šteje za odločitev o dovolitvi ali zavrnitvi vstopa v skladu z Uredbo (EU) 2016/399. Komisija z izvedbenimi akt sprejme podrobna pravila o pogojih delovanja prehoda za prevoznike ter pravil o varstvu in varnosti podatkov, ki se uporabljajo. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 49(2). [Sprememba 156]



  5.   Vzpostavi se program avtentikacije izključno za prevoznike, da se ustrezno pooblaščenim članom osebja prevoznika mogoči dostop do prehoda za prevoznike za namene odstavka 2.
  Pri vzpostavitvi programa avtentikacije se upoštevajo obvladovanje tveganja za varnost informacij ter načeli vgrajenega in privzetega varstva podatkov.
  Komisija sprejme program avtentikacije z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 49(2). [Sprememba 157]





  5a.
     
  Prehod za prevoznike uporablja ločeno zbirko podatkov, ki je namenjena samo za branje in se dnevno posodablja s pomočjo enosmerne ekstrakcije najmanjše potrebne podmnožice podatkov, shranjenih v VIS. Agencija eu-LISA je odgovorna za varnost prehoda za prevoznike in osebnih podatkov, ki jih vsebuje, ter za postopek ekstrakcije osebnih podatkov v ločeno zbirko podatkov, ki je namenjena samo za branje. [Sprememba 158]





  5b.
     
  Za prevoznike iz odstavka 1 tega člena veljajo kazni, določene v skladu s členom 26(2) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o izvajanju Schengenskega sporazuma) in členom 4 Direktive Sveta 2001/51/ES, če prevažajo državljane tretjih držav, ki nimajo veljavnega vizuma, čeprav zanje velja vizumska obveznost. [Sprememba 159]





  5c.
     
  Če je državljanom tretjih držav vstop zavrnjen, mora prevoznik, ki jih pripelje na zunanje meje po zraku, morju ali kopnem, takoj spet prevzeti odgovornost zanje. Prevozniki morajo na zahtevo mejnih organov državljane tretjih držav vrniti v tretjo državo, iz katere so bili pripeljani, v tretjo državo, ki je izdala potno listino, s katero so potovali, ali v katero koli drugo tretjo državo, za katero so prepričani, da jih bo sprejela. [Sprememba 160]





  5d.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 za prevoznike, ki prevažajo skupine z avtobusom, prva tri leta po začetku veljavnosti te uredbe preverjanje iz odstavka 1 ni obvezno in se zanje določbe iz odstavka 5b ne uporabljajo. [Sprememba 161]




  Člen 45c
  Nadomestni postopki v primeru tehnične nezmožnosti dostopa do podatkov s strani prevoznikov

  1.   Kadar vpogleda iz člena 45b(1) tehnično ni mogoče izvesti zaradi nedelovanja katerega koli dela VIS ali iz drugih razlogov, nad katerimi prevoznik nima nadzora, so prevozniki oproščeni obveznosti preverjanja veljavnosti vizumov ali potnih listin prek prehoda za prevoznike. Kadar tako napako odkrije upravljavski organ

  agencija eu-LISA
  , o tem obvesti prevoznike. Prav tako jih obvesti, ko je napaka odpravljena. Kadar tako napako odkrijejo prevozniki, lahko obvestijo upravljavski organ

  agencijo eu-LISA
  . [Sprememba 162]





  1a.
     
  Prevoznikom se v primerih iz odstavka 1 tega člena kazni iz člena 45b(5b) ne izrečejo. [Sprememba 163]





  1b.
     
  Kadar prevozniki vpogleda iz člena 45b(1) dalj časa tehnično ne morejo izvesti zaradi drugih razlogov, ki niso povezani z nedelovanjem katerega koli dela VIS, o tem obvestijo agencijo eu-LISA. [Sprememba 164]



  2.   Podrobnosti nadomestnih postopkov se določijo z izvedbenim aktom, ki se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 49(2).



  Člen 45d
  Dostop skupin evropske mejne in obalne straže do podatkov v VIS

  1.   Člani skupin evropske mejne in obalne straže ter skupin osebja, ki sodeluje pri dejavnostih, povezanih z vračanjem, imajo za izvajanje nalog in pooblastil v skladu s členom 40(1) Uredbe (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta (*13)
  ter poleg dostopa, zagotovljenega v členu 40(8) navedene uredbe, v okviru svojih pooblastil pravico do dostopa do VIS in do iskanja po podatkih v njem. [Sprememba 165]



  2.   Za zagotavljanje dostopa iz odstavka 1 agencija Frontex imenuje posebno enoto z ustrezno pooblaščenimi uradniki evropske mejne in obalne straže kot osrednjo točko dostopa. V okviru osrednje točke dostopa se preveri, ali so pogoji za zahtevo za dostop do VIS iz člena 45e izpolnjeni.



  Člen 45e
  Pogoji in postopek glede dostopa skupin evropske mejne in obalne straže do podatkov v VIS

  1.   Skupina evropske mejne in obalne straže lahko v zvezi z dostopom iz odstavka 1 člena 45d pri osrednji točki dostopa evropske mejne in obalne straže iz člena 45d(2) vloži zahtevo za vpogled v vse podatke ali poseben nabor podatkov, shranjenih v VIS. Zahteva temelji na operativnem načrtu o mejni kontroli,
  in
  varovanju meje in/ali vračanju navedene države članice, na katerega se zahteva tudi sklicuje. Osrednja točka dostopa evropske mejne in obalne straže po prejemu zahteve za dostop preveri, ali so izpolnjeni pogoji za dostop iz odstavka 2. Če so izpolnjeni vsi pogoji za dostop, ustrezno pooblaščeno osebje osrednje točke dostopa obdela zahteve. Podatki iz VIS, do katerih se dostopa, se skupini pošljejo tako, da varnost podatkov ni ogrožena. [Sprememba 166]



  2.   Za odobritev dostopa se uporabljajo naslednji pogoji:






  (a) | država članica gostiteljica pooblasti člane skupine za vpogled v VIS za izvajanje operativnih ciljev, navedenih v operativnem načrtu o mejni kontroli,
  in
  varovanju meje in vračanju, ter [Sprememba 167] |
| --- | --- | --- |

(35)

vstavijo se naslednji členi 45b, 45c, 45d in 45e:

„Člen 45b

Dostop do podatkov za preverjanje s strani prevoznikov

1.   Letalski prevozniki, ladijski prevozniki in mednarodni prevozniki, ki prevažajo skupine po kopnem z avtobusom, za izpolnitev svojih obveznosti iz člena 26(1)(b) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma v VIS s poizvedbo preverijo, ali so vizumi za kratkoročno bivanje, vizumi za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje državljanov tretjih držav veljavni. Zato prevozniki glede vizumov za kratkoročno bivanje predložijo podatke iz točk (a), (b) in (c) člena 9(4) te uredbe ali točk (a), (b) in (c) člena 22c, kot je ustrezno.

  V primerih, ko se potniki ne morejo vkrcati zaradi poizvedbe v VIS
  ,
  prevozniki potnikom zagotovijo to informacijo in sredstva za uveljavljanje njihovih pravic do dostopa
  ,
  popravljanja in izbrisa osebnih podatkov
  ,
  shranjenih v VIS
  . [Sprememba 154]

2.   Agencija eu-LISA za izvajanje odstavka 1 ali za reševanje morebitnih sporov, ki izhajajo iz njegove uporabe, vodi dnevnike vseh postopkov obdelave podatkov, ki jih v okviru prehoda za prevoznike opravljajo prevozniki. V navedenih dnevnikih se zapišejo datum in čas vsakega postopka, podatki, uporabljeni pri poizvedovanju, podatki, ki se pošljejo prek prehoda za prevoznike, in ime zadevnega prevoznika. Dnevniki se hranijo dve leti. Dnevniki se z ustreznimi ukrepi zaščitijo pred nepooblaščenim dostopom.

3.   Varen dostop do prehoda za prevoznike iz člena 1(2)(h) Odločbe Sveta 2004/512/ES, kot je bila spremenjena s to uredbo

  2a(h), vključno z možnostjo uporabe mobilnih tehničnih rešitev
  , prevoznikom omogoča izvedbo poizvedbe

  poizvedbo
  iz odstavka 1 še pred vstopom

  vkrcanjem
  potnika. V ta namen prevoznik pošlje poizvedbo za dovoljenje do vpogleda v VIS z uporabo podatkov iz strojno čitljivega območja potne listine.

  Prevoznik predloži podatke iz strojno berljivega dela potne listine in navede državo članico vstopa. Prevoznik z odstopanjem v primeru letališkega tranzita ni dolžan preveriti, ali ima državljan tretje države veljavni vizum za kratkoročno bivanje, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje. [Sprememba 155]

4.   VIS se odzove z navedbo, ali ima oseba veljaven vizum
  za kratkoročno bivanje, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje
  ali ne, tako da prevozniku pošlje odgovor OK/NOT OK.
  Če je bil izdan vizum za kratkoročno bivanje z omejeno ozemeljsko veljavnostjo v skladu s členom 25 Uredbe (ES) št. 810/2009, je v odgovoru VIS upoštevana država članica oziroma države članice, za katere vizum velja, in država članica vstopa, ki jo navede prevoznik. Prevozniki lahko poslane informacije in prejet odgovor shranijo v skladu s pravom, ki se uporablja. Odgovor ‚OK/NOT OK‘ se ne šteje za odločitev o dovolitvi ali zavrnitvi vstopa v skladu z Uredbo (EU) 2016/399. Komisija z izvedbenimi akt sprejme podrobna pravila o pogojih delovanja prehoda za prevoznike ter pravil o varstvu in varnosti podatkov, ki se uporabljajo. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 49(2). [Sprememba 156]

5.   Vzpostavi se program avtentikacije izključno za prevoznike, da se ustrezno pooblaščenim članom osebja prevoznika mogoči dostop do prehoda za prevoznike za namene odstavka 2.
  Pri vzpostavitvi programa avtentikacije se upoštevajo obvladovanje tveganja za varnost informacij ter načeli vgrajenega in privzetega varstva podatkov.
  Komisija sprejme program avtentikacije z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 49(2). [Sprememba 157]

5a.
     
  Prehod za prevoznike uporablja ločeno zbirko podatkov, ki je namenjena samo za branje in se dnevno posodablja s pomočjo enosmerne ekstrakcije najmanjše potrebne podmnožice podatkov, shranjenih v VIS. Agencija eu-LISA je odgovorna za varnost prehoda za prevoznike in osebnih podatkov, ki jih vsebuje, ter za postopek ekstrakcije osebnih podatkov v ločeno zbirko podatkov, ki je namenjena samo za branje. [Sprememba 158]

5b.
     
  Za prevoznike iz odstavka 1 tega člena veljajo kazni, določene v skladu s členom 26(2) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o izvajanju Schengenskega sporazuma) in členom 4 Direktive Sveta 2001/51/ES, če prevažajo državljane tretjih držav, ki nimajo veljavnega vizuma, čeprav zanje velja vizumska obveznost. [Sprememba 159]

5c.
     
  Če je državljanom tretjih držav vstop zavrnjen, mora prevoznik, ki jih pripelje na zunanje meje po zraku, morju ali kopnem, takoj spet prevzeti odgovornost zanje. Prevozniki morajo na zahtevo mejnih organov državljane tretjih držav vrniti v tretjo državo, iz katere so bili pripeljani, v tretjo državo, ki je izdala potno listino, s katero so potovali, ali v katero koli drugo tretjo državo, za katero so prepričani, da jih bo sprejela. [Sprememba 160]

5d.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 za prevoznike, ki prevažajo skupine z avtobusom, prva tri leta po začetku veljavnosti te uredbe preverjanje iz odstavka 1 ni obvezno in se zanje določbe iz odstavka 5b ne uporabljajo. [Sprememba 161]

Člen 45c

Nadomestni postopki v primeru tehnične nezmožnosti dostopa do podatkov s strani prevoznikov

1.   Kadar vpogleda iz člena 45b(1) tehnično ni mogoče izvesti zaradi nedelovanja katerega koli dela VIS ali iz drugih razlogov, nad katerimi prevoznik nima nadzora, so prevozniki oproščeni obveznosti preverjanja veljavnosti vizumov ali potnih listin prek prehoda za prevoznike. Kadar tako napako odkrije upravljavski organ

  agencija eu-LISA
  , o tem obvesti prevoznike. Prav tako jih obvesti, ko je napaka odpravljena. Kadar tako napako odkrijejo prevozniki, lahko obvestijo upravljavski organ

  agencijo eu-LISA
  . [Sprememba 162]

1a.
     
  Prevoznikom se v primerih iz odstavka 1 tega člena kazni iz člena 45b(5b) ne izrečejo. [Sprememba 163]

1b.
     
  Kadar prevozniki vpogleda iz člena 45b(1) dalj časa tehnično ne morejo izvesti zaradi drugih razlogov, ki niso povezani z nedelovanjem katerega koli dela VIS, o tem obvestijo agencijo eu-LISA. [Sprememba 164]

2.   Podrobnosti nadomestnih postopkov se določijo z izvedbenim aktom, ki se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 49(2).

Člen 45d

Dostop skupin evropske mejne in obalne straže do podatkov v VIS

1.   Člani skupin evropske mejne in obalne straže ter skupin osebja, ki sodeluje pri dejavnostih, povezanih z vračanjem, imajo za izvajanje nalog in pooblastil v skladu s členom 40(1) Uredbe (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta (*13)
  ter poleg dostopa, zagotovljenega v členu 40(8) navedene uredbe, v okviru svojih pooblastil pravico do dostopa do VIS in do iskanja po podatkih v njem. [Sprememba 165]

2.   Za zagotavljanje dostopa iz odstavka 1 agencija Frontex imenuje posebno enoto z ustrezno pooblaščenimi uradniki evropske mejne in obalne straže kot osrednjo točko dostopa. V okviru osrednje točke dostopa se preveri, ali so pogoji za zahtevo za dostop do VIS iz člena 45e izpolnjeni.

Člen 45e

Pogoji in postopek glede dostopa skupin evropske mejne in obalne straže do podatkov v VIS

1.   Skupina evropske mejne in obalne straže lahko v zvezi z dostopom iz odstavka 1 člena 45d pri osrednji točki dostopa evropske mejne in obalne straže iz člena 45d(2) vloži zahtevo za vpogled v vse podatke ali poseben nabor podatkov, shranjenih v VIS. Zahteva temelji na operativnem načrtu o mejni kontroli,
  in
  varovanju meje in/ali vračanju navedene države članice, na katerega se zahteva tudi sklicuje. Osrednja točka dostopa evropske mejne in obalne straže po prejemu zahteve za dostop preveri, ali so izpolnjeni pogoji za dostop iz odstavka 2. Če so izpolnjeni vsi pogoji za dostop, ustrezno pooblaščeno osebje osrednje točke dostopa obdela zahteve. Podatki iz VIS, do katerih se dostopa, se skupini pošljejo tako, da varnost podatkov ni ogrožena. [Sprememba 166]

2.   Za odobritev dostopa se uporabljajo naslednji pogoji:

(a)

država članica gostiteljica pooblasti člane skupine za vpogled v VIS za izvajanje operativnih ciljev, navedenih v operativnem načrtu o mejni kontroli,
  in
  varovanju meje in vračanju, ter [Sprememba 167]

| (b) | vpogled v VIS je potreben za izvajanje posebnih nalog, ki jih je skupini zaupala država članica gostiteljica. |
| --- | --- |

(b)

vpogled v VIS je potreben za izvajanje posebnih nalog, ki jih je skupini zaupala država članica gostiteljica.

3.   V skladu s členom 40(3) Uredbe (EU) 2016/1624 se lahko člani skupin in skupine osebja, ki sodelujejo pri nalogah v zvezi z vračanjem, odzovejo le na informacije, prejete iz VIS, v skladu z navodili in praviloma v prisotnosti mejnih policistov ali osebja, ki sodeluje pri nalogah v zvezi z vračanjem, države članice gostiteljice, v kateri delujejo. Država članica gostiteljica lahko člane skupin pooblasti za delovanje v njenem imenu. [Sprememba 168]

4.   V primeru dvoma ali če istovetnosti imetnika vizuma, vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje ni mogoče preveriti, član evropske skupine mejne in obalne straže osebo napoti k mejnemu policistu države članice gostiteljice.

5.   Člani skupin lahko v VIS vpogledajo v naslednjih primerih:

| (a) | pri izvajanju nalog v zvezi z mejno kontrolo v skladu z Uredbo (EU) 2016/399 imajo člani skupin dostop do podatkov v VIS za preverjanje na mejnih prehodih na zunanjih mejah v skladu s členom 18 oziroma 22 g te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

pri izvajanju nalog v zvezi z mejno kontrolo v skladu z Uredbo (EU) 2016/399 imajo člani skupin dostop do podatkov v VIS za preverjanje na mejnih prehodih na zunanjih mejah v skladu s členom 18 oziroma 22 g te uredbe;

| (b) | pri preverjanju, ali so izpolnjeni pogoji za vstop, bivanje ali prebivanje na ozemlju države članice, imajo člani skupin dostop do podatkov v VIS za preverjanje državljanov tretjih držav znotraj ozemlja v skladu s členom 19 oziroma 22h te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

pri preverjanju, ali so izpolnjeni pogoji za vstop, bivanje ali prebivanje na ozemlju države članice, imajo člani skupin dostop do podatkov v VIS za preverjanje državljanov tretjih držav znotraj ozemlja v skladu s členom 19 oziroma 22h te uredbe;

| (c) | pri ugotavljanju istovetnosti katere koli osebe, ki morda ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop, bivanje ali prebivanje na ozemlju države članice, imajo člani skupin dostop do podatkov v VIS za ugotavljanje istovetnosti v skladu s členom 20 te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

pri ugotavljanju istovetnosti katere koli osebe, ki morda ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop, bivanje ali prebivanje na ozemlju države članice, imajo člani skupin dostop do podatkov v VIS za ugotavljanje istovetnosti v skladu s členom 20 te uredbe.

6.   Če se na podlagi navedenega dostopa in iskalne poizvedbe izkaže, da je bil v VIS najden zadetek, se o tem obvesti državo članico gostiteljico.

7.   Upravljavski organ v skladu z določbami člena 34 vodi vse dnevnike postopkov obdelave podatkov v VIS, ki jih izvedejo člani evropskih skupin mejne in obalne straže ali skupin osebja, ki sodeluje pri nalogah, povezanih z vračanjem. [Sprememba 169]

8.   Vsak dostop in vsaka iskalna poizvedba, ki jo opravi agencija Frontex, se evidentira v skladu z določbami člena 34, zabeleži pa se tudi vsaka uporaba podatkov, do katerih je dostopala agencija

  so dostopale skupine agencije
  Frontex. [Sprememba 170]

9.   Noben del sistema VIS ne sme biti povezan z nobenim računalniškim sistemom za zbiranje in obdelavo podatkov, ki ga uporablja

  upravlja
  agencija Frontex ali ki se uporablja

  upravlja
  pri navedeni agenciji, prav tako se podatki iz VIS, do katerih ima dostop agencija Frontex, ne smejo prenesti v tak sistem, razen kadar je to potrebno za izvajanje nalog za namene uredbe o vzpostavitvi evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS). Noben del VIS se ne sme prenesti. Vodenje dnevnikov o dostopu in iskalnih poizvedbah se ne šteje za prenašanje ali kopiranje podatkov iz VIS. [Sprememba 171]

10.   Agencija Frontex sprejme in uporabi ukrepe za zagotovitev varnosti podatkov, kot so določeni v členu 32.“;

(*13)  Uredba (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o evropski mejni in obalni straži ter spremembi Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 in Odločbe Sveta 2005/267/ES (UL L 251, 16.9.2016, str. 1)."

*13

| (35a) | členi 46, 47 in 48 se črtajo; [Spremembe 172, 173 in 174] |
| --- | --- |

(35a)

(35a)

členi 46, 47 in 48 se črtajo; [Spremembe 172, 173 in 174]

členi 46, 47 in 48 se črtajo;

| (35b) | vstavi se naslednji člen:





  „Člen 48a




  Izvajanje prenosa pooblastila





  1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.






  2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 9cb in člena 23 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe]. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.






  3.
     
  Prenos pooblastila iz člena 9cb in člena 23 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.






  4.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.






  5.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.






  6.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 9cb in členom 23, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“; [Sprememba 175] |
| --- | --- |

(35b)

(35b)

vstavi se naslednji člen:

vstavi se naslednji člen:

„Člen 48a

Izvajanje prenosa pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 9cb in člena 23 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe]. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.
     
  Prenos pooblastila iz člena 9cb in člena 23 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 9cb in členom 23, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“; [Sprememba 175]

| (36) | člen 49 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 49
  Postopek v odboru

  1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (*14).


  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.



  (*14)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).“;" |
| --- | --- |

(36)

člen 49 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 49

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (*14).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

(*14)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).“;"

*14

| (37) | vstavi se naslednji člen 49a:

  „Člen 49a
  Svetovalna skupina
  Agencija eu-LISA ustanovi svetovalno skupino ter ji zagotovi strokovno znanje in izkušnje v zvezi z VIS, zlasti v okviru priprave njenega letnega delovnega programa in letnega poročila o dejavnostih.“; |
| --- | --- |

(37)

vstavi se naslednji člen 49a:

„Člen 49a

Svetovalna skupina

Agencija eu-LISA ustanovi svetovalno skupino ter ji zagotovi strokovno znanje in izkušnje v zvezi z VIS, zlasti v okviru priprave njenega letnega delovnega programa in letnega poročila o dejavnostih.“;

| (38) | člen 50 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 50
  Spremljanje in ocenjevanje
  učinka na temeljne pravice [Sprememba 176]


  1.   Upravljavski organ

  Agencija eu-LISA
  zagotovi vzpostavitev postopkov za spremljanje delovanja VIS v primerjavi z zastavljenimi cilji glede na rezultate, stroškovno učinkovitost, varnost in kakovost storitev
  , pa tudi za spremljanje spoštovanja temeljnih pravic, vključno s pravico do varstva osebnih podatkov, pravico do nediskriminacije, pravicami otrok in pravico do učinkovitega pravnega sredstva
  . [Sprememba 177]



  2.   Zaradi tehničnega vzdrževanja ima upravljavski organ

  agencija eu-LISA
  dostop do potrebnih informacij o postopkih obdelave podatkov, ki se izvajajo v VIS. [Sprememba 178]



  3.   Agencija eu-LISA vsaki dve leti Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži poročilo o tehničnem delovanju VIS, vključno z njegovo varnostjo
  in stroški
  .
  Poročilo vsebuje pregled trenutnega napredka pri razvoju projekta in z njim povezanih stroškov, oceno finančnega učinka ter informacije o vseh tehničnih vprašanjih in tveganjih, ki lahko vplivajo na skupne stroške sistema. [Sprememba 179]





  3a.
     
  V primeru zamud v razvojnem procesu agencija eu-LISA Evropski parlament in Svet čim prej obvesti o razlogih za zamude ter o njihovih časovnih in finančnih posledicah. [Sprememba 180]



  4.   Vse države članice in Europol ob upoštevanju določb nacionalnega prava o objavi občutljivih informacij pripravijo letna poročila o učinkovitosti dostopa do podatkov iz VIS zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, pri čemer vključijo informacije in statistične podatke o:






  (a) | natančnem namenu vpogleda, vključno z vrsto terorističnega kaznivega dejanja ali hudega kaznivega dejanja
  , in dostopih do podatkov otrok, mlajših od 12 let
  ; [Sprememba 181] |
| --- | --- | --- |

(38)

člen 50 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 50

Spremljanje in ocenjevanje
  učinka na temeljne pravice [Sprememba 176]

1.   Upravljavski organ

  Agencija eu-LISA
  zagotovi vzpostavitev postopkov za spremljanje delovanja VIS v primerjavi z zastavljenimi cilji glede na rezultate, stroškovno učinkovitost, varnost in kakovost storitev
  , pa tudi za spremljanje spoštovanja temeljnih pravic, vključno s pravico do varstva osebnih podatkov, pravico do nediskriminacije, pravicami otrok in pravico do učinkovitega pravnega sredstva
  . [Sprememba 177]

2.   Zaradi tehničnega vzdrževanja ima upravljavski organ

  agencija eu-LISA
  dostop do potrebnih informacij o postopkih obdelave podatkov, ki se izvajajo v VIS. [Sprememba 178]

3.   Agencija eu-LISA vsaki dve leti Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži poročilo o tehničnem delovanju VIS, vključno z njegovo varnostjo
  in stroški
  .
  Poročilo vsebuje pregled trenutnega napredka pri razvoju projekta in z njim povezanih stroškov, oceno finančnega učinka ter informacije o vseh tehničnih vprašanjih in tveganjih, ki lahko vplivajo na skupne stroške sistema. [Sprememba 179]

3a.
     
  V primeru zamud v razvojnem procesu agencija eu-LISA Evropski parlament in Svet čim prej obvesti o razlogih za zamude ter o njihovih časovnih in finančnih posledicah. [Sprememba 180]

4.   Vse države članice in Europol ob upoštevanju določb nacionalnega prava o objavi občutljivih informacij pripravijo letna poročila o učinkovitosti dostopa do podatkov iz VIS zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, pri čemer vključijo informacije in statistične podatke o:

(a)

natančnem namenu vpogleda, vključno z vrsto terorističnega kaznivega dejanja ali hudega kaznivega dejanja
  , in dostopih do podatkov otrok, mlajših od 12 let
  ; [Sprememba 181]

| (b) | utemeljenih razlogih za utemeljen sum, da je osumljenec, storilec ali žrtev zajeta s to uredbo; |
| --- | --- |

(b)

utemeljenih razlogih za utemeljen sum, da je osumljenec, storilec ali žrtev zajeta s to uredbo;

| (c) | številu zahtev za dostop do VIS zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

(c)

številu zahtev za dostop do VIS zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj;

| (ca) | številu in vrsti primerov, v katerih so bili uporabljeni postopki za nujne primere iz člena 22m(2), vključno s primeri, pri katerih po naknadnem preverjanju, ki ga je opravila centralna točka dostopa, nujnost ni bila potrjena; [Sprememba 182] |
| --- | --- |

(ca)

številu in vrsti primerov, v katerih so bili uporabljeni postopki za nujne primere iz člena 22m(2), vključno s primeri, pri katerih po naknadnem preverjanju, ki ga je opravila centralna točka dostopa, nujnost ni bila potrjena; [Sprememba 182]

| (d) | številu in vrsti zadev, katerih rezultat je bila uspešna ugotovitev istovetnosti; |
| --- | --- |

(d)

številu in vrsti zadev, katerih rezultat je bila uspešna ugotovitev istovetnosti;

| (da) | statistiki o trgovini z otroki, vključno s primeri uspešnih identifikacij. [Sprememba 183] |
| --- | --- |

(da)

statistiki o trgovini z otroki, vključno s primeri uspešnih identifikacij. [Sprememba 183]

Letna poročila držav članic in Europola se Komisiji pošljejo do 30. junija naslednjega leta.
  Komisija letna poročila združi v izčrpno poročilo, ki se objavi do 30. decembra istega leta. [Sprememba 184]

5.   Komisija vsaka štiri leta

  vsaki dve leti
  pripravi splošno oceno VIS. Navedena splošna

  Splošna
  ocena vključuje pregled doseženih rezultatov glede na zastavljene cilje in
  nastale stroške ter
  oceno nadaljnje veljavnosti temeljnih načel
  in učinka na temeljne pravice
  , uporabe te uredbe v zvezi z VIS, njegove varnosti, uporabe določb iz člena 31 ter vpliva na delovanje v prihodnje. Komisija oceno posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 185]

6.   Države članice upravljavskemu organu in Komisiji zagotovijo potrebne informacije za pripravo poročil iz odstavkov 3, 4 in 5.

7.   Upravljavski organ zagotovi Komisiji potrebne informacije za pripravo splošne ocene iz odstavka 5.“;

| (39) | naslov Priloge 1 se nadomesti z naslednjim:


  „Seznam medneearodnih organizacij iz člena 31(1)“;
  [Sprememba 186] |
| --- | --- |

(39)

(39)

naslov Priloge 1 se nadomesti z naslednjim:

naslov Priloge 1 se nadomesti z naslednjim:

„Seznam medneearodnih organizacij iz člena 31(1)“;
  [Sprememba 186]

„Seznam medneearodnih organizacij iz člena 31(1)“;

[Sprememba 186]

| (40) | za členom 22 se vstavita naslednji poglavji IIIa in IIIb:
  „POGLAVJE IIIa
  VNOS IN UPORABA PODATKOV O VIZUMIH ZA DOLGOROČNO BIVANJE IN DOVOLJENJIH ZA PREBIVANJE

  Člen 22a
  Postopki za vnos podatkov na podlagi odločitve o vlogi za izdajo vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje

  1.   Ko organ izda odločitev o vlogi za izdajo vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, brez odlašanja oblikuje individualno dokumentacijo, tako da vnese podatke iz člena 22c ali 22d v VIS.




  1a.
     
  Organ, pristojen za izdajo odločbe, pred izdajo pripravi individualno dokumentacijo. [Sprememba 187]



  2.   Ob oblikovanju individualne dokumentacije VIS samodejno začne poizvedbo v skladu s členom 22b.


  3.   Če se je imetnik prijavil kot del skupine ali z družinskim članom, organ oblikuje ločeno individualno dokumentacijo za vsako osebo v skupini in poveže dokumentacije oseb, ki so se prijavile skupaj in jim je bil izdan vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje.
  Vloge staršev ali zakonitih skrbnikov se ne ločijo od vlog njihovih otrok. [Sprememba 188]



  4.   Če se predložitev nekaterih podatkov v skladu z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo ne zahteva ali če jih dejansko ni mogoče priskrbeti, se v posebna podatkovna polja vnese „ni relevantno“. V primeru prstnih odtisov sistem omogoča razlikovanje med primeri, ko se predložitev prstnih odtisov v skladu z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo ne zahteva, in primeri, ko jih dejansko ni mogoče priskrbeti.



  Člen 22b
  Poizvedbe v drugih sistemih

  1.   Dosjeji se samodejno obdelajo v VIS, da se preverijo morebitni zadetki, vendar zgolj za oceno, ali oseba morda pomeni grožnjo javnemu redu,
  ali
  notranji varnosti ali javnemu zdravju v državah članicah, v skladu s členom 6(1)(e) Uredbe (EU) 2016/399. V VIS se vsak dosje obravnava posebej. [Sprememba 189]



  2.   VIS vsakokrat, ko je ob izdaji ali zavrnitvi vizuma

  v zvezi z vizumom
  za dolgoročno bivanje ali dovoljenja

  dovoljenjem
  za prebivanje v skladu s členom 22d

  22c
  oblikovana nova individualna dokumentacija, začne poizvedbo z uporabo evropskega portala za iskanje iz člena 6(1) [uredbe o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ], da primerja zadevne podatke iz člena 22c(2)(a), (b), (c), (f) in (g) te uredbe z ustreznimi podatki iz VIS, schengenskega informacijskega sistema (SIS), sistema vstopa/izstopa (SVI), evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), vključno z nadzornim seznamom iz člena 29 Uredbe (EU) 2018/XX za vzpostavitev evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve, [sistema ECRIS-TCN v zvezi z obsodbami, povezanimi s terorističnimi kaznivimi dejanji in drugimi hudimi kaznivimi dejanji], podatkovne zbirke Europola, Interpolove podatkovne zbirke o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih (SLTD) in Interpolove zbirke potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov (TDAWN).
  VIS preveri:










  (a) | ali se potna listina, uporabljena v vlogi, ujema s potno listino, ki je v SIS prijavljena kot izgubljena, ukradena, odtujena ali preklicana; |
| --- | --- | --- |

(40)

za členom 22 se vstavita naslednji poglavji IIIa in IIIb:

„POGLAVJE IIIa

VNOS IN UPORABA PODATKOV O VIZUMIH ZA DOLGOROČNO BIVANJE IN DOVOLJENJIH ZA PREBIVANJE

Člen 22a

Postopki za vnos podatkov na podlagi odločitve o vlogi za izdajo vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje

1.   Ko organ izda odločitev o vlogi za izdajo vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, brez odlašanja oblikuje individualno dokumentacijo, tako da vnese podatke iz člena 22c ali 22d v VIS.

1a.
     
  Organ, pristojen za izdajo odločbe, pred izdajo pripravi individualno dokumentacijo. [Sprememba 187]

2.   Ob oblikovanju individualne dokumentacije VIS samodejno začne poizvedbo v skladu s členom 22b.

3.   Če se je imetnik prijavil kot del skupine ali z družinskim članom, organ oblikuje ločeno individualno dokumentacijo za vsako osebo v skupini in poveže dokumentacije oseb, ki so se prijavile skupaj in jim je bil izdan vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje.
  Vloge staršev ali zakonitih skrbnikov se ne ločijo od vlog njihovih otrok. [Sprememba 188]

4.   Če se predložitev nekaterih podatkov v skladu z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo ne zahteva ali če jih dejansko ni mogoče priskrbeti, se v posebna podatkovna polja vnese „ni relevantno“. V primeru prstnih odtisov sistem omogoča razlikovanje med primeri, ko se predložitev prstnih odtisov v skladu z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo ne zahteva, in primeri, ko jih dejansko ni mogoče priskrbeti.

Člen 22b

Poizvedbe v drugih sistemih

1.   Dosjeji se samodejno obdelajo v VIS, da se preverijo morebitni zadetki, vendar zgolj za oceno, ali oseba morda pomeni grožnjo javnemu redu,
  ali
  notranji varnosti ali javnemu zdravju v državah članicah, v skladu s členom 6(1)(e) Uredbe (EU) 2016/399. V VIS se vsak dosje obravnava posebej. [Sprememba 189]

2.   VIS vsakokrat, ko je ob izdaji ali zavrnitvi vizuma

  v zvezi z vizumom
  za dolgoročno bivanje ali dovoljenja

  dovoljenjem
  za prebivanje v skladu s členom 22d

  22c
  oblikovana nova individualna dokumentacija, začne poizvedbo z uporabo evropskega portala za iskanje iz člena 6(1) [uredbe o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ], da primerja zadevne podatke iz člena 22c(2)(a), (b), (c), (f) in (g) te uredbe z ustreznimi podatki iz VIS, schengenskega informacijskega sistema (SIS), sistema vstopa/izstopa (SVI), evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), vključno z nadzornim seznamom iz člena 29 Uredbe (EU) 2018/XX za vzpostavitev evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve, [sistema ECRIS-TCN v zvezi z obsodbami, povezanimi s terorističnimi kaznivimi dejanji in drugimi hudimi kaznivimi dejanji], podatkovne zbirke Europola, Interpolove podatkovne zbirke o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih (SLTD) in Interpolove zbirke potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov (TDAWN).
  VIS preveri:

(a)

ali se potna listina, uporabljena v vlogi, ujema s potno listino, ki je v SIS prijavljena kot izgubljena, ukradena, odtujena ali preklicana;

| (b) | ali se potna listina, uporabljena v vlogi, ujema s potno listino listin, ki je v podatkovni zbirki SLTD prijavljena kot izgubljena, ukradena ali preklicana; |
| --- | --- |

(b)

ali se potna listina, uporabljena v vlogi, ujema s potno listino listin, ki je v podatkovni zbirki SLTD prijavljena kot izgubljena, ukradena ali preklicana;

| (c) | ali za prosilca velja razpis ukrepa za zavrnitev vstopa in prepoved bivanja, vnesen v SIS; |
| --- | --- |

(c)

ali za prosilca velja razpis ukrepa za zavrnitev vstopa in prepoved bivanja, vnesen v SIS;

| (d) | ali za prosilca velja razpis ukrepa v SIS, s katerim se zahteva njegovo prijetje zaradi predaje na podlagi evropskega naloga za prijetje ali njegovo prijetje zaradi izročitve; |
| --- | --- |

(d)

ali za prosilca velja razpis ukrepa v SIS, s katerim se zahteva njegovo prijetje zaradi predaje na podlagi evropskega naloga za prijetje ali njegovo prijetje zaradi izročitve;

| (e) | ali se prosilec in potna listina ujemata z zavrnjeno, preklicano ali razveljavljeno odobritvijo potovanja v centralnem sistemu ETIAS; |
| --- | --- |

(e)

ali se prosilec in potna listina ujemata z zavrnjeno, preklicano ali razveljavljeno odobritvijo potovanja v centralnem sistemu ETIAS;

| (f) | ali sta prosilec in potna listina v nadzornem seznamu iz člena 34 Uredbe (EU) 2018/1240; |
| --- | --- |

(f)

ali sta prosilec in potna listina v nadzornem seznamu iz člena 34 Uredbe (EU) 2018/1240;

| (g) | ali so podatki o prosilcu že zabeleženi v VIS o isti osebi; |
| --- | --- |

(g)

ali so podatki o prosilcu že zabeleženi v VIS o isti osebi;

| (h) | ali se podatki v vlogi v zvezi s potno listino ujemajo z drugo vlogo za izdajo vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, ki se navezuje na drugačne podatke o istovetnosti; |
| --- | --- |

(h)

ali se podatki v vlogi v zvezi s potno listino ujemajo z drugo vlogo za izdajo vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, ki se navezuje na drugačne podatke o istovetnosti;

| (i) | ali je prosilec trenutno oziroma je bil v preteklosti v SVI prijavljen kot oseba, ki je prekoračila dovoljeni čas bivanja; |
| --- | --- |

(i)

ali je prosilec trenutno oziroma je bil v preteklosti v SVI prijavljen kot oseba, ki je prekoračila dovoljeni čas bivanja;

| (j) | ali je prosilec v SVI zabeležen kot oseba, ki ji je bil zavrnjen vstop; |
| --- | --- |

(j)

ali je prosilec v SVI zabeležen kot oseba, ki ji je bil zavrnjen vstop;

| (k) | ali za prosilca velja odločitev o zavrnitvi, razveljavitvi ali preklicu vizuma za kratkoročno bivanje, zabeležena v VIS; |
| --- | --- |

(k)

ali za prosilca velja odločitev o zavrnitvi, razveljavitvi ali preklicu vizuma za kratkoročno bivanje, zabeležena v VIS;

| (l) | ali za prosilca velja odločitev o zavrnitvi, razveljavitvi ali preklicu vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, zabeležena v VIS; |
| --- | --- |

(l)

ali za prosilca velja odločitev o zavrnitvi, razveljavitvi ali preklicu vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, zabeležena v VIS;

| (m) | ali so v podatkih Europola zabeleženi podatki, ki določajo istovetnost prosilca; |
| --- | --- |

(m)

ali so v podatkih Europola zabeleženi podatki, ki določajo istovetnost prosilca;

| (n) | v primerih, ko je prosilec mladoletna oseba, ali za ustrezno osebo s starševskimi pravicami oziroma zakonitega skrbnika prosilca:










  (i) | velja razpis ukrepa v SIS, s katerim se zahteva njegovo prijetje zaradi predaje na podlagi evropskega naloga za prijetje ali njegovo prijetje zaradi izročitve; |
| --- | --- | --- |

(n)

v primerih, ko je prosilec mladoletna oseba, ali za ustrezno osebo s starševskimi pravicami oziroma zakonitega skrbnika prosilca:

(i)

velja razpis ukrepa v SIS, s katerim se zahteva njegovo prijetje zaradi predaje na podlagi evropskega naloga za prijetje ali njegovo prijetje zaradi izročitve;

| (ii) | velja razpis ukrepa v SIS za zavrnitev vstopa in prepoved bivanja; |
| --- | --- |

(ii)

velja razpis ukrepa v SIS za zavrnitev vstopa in prepoved bivanja;

| (iii) | ali ima potno listino, ki je v nadzornem seznamu iz člena 34 Uredbe (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

(iii)

ali ima potno listino, ki je v nadzornem seznamu iz člena 34 Uredbe (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta.

Ta odstavek ne preprečujejo vložitve prošnje za azil na podlagi katerega koli razloga. Če vlogo za izdajo vizuma vloži žrtev nasilnih kaznivih dejanj, kot so nasilje v družini ali trgovina z ljudmi, ki jih je izvršil njen sponzor, je treba dokumentacijo v VIS ločiti od dokumentacije sponzorja, da se žrtev zaščiti pred nadaljnjo nevarnostjo.

Da bi preprečili tveganje lažnih zadetkov, bi moral vsako poizvedbo, ki zadeva otroke, mlajše od 14 let, ali osebe, starejše od 75 let, ki je bila izvedena z biometričnimi identifikatorji, odvzetimi več kot pet let pred ujemanjem, ter pri kateri istovetnost državljana tretje države ni bila potrjena, obvezno ročno preveriti strokovnjak za biometrične podatke. [Sprememba 190]

3.   VIS v individualno dokumentacijo doda sklic na vsak zadetek, pridobljen v skladu z odstavkoma 2 in 5. Poleg tega VIS, če je to ustrezno, opredeli državo članico ali države članice, ki so vnesle ali zagotovile podatke, na podlagi katerih je bil najden zadetek, ali Europol in to vnese v individualno dokumentacijo.
  Druge informacije, razen sklica na morebitni zadetek in ustvarjalca podatkov, se ne vnesejo. [Sprememba 191]

3a.
     
  Pri poizvedovanju v podatkovni zbirki SLTD se podatki, ki jih je uporabnik ESP uporabil za poizvedbo, ne delijo z lastniki podatkov Interpola. [Sprememba 192]

4.   Za namene člena 2(2)(f) glede izdanih ali podaljšanih vizumov za dolgoročno bivanje se s poizvedbami na podlagi odstavka 2 tega člena zadevni podatki iz člena 22c(2) primerjajo s podatki iz sistema SIS, da se opredeli, ali za prosilca velja kateri od naslednjih razpisov ukrepov:

| (a) | razpis ukrepa v zvezi z osebami, za katere se zahteva prijetje zaradi predaje ali izročitve; |
| --- | --- |

(a)

razpis ukrepa v zvezi z osebami, za katere se zahteva prijetje zaradi predaje ali izročitve;

| (b) | razpis ukrepa v zvezi s pogrešanimi osebami; |
| --- | --- |

(b)

razpis ukrepa v zvezi s pogrešanimi osebami;

| (c) | razpis ukrepa v zvezi z osebami, iskanimi zaradi sodelovanja v sodnem postopku; |
| --- | --- |

(c)

razpis ukrepa v zvezi z osebami, iskanimi zaradi sodelovanja v sodnem postopku;

| (d) | razpis ukrepa za osebe in stvari zaradi prikrite ali, namenske
  ali poizvedovalne
  kontrole. [Sprememba 194] |
| --- | --- |

(d)

razpis ukrepa za osebe in stvari zaradi prikrite ali, namenske
  ali poizvedovalne
  kontrole. [Sprememba 194]

Če je rezultat primerjave, navedene v tem odstavku, en ali več zadetkov, VIS pošlje samodejno obvestilo osrednjemu organu države članice, ki je sprožil iskalno zahtevo, in sprejme vse ustrezne nadaljnje ukrepe.

  Člen 9a(5a), (5b), (5c), (5d) in členi 9c, 9ca, 9cb se smiselno uporabljajo ob upoštevanju naslednjih posebnih določb. [Sprememba 195]

5.   Glede poizvedbe v sistemih SVI, ETIAS in VIS v skladu z odstavkom 2, se zadetki omejijo na navajanje zavrnitev dovoljenja za potovanje, vstopa ali vizuma, ki je bila izrečena iz varnostnih razlogov.

6.   Če vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje izda ali podaljša konzularni organ države članice, se uporablja člen 9a.
  [Sprememba 196]

7.   Če organ na ozemlju države članice izda ali podaljša dovoljenje za prebivanje ali če podaljša vizum za dolgoročno bivanje organ, se uporablja naslednje:

| (a) | navedeni organ preveri, ali se podatki, zapisani v individualni dokumentaciji, ujemajo s podatki iz VIS, podatki v enem od informacijskih sistemov/podatkovnih zbirk EU, v katerem poteka iskanje, podatki Europola ali podatki iz Interpolovih podatkovnih zbirk v skladu z odstavkom 2; |
| --- | --- |

(a)

navedeni organ preveri, ali se podatki, zapisani v individualni dokumentaciji, ujemajo s podatki iz VIS, podatki v enem od informacijskih sistemov/podatkovnih zbirk EU, v katerem poteka iskanje, podatki Europola ali podatki iz Interpolovih podatkovnih zbirk v skladu z odstavkom 2;

| (b) | če se zadetek iz odstavka 2 nanaša na podatke Europola, se za nadaljnje ukrepanje obvesti nacionalno enoto Europola; |
| --- | --- |

(b)

če se zadetek iz odstavka 2 nanaša na podatke Europola, se za nadaljnje ukrepanje obvesti nacionalno enoto Europola;

| (c) | če se podatki ne ujemajo in med samodejno obdelavo na podlagi odstavkov 2 in 3 ni bil zabeležen noben drug zadetek, organ izbriše napačni zadetek iz dosjeja; |
| --- | --- |

(c)

če se podatki ne ujemajo in med samodejno obdelavo na podlagi odstavkov 2 in 3 ni bil zabeležen noben drug zadetek, organ izbriše napačni zadetek iz dosjeja;

| (d) | če se podatki ujemajo ali če ostajajo dvomi glede istovetnosti prosilca, organ ukrepa na podlagi podatkov, zaradi katerih je bil skladno z odstavkom 4 najden zadetek, v skladu s postopki, pogoji in merili iz zakonodaje EU in nacionalne zakonodaje.
  [Sprememba 197] |
| --- | --- |

(d)

če se podatki ujemajo ali če ostajajo dvomi glede istovetnosti prosilca, organ ukrepa na podlagi podatkov, zaradi katerih je bil skladno z odstavkom 4 najden zadetek, v skladu s postopki, pogoji in merili iz zakonodaje EU in nacionalne zakonodaje.
  [Sprememba 197]

Člen 22c

Individualna dokumentacija, ki se oblikuje glede izdanega vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje

Individualna dokumentacija, ki se oblikuje na podlagi člena 22a(1), vsebuje naslednje podatke:

| (1) | organ, ki je izdal dokument, in njegovo lokacijo; |
| --- | --- |

(1)

organ, ki je izdal dokument, in njegovo lokacijo;

| (2) | naslednje podatke o imetniku:






  (a) | priimek; ime ali imena; datum

  leto
  rojstva; trenutno državljanstvo ali državljanstva; spol; datum, kraj in država rojstva; [Sprememba 198] |
| --- | --- | --- |

(2)

naslednje podatke o imetniku:

(a)

priimek; ime ali imena; datum

  leto
  rojstva; trenutno državljanstvo ali državljanstva; spol; datum, kraj in država rojstva; [Sprememba 198]

| (b) | vrsto in številko potne listine ter tričrkovno oznako države izdajateljice potne listine; |
| --- | --- |

(b)

vrsto in številko potne listine ter tričrkovno oznako države izdajateljice potne listine;

| (c) | datum izteka veljavnosti potne listine; |
| --- | --- |

(c)

datum izteka veljavnosti potne listine;

| (cc) | organ, ki je izdal potno listino; |
| --- | --- |

(cc)

organ, ki je izdal potno listino;

| (d) | v primeru mladoletnikov priimek in ime oziroma imena osebe s starševsko avtoriteto ali zakonitega skrbnika imetnika; |
| --- | --- |

(d)

v primeru mladoletnikov priimek in ime oziroma imena osebe s starševsko avtoriteto ali zakonitega skrbnika imetnika;

| (e) | priimek, ime in naslov fizične osebe ali naziv in naslov delodajalca ali katere koli druge organizacije, na podlagi katere je bila vloga predložena; |
| --- | --- |

(e)

priimek, ime in naslov fizične osebe ali naziv in naslov delodajalca ali katere koli druge organizacije, na podlagi katere je bila vloga predložena;

| (f) | podobo obraza imetnika, če je mogoče, posneto v živo; [Sprememba 199] |
| --- | --- |

(f)

podobo obraza imetnika, če je mogoče, posneto v živo; [Sprememba 199]

| (g) | dva prstna odtisa imetnika, v skladu z zadevno zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

(g)

dva prstna odtisa imetnika, v skladu z zadevno zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo;

| (3) | naslednje podatke o izdanem vizumu za dolgoročno bivanje ali dovoljenju za prebivanje:






  (a) | informacije o statusu, iz katerih izhaja, da je bil izdan vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje; |
| --- | --- | --- |

(3)

naslednje podatke o izdanem vizumu za dolgoročno bivanje ali dovoljenju za prebivanje:

(a)

informacije o statusu, iz katerih izhaja, da je bil izdan vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje;

| (b) | kraj in datum odločitve o izdaji vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje; |
| --- | --- |

(b)

kraj in datum odločitve o izdaji vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje;

| (c) | vrsto izdanega dokumenta (vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje); |
| --- | --- |

(c)

vrsto izdanega dokumenta (vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje);

| (d) | številko izdanega vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje; |
| --- | --- |

(d)

številko izdanega vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje;

| (e) | datum izteka veljavnosti vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje. |
| --- | --- |

(e)

datum izteka veljavnosti vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje.

Člen 22d

Individualna dokumentacija, ki se oblikuje v nekaterih primerih zavrnitve vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje

Če je bila sprejeta odločitev o zavrnitvi izdaje vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, ker se šteje, da prosilec pomeni grožnjo javnemu redu,
  ali
  notranji varnosti ali javnemu zdravju, ali ker je prosilec predložil dokumente, ki so bili pridobljeni z goljufijo, ponarejeni ali v katere se je posegalo, organ, ki zavrne izdajo, brez odlašanja oblikuje individualno dokumentacijo, ki vsebuje naslednje podatke: [Sprememba 200]

| a) | priimek, priimek ob rojstvu (prejšnji priimek ali priimki); ime ali imena; spol; datum, kraj in država rojstva; |
| --- | --- |

a)

priimek, priimek ob rojstvu (prejšnji priimek ali priimki); ime ali imena; spol; datum, kraj in država rojstva;

| b) | trenutno državljanstvo in državljanstvo ob rojstvu; |
| --- | --- |

b)

trenutno državljanstvo in državljanstvo ob rojstvu;

| c) | vrsto in številko potne listine, organ, ki jo je izdal, ter datum izdaje in datum izteka veljavnosti; |
| --- | --- |

c)

vrsto in številko potne listine, organ, ki jo je izdal, ter datum izdaje in datum izteka veljavnosti;

| d) | v primeru mladoletnih oseb priimek in ime ali imena osebe s starševsko avtoriteto ali zakonitega skrbnika prosilca; |
| --- | --- |

d)

v primeru mladoletnih oseb priimek in ime ali imena osebe s starševsko avtoriteto ali zakonitega skrbnika prosilca;

| e) | priimek, ime in naslov fizične osebe, za katero je bila vloga predložena; |
| --- | --- |

e)

priimek, ime in naslov fizične osebe, za katero je bila vloga predložena;

| f) | podobo obraza prosilca, če je mogoče, posneto v živo; [Sprememba 202] |
| --- | --- |

f)

podobo obraza prosilca, če je mogoče, posneto v živo; [Sprememba 202]

| g) | dva prstna odtisa prosilca v skladu z zadevno zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

g)

dva prstna odtisa prosilca v skladu z zadevno zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo;

| h) | informacije o zavrnitvi izdaje vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, ker se šteje, da prosilec pomeni grožnjo javnemu redu,
  ali
  notranji varnosti ali javnemu zdravju, ali ker je prosilec predložil dokumente, ki so bili pridobljeni z goljufijo, ponarejeni ali v katere se je posegalo; [Sprememba 203] |
| --- | --- |

h)

informacije o zavrnitvi izdaje vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, ker se šteje, da prosilec pomeni grožnjo javnemu redu,
  ali
  notranji varnosti ali javnemu zdravju, ali ker je prosilec predložil dokumente, ki so bili pridobljeni z goljufijo, ponarejeni ali v katere se je posegalo; [Sprememba 203]

| i) | organ, ki je zavrnil izdajo vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, vključno z njegovo lokacijo; |
| --- | --- |

i)

organ, ki je zavrnil izdajo vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, vključno z njegovo lokacijo;

| j) | kraj in datum sprejetja odločitve o zavrnitvi vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje. |
| --- | --- |

j)

kraj in datum sprejetja odločitve o zavrnitvi vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje.

Člen 22e

Podatki, ki se vnesejo glede odvzetega vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje

1.   Če je bila sprejeta odločitev o odvzemu dovoljenja za prebivanje ali vizuma za dolgoročno bivanje ali o skrajšanju veljavnosti vizuma za dolgoročno bivanje, organ, ki je sprejel to odločitev, v individualno dokumentacijo vnese naslednje podatke:

| (a) | informacije o statusu, iz katerih izhaja, da je bil vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje odvzeto ali da je bila skrajšana veljavnost vizuma za dolgoročno bivanje; |
| --- | --- |

(a)

informacije o statusu, iz katerih izhaja, da je bil vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje odvzeto ali da je bila skrajšana veljavnost vizuma za dolgoročno bivanje;

| (b) | organ, ki je odvzel vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje ali ki je skrajšal veljavnost vizuma za dolgoročno bivanje, vključno z lokacijo takega organa; |
| --- | --- |

(b)

organ, ki je odvzel vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje ali ki je skrajšal veljavnost vizuma za dolgoročno bivanje, vključno z lokacijo takega organa;

| (c) | kraj in datum odločitve; |
| --- | --- |

(c)

kraj in datum odločitve;

| (d) | nov datum izteka veljavnosti vizuma za dolgoročno bivanje, če je to ustrezno; |
| --- | --- |

(d)

nov datum izteka veljavnosti vizuma za dolgoročno bivanje, če je to ustrezno;

| (e) | številko vizumske nalepke, če je bila zaradi skrajšanja veljavnosti izdana nova vizumska nalepka. |
| --- | --- |

(e)

številko vizumske nalepke, če je bila zaradi skrajšanja veljavnosti izdana nova vizumska nalepka.

2.   V individualni dokumentaciji se navedejo tudi razlogi za odvzem vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje ali razlogi za skrajšanje veljavnosti takega vizuma v skladu s točko (h) člena 22d.

Člen 22f

Podatki, ki se vnesejo glede vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, katerega veljavnost je bila podaljšana

Če je bila sprejeta odločitev o podaljšanju veljavnosti dovoljenja za prebivanje ali vizuma za dolgoročno bivanje, organ, ki je podaljšal veljavnost dokumenta, v individualno dokumentacijo vnese naslednje podatke:

| (a) | informacije o statusu, iz katerih izhaja, da je bila veljavnost vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje podaljšana; |
| --- | --- |

(a)

informacije o statusu, iz katerih izhaja, da je bila veljavnost vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje podaljšana;

| (b) | organ, ki je podaljšal veljavnost vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, vključno z njegovo lokacijo; |
| --- | --- |

(b)

organ, ki je podaljšal veljavnost vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, vključno z njegovo lokacijo;

| (c) | kraj in datum odločitve; |
| --- | --- |

(c)

kraj in datum odločitve;

| (d) | v primeru vizuma za dolgoročno bivanje številko vizumske nalepke, če je bila zaradi podaljšanja veljavnosti izdana nova vizumska nalepka; |
| --- | --- |

(d)

v primeru vizuma za dolgoročno bivanje številko vizumske nalepke, če je bila zaradi podaljšanja veljavnosti izdana nova vizumska nalepka;

| (e) | datum izteka podaljšanega obdobja. |
| --- | --- |

(e)

datum izteka podaljšanega obdobja.

Člen 22 g

Dostop do podatkov za preverjanje vizumov za dolgoročno bivanje in dovoljenj za prebivanje na mejnih prehodih na zunanjih mejah

1.   Pristojni organi za preverjanje na mejnih prehodih na zunanjih mejah v skladu z Uredbo (EU) 2016/399 imajo izključno za preverjanje istovetnosti imetnika listine in/ali verodostojnosti in veljavnosti vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje ter preverjanje, ali oseba morda pomeni grožnjo javnemu redu,
  ali
  notranji varnosti ali javnemu zdravju katere koli države članice, v skladu s členom 6(1)(e) navedene uredbe dostop do iskanja z uporabo številke dokumenta v povezavi z enim ali več podatki iz člena 22c(2)(a), (b) in (c) te uredbe. [Sprememba 204]

2.   Če se pri iskanju na podlagi podatkov iz odstavka 1 izkaže, da so podatki o imetniku dokumenta že vneseni v VIS, ima pristojni organ mejne kontrole pravico do vpogleda v naslednje podatke v individualni dokumentaciji, vendar izključno za namene iz odstavka 1:

| (a) | informacije o statusu, iz katerih izhaja, ali je bil vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje izdano, odvzeto ali podaljšano; |
| --- | --- |

(a)

informacije o statusu, iz katerih izhaja, ali je bil vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje izdano, odvzeto ali podaljšano;

| (b) | podatke iz člena 22c(3)(c), (d) in (e); |
| --- | --- |

(b)

podatke iz člena 22c(3)(c), (d) in (e);

| (c) | podatke iz člena 22e(1)(d) in (e), če je ustrezno; |
| --- | --- |

(c)

podatke iz člena 22e(1)(d) in (e), če je ustrezno;

| (d) | podatke iz člena 22f(d) in (e), če je ustrezno; |
| --- | --- |

(d)

podatke iz člena 22f(d) in (e), če je ustrezno;

| (e) | fotografije

  podobe obraza
  iz člena 22c(2)(f). [Sprememba 205] |
| --- | --- |

(e)

fotografije

  podobe obraza
  iz člena 22c(2)(f). [Sprememba 205]

Člen 22h

Dostop do podatkov za preverjanje znotraj ozemlja držav članic

1.   Organi, pristojni za preverjanje znotraj ozemlja držav članic, in, če je ustrezno, policijski organi imajo v zvezi z izpolnjevanjem pogojev za vstop, bivanje ali prebivanje na ozemlju države članice izključno za preverjanje istovetnosti imetnika dokumenta in/ali verodostojnosti in veljavnosti vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje ali preverjanje, ali oseba morda pomeni grožnjo javnemu redu, notranji varnosti ali javnemu zdravju katere koli države članice, dostop do iskanja z uporabo številke vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje v povezavi z enim ali več podatki iz člena 22c(2)(a), (b) in (c). [Sprememba 206]

2.   Če se pri iskanju na podlagi podatkov iz odstavka 1 izkaže, da so podatki o imetniku dokumenta že vneseni v VIS, ima pristojni organ pravico do vpogleda v naslednje podatke v individualni dokumentaciji in, če je ustrezno, v povezanih dokumentacijah v skladu s členom 22a(4), vendar izključno za namene iz odstavka 1:

| (a) | informacije o statusu, iz katerih izhaja, ali je bil vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje izdano, odvzeto ali podaljšano; |
| --- | --- |

(a)

informacije o statusu, iz katerih izhaja, ali je bil vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje izdano, odvzeto ali podaljšano;

| (b) | podatke iz člena 22c(3)(c), (d) in (e); |
| --- | --- |

(b)

podatke iz člena 22c(3)(c), (d) in (e);

| (c) | podatke iz člena 22e(1)(d) in (e), če je ustrezno; |
| --- | --- |

(c)

podatke iz člena 22e(1)(d) in (e), če je ustrezno;

| (d) | podatke iz člena 22f(d) in (e), če je ustrezno; |
| --- | --- |

(d)

podatke iz člena 22f(d) in (e), če je ustrezno;

| (e) | fotografije

  podobe obraza
  iz člena 22c(2)(f). [Sprememba 207] |
| --- | --- |

(e)

fotografije

  podobe obraza
  iz člena 22c(2)(f). [Sprememba 207]

Člen 22i

Dostop do podatkov za določanje odgovornosti v primeru prošnje za mednarodno zaščito

1.   Organi, pristojni za odločanje o azilu, imajo izključno za določanje države članice, ki je odgovorna za obravnavo prošnje za mednarodno zaščito v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 604/2013, dostop do iskanja na podlagi prstnih odtisov prosilca za mednarodno zaščito.

Če prstnih odtisov prosilca za mednarodno zaščito ni mogoče uporabiti ali če je iskanje na podlagi prstnih odtisov neuspešno, se iskanje opravi na podlagi številke vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje v povezavi s podatki iz člena 22c(2)(a), (b) in (c).

2.   Če se pri iskanju na podlagi podatkov iz odstavka 1 izkaže, da je vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje že vneseno v VIS, ima organ, pristojen za odločanje o azilu, pravico do vpogleda v naslednje podatke v dosjeju in podatke iz točke (g) v zvezi s povezanimi dosjeji zakonca in otrok v skladu s členom 22a(4), vendar izključno za namene iz odstavka 1:

| (a) | podatke o organu, ki je izdal ali podaljšal vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje; |
| --- | --- |

(a)

podatke o organu, ki je izdal ali podaljšal vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje;

| (b) | podatke iz člena 22c(2)(a) in (b); |
| --- | --- |

(b)

podatke iz člena 22c(2)(a) in (b);

| (c) | podatke o vrsti dokumenta; |
| --- | --- |

(c)

podatke o vrsti dokumenta;

| (d) | podatke o obdobju veljavnosti vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje; |
| --- | --- |

(d)

podatke o obdobju veljavnosti vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje;

| (f) | podatke o fotografijah iz člena 22c(2)(f); |
| --- | --- |

(f)

podatke o fotografijah iz člena 22c(2)(f);

| (g) | podatke iz člena 22c(2)(a) in (b) povezanega dosjeja ali dosjejev o zakoncu in otrocih. |
| --- | --- |

(g)

podatke iz člena 22c(2)(a) in (b) povezanega dosjeja ali dosjejev o zakoncu in otrocih.

3.   Vpogled v VIS na podlagi odstavkov 1 in 2 tega člena lahko opravijo le imenovani nacionalni organi iz člena 27 Uredbe (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*15).

Člen 22j

Dostop do podatkov za obravnavo prošnje za mednarodno zaščito

1.   Organi, pristojni za odločanje o azilu, imajo v skladu s členom 27 Uredbe (EU) št. 603/2013 izključno za obravnavo prošnje za mednarodno zaščito dostop do iskanja na podlagi prstnih odtisov prosilca za mednarodno zaščito.

Če prstnih odtisov prosilca za mednarodno zaščito ni mogoče uporabiti ali če je iskanje na podlagi prstnih odtisov neuspešno, se iskanje opravi na podlagi številke vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje v povezavi s podatki iz člena 22c(2)(a), (b) in (c) ali kombinacijo podatkov iz člena 22d(a), (b), (c) in (f).

2.   Če se pri iskanju na podlagi podatkov iz odstavka 1 izkaže, da so podatki o prosilcu za mednarodno zaščito že vneseni v VIS, ima organ, pristojen za odločanje o azilu, pravico do vpogleda v podatke, vnesene v zvezi s katerim koli vizumom za dolgoročno bivanje ali dovoljenjem za prebivanje, ki je bilo izdano, zavrnjeno, odvzeto ali podaljšano, in določene v členih 22c, 22d, 22e in 22f, o prosilcu in iz povezanih dosjejev prosilca v skladu s členom 22a(3), vendar izključno za namen iz odstavka 1.

3.   Vpogled v VIS na podlagi odstavkov 1 in 2 tega člena lahko opravijo le imenovani nacionalni organi iz člena 27 Uredbe (EU) št. 603/2013.

POGLAVJE IIIb

Postopek in pogoji za dostop do VIS zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj

Člen 22k

Imenovani organi držav članic

1.   Države članice imenujejo organe, ki so upravičeni do vpogleda v podatke, shranjene v VIS, za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj
  v ustreznih in natančno določenih okoliščinah iz člena 22n. Tem organom se vpogled v podatke o otrocih, mlajših od 12 let, dovoli samo zaradi zaščite pogrešanih otrok in otrok, ki so žrtve hudih kaznivih dejanj
  . [Sprememba 208]

2.   Vsaka država članica vodi
  strogo omejen
  seznam imenovanih organov. Vsaka država članica uradno obvesti agencijo eu-LISA in Komisijo o svojih imenovanih organih, uradno obvestilo pa lahko kadar koli spremeni ali nadomesti. [Sprememba 209]

3.   Vsaka država članica imenuje osrednjo točko dostopa, ki ima dostop do VIS. V okviru osrednje točke dostopa se preveri, ali so pogoji za zahtevo za dostop do VIS iz člena 22n izpolnjeni.

Imenovani organ in osrednja točka dostopa sta lahko dela iste organizacije, če je to dovoljeno v okviru nacionalnega prava, vendar osrednja točka dostopa pri opravljanju nalog na podlagi te uredbe deluje popolnoma neodvisno od imenovanih organov. Osrednja točka dostopa je ločena od imenovanih organov in od njih ne prejema navodil v zvezi z izidom preverjanja, ki ga mora izvajati neodvisno.

Države članice lahko v skladu z njihovo organizacijsko in upravno strukturo ter v okviru izpolnjevanja svojih ustavnih ali pravnih zahtev imenujejo več osrednjih točk dostopa.

4.   Vsaka država članica uradno obvesti agencijo eu-LISA in Komisijo o svoji osrednji točki dostopa, uradno obvestilo pa lahko kadar koli spremeni ali nadomesti.

5.   Vsaka država članica na nacionalni ravni vodi seznam operativnih enot v okviru imenovanih organov, ki so pooblaščene, da prek osrednjih točk dostopa zahtevajo dostop do podatkov v VIS.

6.   Dostop do VIS ima v skladu s členoma 22m in 22n samo ustrezno pooblaščeno osebje osrednjih točk dostopa.

Člen 22l

Europol

1.   Europol imenuje eno od svojih operativnih enot za „imenovani organ Europola“ in jo pooblasti, da lahko zahteva dostop do VIS prek imenovane osrednje točke dostopa do VIS iz odstavka 2, da se podprejo in okrepijo ukrepi držav članic pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj.

2.   Europol imenuje posebno enoto, ki jo sestavljajo ustrezno pooblaščeni uradniki Europola, da deluje kot osrednja točka dostopa. V okviru osrednje točke dostopa se preveri, ali so pogoji za zahtevo za dostop do VIS iz člena 22p izpolnjeni. Osrednja točka dostopa pri opravljanju nalog na podlagi te uredbe deluje
  popolnoma
  neodvisno in od imenovanega organa Europola iz odstavka 1 ne prejema navodil v zvezi z izidom preverjanja. [Sprememba 210]

Člen 22m

Postopek za dostop do VIS zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj

1.   Operativne enote iz člena 22k(5) osrednjim točkam dostopa iz člena 22k(3) predložijo obrazloženo elektronsko ali pisno zahtevo za dostop do podatkov, shranjenih v VIS. Osrednje točke dostopa po prejemu zahteve za dostop preverijo, ali so izpolnjeni pogoji za dostop iz člena 22n. Če so izpolnjeni, osrednje točke dostopa obdelajo zahteve. Podatki iz VIS, do katerih se dostopa, se operativnim enotam iz člena 22k(5) pošljejo tako, da varnost podatkov ni ogrožena.

2.   V zelo nujnih primerih, kadar je treba preprečiti neposredno nevarnost za življenje osebe, povezano s terorističnim kaznivim dejanjem ali drugim hudim kaznivim dejanjem, osrednja točka dostopa nemudoma obdela zahtevo in šele naknadno preveri, ali so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 22n, vključno s tem, ali je dejansko šlo za nujni primer. Naknadno preverjanje se izvede brez nepotrebnega odlašanja in najpozneje sedem delovnih dni po obdelavi zahteve.

3.   Kadar se na podlagi naknadnega preverjanja ugotovi, da dostop do podatkov iz VIS ni bil upravičen, vsi organi, ki so dostopali do takih podatkov, te informacije
  nemudoma
  izbrišejo in o izbrisu obvestijo osrednje točke dostopa. [Sprememba 211]

Člen 22n

Pogoji dostopa imenovanih organov držav članic do podatkov iz VIS

1.   Imenovani organi imajo
  brez poseganja v člen 22 Uredbe 2018/XX [o interoperabilnosti (meje in vizumi)]
  dostop do VIS za vpogled, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: [Sprememba 212]

| (a) | dostop zaradi vpogleda je nujen in sorazmeren za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

(a)

dostop zaradi vpogleda je nujen in sorazmeren za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj;

| (b) | dostop zaradi vpogleda je v posamezni zadevi nujen in sorazmeren; |
| --- | --- |

(b)

dostop zaradi vpogleda je v posamezni zadevi nujen in sorazmeren;

| (c) | obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da bo vpogled v podatke iz VIS znatno pripomogel k preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju katerega koli zadevnega kaznivega dejanja, zlasti kadar obstaja utemeljen sum, da osumljenec, storilec ali žrtev terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja spada v eno od kategorij, ki jih zajema ta uredba; |
| --- | --- |

(c)

obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da bo vpogled v podatke iz VIS znatno pripomogel k preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju katerega koli zadevnega kaznivega dejanja, zlasti kadar obstaja utemeljen sum, da osumljenec, storilec ali žrtev terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja spada v eno od kategorij, ki jih zajema ta uredba;

| (ca) | v primeru iskanja s prstnimi odtisi je bilo začeto predhodno iskanje v sistemu za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov drugih držav članic na podlagi Sklepa 2008/615/PNZ, kadar je primerjava prstnih odtisov tehnično izvedljiva in je bilo to iskanje izvedeno v celoti ali pa to iskanje ni bilo izvedeno v celoti v 24 urah od njegovega začetka; [Sprememba 213] |
| --- | --- |

(ca)

v primeru iskanja s prstnimi odtisi je bilo začeto predhodno iskanje v sistemu za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov drugih držav članic na podlagi Sklepa 2008/615/PNZ, kadar je primerjava prstnih odtisov tehnično izvedljiva in je bilo to iskanje izvedeno v celoti ali pa to iskanje ni bilo izvedeno v celoti v 24 urah od njegovega začetka; [Sprememba 213]

| (d) | če je bila poizvedba v skupnem odložišču podatkov o identiteti opravljena v skladu s členom 22 Uredbe (EU) 2018/XX [o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ], iz prejetega odgovora, kot je določeno v odstavku 5 člena 22 navedene uredbe

  Uredbe 2018/XX [o interoperabilnosti (meje in vizumi)]
  , izhaja, da so podatki shranjeni v VIS. [Sprememba 214] |
| --- | --- |

(d)

če je bila poizvedba v skupnem odložišču podatkov o identiteti opravljena v skladu s členom 22 Uredbe (EU) 2018/XX [o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ], iz prejetega odgovora, kot je določeno v odstavku 5 člena 22 navedene uredbe

  Uredbe 2018/XX [o interoperabilnosti (meje in vizumi)]
  , izhaja, da so podatki shranjeni v VIS. [Sprememba 214]

2.   Izpolnitev pogoja iz točke (d) odstavka 1 se ne zahteva v primerih, ko je dostop do VIS potreben kot orodje za vpogled v zgodovino vizuma ali obdobja dovoljenega bivanja na ozemlju držav članic znanega osumljenca, storilca ali domnevne žrtve terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja.

3.   Vpogled v VIS se omeji na iskanje na podlagi katerega koli od naslednjih podatkov v 
  dosjeju vloge ali
  individualni dokumentaciji: [Sprememba 215]

| (a) | priimek, ime ali imena, datum

  leto
  rojstva, državljanstvo ali državljanstva in/ali spol; [Sprememba 216] |
| --- | --- |

(a)

priimek, ime ali imena, datum

  leto
  rojstva, državljanstvo ali državljanstva in/ali spol; [Sprememba 216]

| (b) | vrsta in številka potne listine ali potnih listin, tričrkovna oznaka države članice izdajateljice in datum izteka veljavnosti potne listine; |
| --- | --- |

(b)

vrsta in številka potne listine ali potnih listin, tričrkovna oznaka države članice izdajateljice in datum izteka veljavnosti potne listine;

| (c) | številka vizumske nalepk ali številka vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje in datum izteka veljavnosti vizuma, vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, kot je ustrezno; |
| --- | --- |

(c)

številka vizumske nalepk ali številka vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje in datum izteka veljavnosti vizuma, vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, kot je ustrezno;

| (d) | prstni odtisi, vključno s sledmi prstnih odtisov; |
| --- | --- |

(d)

prstni odtisi, vključno s sledmi prstnih odtisov;

| (e) | podoba obraza. |
| --- | --- |

(e)

podoba obraza.

3a.
     
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvedljivosti, razpoložljivosti, pripravljenosti in zanesljivosti potrebne tehnologije za uporabo podob obraza za ugotavljanje istovetnosti osebe. [Sprememba 217]

3b.
     
  Podoba obraza iz točke (e) odstavka 3 ni edino merilo iskanja. [Sprememba 218]

4.   V primeru zadetka pri vpogledu v VIS se omogoči dostop do podatkov iz odstavka 3
  tega člena
  ter vseh drugih podatkov iz
  dosjeja ali
  individualne dokumentacije, vključno s podatki, vnesenimi v zvezi katerim koli izdanim, zavrnjenim, razveljavljenim ali preklicanim dokumentom ali dokumentom, ki mu je bila veljavnost podaljšana. Dostop do podatkov iz točke (4)(l) člena 9, kot so zapisani v dosjeju, se omogoči le, če je bila predložena izrecna obrazložena zahteva za vpogled v navedene podatke in če je bila taka zahteva odobrena z neodvisnim preverjanjem. [Sprememba 219]

Člen 22o

Dostop do VIS za ugotavljanje istovetnosti oseb v posebnih okoliščinah

Z odstopanjem od člena 22n(1) se od imenovanih organov ne zahteva izpolnjevanje pogojev iz navedenega odstavka za dostop do VIS za ugotavljanje istovetnosti pogrešanih ali ugrabljenih oseb ali oseb, ki so bile opredeljene kot žrtve trgovine z ljudmi,
  zlasti otrok,
  glede katerih obstajajo utemeljeni

  tehtni
  razlogi, da bo vpogled v podatke iz VIS pripomogel k ugotavljanju njihove istovetnosti in/ali pripomogel k preiskovanju posebnih primerov trgovine z ljudmi. V takih primerih lahko imenovani organi po VIS iščejo na podlagi prstnih odtisov navedenih oseb. [Sprememba 220]

Če prstnih odtisov navedenih oseb ni mogoče uporabiti ali če je iskanje na podlagi prstnih odtisih neuspešno, se iskanje izvede na podlagi podatkov iz točk (a) in (b) člena 9(4)
  ali točk (a) in (b) člena 22c(2)
  . [Sprememba 221]

V primeru zadetka pri vpogledu v VIS se omogoči dostop do katerih koli podatkov iz člena 9
  , člena 22c ali člena 22d
  ter do podatkov iz člena 8(3) in (4)
  ali člena 22a(3)
  . [Sprememba 222]

Člen 22p

Postopek in pogoji za dostop Europola do podatkov iz VIS

1.   Europol ima pravico do vpogleda v VIS, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | vpogled je nujen in sorazmeren, da se podprejo in okrepijo ukrepi držav članic za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, ki spadajo v okvir pooblastil Europola; |
| --- | --- |

(a)

vpogled je nujen in sorazmeren, da se podprejo in okrepijo ukrepi držav članic za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, ki spadajo v okvir pooblastil Europola;

| (b) | vpogled je nujen in sorazmeren v posameznem primeru; |
| --- | --- |

(b)

vpogled je nujen in sorazmeren v posameznem primeru;

| (c) | obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da bo vpogled v podatke iz VIS znatno pripomogel k preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju katerega koli zadevnega kaznivega dejanja, zlasti kadar obstaja utemeljen sum, da osumljenec, storilec ali žrtev terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja spada v eno od kategorij, ki jih zajema ta uredba; |
| --- | --- |

(c)

obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da bo vpogled v podatke iz VIS znatno pripomogel k preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju katerega koli zadevnega kaznivega dejanja, zlasti kadar obstaja utemeljen sum, da osumljenec, storilec ali žrtev terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja spada v eno od kategorij, ki jih zajema ta uredba;

| (d) | če je bila poizvedba v skupnem odložišču podatkov o identiteti opravljena v skladu s členom 22 Uredbe (EU) 2018/XX [o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ], iz prejetega odgovora, kot je določeno v členu 22(3) navedene uredbe, izhaja, da so podatki shranjeni v VIS. |
| --- | --- |

(d)

če je bila poizvedba v skupnem odložišču podatkov o identiteti opravljena v skladu s členom 22 Uredbe (EU) 2018/XX [o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ], iz prejetega odgovora, kot je določeno v členu 22(3) navedene uredbe, izhaja, da so podatki shranjeni v VIS.

2.   Ustrezno se uporabljajo pogoji iz člena 22n(2), (3) in (4).

3.   Imenovani organ Europola lahko svoji osrednji točki dostopa iz člena 22k(3)

  22l(2)
  predloži obrazloženo elektronsko zahtevo za vpogled v vse podatke ali v posamezen nabor podatkov, shranjenih v VIS. Osrednja točka dostopa Europola po prejemu zahteve za dostop preveri, ali so izpolnjeni pogoji za dostop iz odstavkov 1 in 2. Če so izpolnjeni vsi pogoji za dostop, ustrezno pooblaščeno osebje osrednjih točk dostopa obdela zahteve. Podatki iz VIS, do katerih se dostopa, se operativnim enotam iz člena 22l(1) pošljejo tako, da varnost podatkov ni ogrožena. [Sprememba 223]

4.   Obdelavo informacij, ki jih Europol pridobi z vpogledom v podatke iz VIS, mora odobriti država članica izvora. Navedena odobritev se pridobi prek nacionalne enote Europola v zadevni državi članici.

Člen 22q

Vodenje dnevnika in dokumentacija

1.   Vse države članice in Europol zagotovijo, da se vodi dnevnik ali drug postopek dokumentiranja glede vseh postopkov

  vsi postopki
  obdelave podatkov, ki izhajajo iz zahtev za dostop do VIS v skladu s poglavjem IIIc

  IIIb evidentirajo ali dokumentirajo
  , in sicer za preverjanje

  spremljanje
  dopustnosti zahteve, spremljanje zakonitosti obdelave podatkov, celovitosti in varstva podatkov
  in morebitnih učinkov na temeljne pravice
  ter notranje spremljanje.

Evidence ali dokumenti se zaščitijo pred nepooblaščenim dostopom in izbrišejo po dveh letih od nastanka, razen če niso potrebni za že začete postopke spremljanja. [Sprememba 224]

2.   Dnevnik ali dokumentacija v vseh primerih vsebuje:

| (a) | natančen namen zahteve za dostop do podatkov iz VIS, vključno z zadevnim terorističnim kaznivim dejanjem ali drugim hudim kaznivim dejanjem, in – v primeru Europola – natančen namen zahteve za dostop; |
| --- | --- |

(a)

natančen namen zahteve za dostop do podatkov iz VIS, vključno z zadevnim terorističnim kaznivim dejanjem ali drugim hudim kaznivim dejanjem, in – v primeru Europola – natančen namen zahteve za dostop;

| (b) | sklic na nacionalno podatkovno zbirko; |
| --- | --- |

(b)

sklic na nacionalno podatkovno zbirko;

| (c) | datum in točno uro, ko je osrednja točka dostopa vložila zahtevo za dostop do centralnega sistema VIS; |
| --- | --- |

(c)

datum in točno uro, ko je osrednja točka dostopa vložila zahtevo za dostop do centralnega sistema VIS;

| (d) | naziv organa, ki je zahteval dostop zaradi vpogleda; |
| --- | --- |

(d)

naziv organa, ki je zahteval dostop zaradi vpogleda;

| (e) | odločitev v zvezi z naknadnim preverjanjem, če je ustrezno; |
| --- | --- |

(e)

odločitev v zvezi z naknadnim preverjanjem, če je ustrezno;

| (f) | podatke, uporabljene za vpogled; |
| --- | --- |

(f)

podatke, uporabljene za vpogled;

| (g) | edinstveno uporabniško identiteto uradnika, ki je opravil iskanje, in uradnika, ki je dal nalog za iskanje, v skladu z nacionalnimi pravili ali Uredbo (EU) 2016/794
  ali po potrebi Uredbo (EU) 2018/1725
  . [Sprememba 225] |
| --- | --- |

(g)

edinstveno uporabniško identiteto uradnika, ki je opravil iskanje, in uradnika, ki je dal nalog za iskanje, v skladu z nacionalnimi pravili ali Uredbo (EU) 2016/794
  ali po potrebi Uredbo (EU) 2018/1725
  . [Sprememba 225]

3.   Dnevniki in dokumentacija se lahko uporabljajo zgolj za spremljanje zakonitosti obdelave podatkov
  , spremljanje učinka na temeljne pravice
  ter zagotavljanje celovitosti in varnosti podatkov. Za spremljanje in oceno iz člena 50 te uredbe se lahko uporabljajo le dnevniki, ki ne vsebujejo osebnih podatkov. Nadzorni organ, ustanovljen v skladu s členom 41(1) Direktive (EU) 2016/680 ter odgovoren za preverjanje dopustnosti zahteve in spremljanje zakonitosti obdelave podatkov ter celovitosti in varnosti podatkov, ima za opravljanje svojih nalog na svojo zahtevo dostop do navedenih dnevnikov. [Sprememba 226]

Člen 22r

Pogoji dostopa do podatkov iz VIS s strani imenovanih organov države članice, za katero ta uredba še ni začela veljati

1.   Imenovani organi države članice, za katero ta uredba še ni začela veljati, imajo dostop do VIS za vpogled, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | dostop je v okviru njihovih pristojnosti; |
| --- | --- |

(a)

dostop je v okviru njihovih pristojnosti;

| (b) | za dostop veljajo enaki pogoji, kot so določeni v členu 22n(1); |
| --- | --- |

(b)

za dostop veljajo enaki pogoji, kot so določeni v členu 22n(1);

| (c) | dostop temelji na predhodni, ustrezno obrazloženi pisni ali elektronski zahtevi, naslovljeni na imenovani organ države članice, v kateri se ta uredba uporablja; navedeni organ nato od nacionalnih osrednjih točk dostopa zahteva vpogled v VIS. |
| --- | --- |

(c)

dostop temelji na predhodni, ustrezno obrazloženi pisni ali elektronski zahtevi, naslovljeni na imenovani organ države članice, v kateri se ta uredba uporablja; navedeni organ nato od nacionalnih osrednjih točk dostopa zahteva vpogled v VIS.

2.   Država članica, za katero ta uredba še ni začela veljati, da svoje informacije o vizumih na voljo državam članicam, v katerih se ta uredba uporablja, na podlagi ustrezno obrazložene pisne ali elektronske zahteve in ob izpolnjevanju pogojev iz člena 22n(1).

Člen 22ra

Varstvo osebnih podatkov, do katerih se dostopa v skladu s poglavjem IIIb

1.
     
  Vsaka država članica zagotovi, da se nacionalni zakoni in drugi predpisi, sprejeti na podlagi Direktive (EU) 2016/680, uporabljajo tudi za dostop njenih nacionalnih organov do VIS v skladu s tem poglavjem, tudi glede pravic oseb, do podatkov katerih se tako dostopa.

2.
     
  Nadzorni organ iz člena 41(1) Direktive (EU) 2016/680 spremlja zakonitost dostopa držav članic do osebnih podatkov v skladu s tem poglavjem, vključno z njihovim prenosom v VIS in iz njega. Ustrezno se uporablja člen 41(3) in (4) te uredbe.

3.
     
  Obdelava osebnih podatkov, ki jo opravlja Europol na podlagi te uredbe, poteka v skladu z Uredbo (EU) 2016/794, nadzoruje pa jo Evropski nadzornik za varstvo podatkov.

4.
     
  Osebni podatki, do katerih se dostopa v VIS v skladu s tem poglavjem, se obdelujejo le zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja posameznega primera, v zvezi s katerim sta država članica ali Europol zaprosila za podatke.

5.
     
  Agencija eu-LISA, imenovani organi, centralne točke dostopa in Europol vodijo dnevnike iz člena 22q o iskanju, da nadzornemu organu iz člena 41(1) Direktive (EU) 2016/680 in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov omogočijo spremljanje skladnosti obdelave podatkov s pravili Unije in nacionalnimi pravili o varstvu podatkov. Z izjemo podatkov, ki se hranijo v ta namen, se osebni podatki in evidence o iskanju po 30 dneh izbrišejo iz vseh nacionalnih dokumentacij in dokumentacij Europola, razen če so ti podatki in evidence potrebni za namene konkretne kazenske preiskave, ki takrat poteka in zaradi katere sta država članica ali Europol zahtevala podatke.
  “ [Sprememba 227]

(*15)  Uredba (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (UL L 180, 29.6.2013, str. 1)."

*15

Člen 2

Spremembe

  Razveljavitev
  Odločbe Sveta 2004/512/ES [Sprememba 228]

Člen 1(2) Odločbe Sveta

  Odločba
   2004/512/ES se nadomesti z naslednjim:

  razveljavi. Sklicevanje na to odločbo se šteje za sklicevanje na Uredbo (ES) št. 767/2008 in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge 2.

„2.   Vizumski informacijski sistem temelji na centralizirani arhitekturi in ga sestavljajo:

| (a) | skupno odložišče podatkov o identiteti iz [člena 17(2)(a) Uredbe (EU) 2018/XX o interoperabilnosti], |
| --- | --- |

(a)

skupno odložišče podatkov o identiteti iz [člena 17(2)(a) Uredbe (EU) 2018/XX o interoperabilnosti],

| (b) | centralni informacijski sistem (v nadaljnjem besedilu: centralni vizumski informacijski sistem (VIS)), |
| --- | --- |

(b)

centralni informacijski sistem (v nadaljnjem besedilu: centralni vizumski informacijski sistem (VIS)),

| (c) | vmesnik v vsaki državi članici (v nadaljnjem besedilu: nacionalni vmesnik (NI-VIS)), ki zagotavlja povezavo z ustreznim osrednjim nacionalnim organom zadevne države članice, ali nacionalni enotni vmesnik (NUI) v vsaki državi članici, ki temelji na skupnih tehničnih specifikacijah, je v vseh državah članicah enak in omogoča povezavo centralnega sistema z nacionalnimi infrastrukturami v državah članicah, |
| --- | --- |

(c)

vmesnik v vsaki državi članici (v nadaljnjem besedilu: nacionalni vmesnik (NI-VIS)), ki zagotavlja povezavo z ustreznim osrednjim nacionalnim organom zadevne države članice, ali nacionalni enotni vmesnik (NUI) v vsaki državi članici, ki temelji na skupnih tehničnih specifikacijah, je v vseh državah članicah enak in omogoča povezavo centralnega sistema z nacionalnimi infrastrukturami v državah članicah,

| (d) | komunikacijska infrastruktura med VIS in nacionalnimi vmesniki, |
| --- | --- |

(d)

komunikacijska infrastruktura med VIS in nacionalnimi vmesniki,

| (e) | varni komunikacijski kanal med VIS in centralnim sistemom SVI, |
| --- | --- |

(e)

varni komunikacijski kanal med VIS in centralnim sistemom SVI,

| (f) | varna komunikacijska infrastruktura med centralnim sistemom VIS in osrednjimi infrastrukturami Evropskega iskalnega portala, vzpostavljenega s [členom 6 Uredbe (EU) 2017/XX o interoperabilnosti], skupne storitve za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov, vzpostavljene s [členom 12 Uredbe (EU) 2017/XX o interoperabilnosti], skupno odložišče podatkov o identiteti, vzpostavljeno s [členom 17 Uredbe (EU) 2017/XX o interoperabilnosti], in detektor več identitet (MID), vzpostavljen s [členom 25 Uredbe (EU) 2017/XX o interoperabilnosti]; |
| --- | --- |

(f)

varna komunikacijska infrastruktura med centralnim sistemom VIS in osrednjimi infrastrukturami Evropskega iskalnega portala, vzpostavljenega s [členom 6 Uredbe (EU) 2017/XX o interoperabilnosti], skupne storitve za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov, vzpostavljene s [členom 12 Uredbe (EU) 2017/XX o interoperabilnosti], skupno odložišče podatkov o identiteti, vzpostavljeno s [členom 17 Uredbe (EU) 2017/XX o interoperabilnosti], in detektor več identitet (MID), vzpostavljen s [členom 25 Uredbe (EU) 2017/XX o interoperabilnosti];

| (g) | mehanizem posvetovanja o vlogah in izmenjavi informacij med osrednjimi organi, pristojnimi za izdajo vizumov (VISMail); |
| --- | --- |

(g)

mehanizem posvetovanja o vlogah in izmenjavi informacij med osrednjimi organi, pristojnimi za izdajo vizumov (VISMail);

| (h) | prehod za prevoznike; |
| --- | --- |

(h)

prehod za prevoznike;

| (i) | varna spletna storitev, ki omogoča komunikacijo med VIS na eni strani ter prehodom za prevoznike in mednarodnimi sistemi (Interpolovi sistemi/podatkovne zbirke) na drugi strani; |
| --- | --- |

(i)

varna spletna storitev, ki omogoča komunikacijo med VIS na eni strani ter prehodom za prevoznike in mednarodnimi sistemi (Interpolovi sistemi/podatkovne zbirke) na drugi strani;

| (j) | register podatkov za namene priprave poročil in statistične namene. |
| --- | --- |

(j)

register podatkov za namene priprave poročil in statistične namene.

Centralni sistem, nacionalni enotni vmesniki, spletna storitev, prehod za prevoznike in komunikacijska infrastruktura VIS si bodo, kolikor je to tehnično mogoče, delili in ponovno uporabljali komponente strojne in programske opreme osrednjega sistema SVI, nacionalnih enotnih vmesnikov sistema SVI, prehoda za prevoznike v sistemu ETIAS, spletne storitve v sistemu SVI oziroma komunikacijske infrastrukture v sistemu SVI.“
  [Sprememba 229]

Člen 3

Spremembe Uredbe (ES) št. 810/2009

Uredba (ES) št. 810/2009 se spremeni:

| (1) | v členu 10(3) se točka (c) nadomesti z naslednjo:






  „(c) | predloži fotografijo v skladu s standardi iz Uredbe (ES) št. 1683/95 ali

  dovoli snemanje podobe obraza v živo
  ob prvi vlogi in nato vsaj vsakih 59 mesecev po njej v skladu s standardi iz člena 13 te uredbe.“; [Sprememba 230] |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 10(3) se točka (c) nadomesti z naslednjo:

„(c)

predloži fotografijo v skladu s standardi iz Uredbe (ES) št. 1683/95 ali

  dovoli snemanje podobe obraza v živo
  ob prvi vlogi in nato vsaj vsakih 59 mesecev po njej v skladu s standardi iz člena 13 te uredbe.“; [Sprememba 230]

| (2) | člen 13 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se prva alinea nadomesti z naslednjo:






  „— | fotografija

  podoba obraza
  , posneta v živo in digitalno zapisana ob predložitvi vloge;“; [Sprememba 231] |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 13 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se prva alinea nadomesti z naslednjo:

„—

fotografija

  podoba obraza
  , posneta v živo in digitalno zapisana ob predložitvi vloge;“; [Sprememba 231]

| (b) | v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Če so bili prstni odtisi in dovolj kakovostna fotografija prosilca, posneta v živo, odvzeti in vneseni v VIS kot del vloge, predložene manj kot 59 mesecev pred datumom nove vloge, se lahko navedeni [podatki] prenesejo v naslednjo vlogo.“; [Sprememba 232] |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Če so bili prstni odtisi in dovolj kakovostna fotografija prosilca, posneta v živo, odvzeti in vneseni v VIS kot del vloge, predložene manj kot 59 mesecev pred datumom nove vloge, se lahko navedeni [podatki] prenesejo v naslednjo vlogo.“; [Sprememba 232]

| (c) | v odstavku 7 se točka (a) nadomesti z naslednjo:






  „(a) | otroci, mlajši od šest let
  , in osebe, starejše od 70 let
  ;“; [Sprememba 253] |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 7 se točka (a) nadomesti z naslednjo:

„(a)

otroci, mlajši od šest let
  , in osebe, starejše od 70 let
  ;“; [Sprememba 253]

| (d) | odstavek 8 se črta; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 8 se črta;

| (3) | člen 21 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Za vsako vlogo se vpogled v VIS opravi v skladu s členom 8(2) ter členoma 15 in 9a Uredbe (ES) št. 767/2008. Države članice zagotovijo, da se v celoti uporabljajo vsa iskalna merila v skladu z navedenimi členi, da se izognejo neutemeljenim zavrnitvam in napačnim identifikacijam.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 21 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Za vsako vlogo se vpogled v VIS opravi v skladu s členom 8(2) ter členoma 15 in 9a Uredbe (ES) št. 767/2008. Države članice zagotovijo, da se v celoti uporabljajo vsa iskalna merila v skladu z navedenimi členi, da se izognejo neutemeljenim zavrnitvam in napačnim identifikacijam.“;

| (b) | vstavita se naslednja odstavka 3a in 3b:

  „3a.   Konzulat pri oceni vstopnih pogojev iz odstavka 3 upošteva rezultat preverjanj na podlagi člena 9c Uredbe (ES) št. 767/2008 v naslednjih podatkovnih zbirkah:






  (a) | sistemu SIS in Interpolovi podatkovni zbirki o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih, da se preveri, ali se potna listina, uporabljena v vlogi, ujema s potno listino, ki je prijavljena kot izgubljena, ukradena ali preklicana, in ali se potna listina, uporabljena v vlogi, ujema s potno listino, vneseno v dosje v Interpolovi zbirki potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov; [Sprememba 233] |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavita se naslednja odstavka 3a in 3b:

„3a.   Konzulat pri oceni vstopnih pogojev iz odstavka 3 upošteva rezultat preverjanj na podlagi člena 9c Uredbe (ES) št. 767/2008 v naslednjih podatkovnih zbirkah:

(a)

sistemu SIS in Interpolovi podatkovni zbirki o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih, da se preveri, ali se potna listina, uporabljena v vlogi, ujema s potno listino, ki je prijavljena kot izgubljena, ukradena ali preklicana, in ali se potna listina, uporabljena v vlogi, ujema s potno listino, vneseno v dosje v Interpolovi zbirki potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov; [Sprememba 233]

| (b) | centralnem sistemu ETIAS, da se preveri, ali se prosilec ujema s prosilcem iz zavrnjene, preklicane ali razveljavljene vloge za odobritev potovanja; |
| --- | --- |

(b)

centralnem sistemu ETIAS, da se preveri, ali se prosilec ujema s prosilcem iz zavrnjene, preklicane ali razveljavljene vloge za odobritev potovanja;

| (c) | sistemu VIS, da se preveri, ali se podatki v vlogi v zvezi s potno listino ujemajo z drugo vlogo za izdajo vizuma, povezano z drugačnimi podatki o identifikaciji, in ali je bila prosilcu izdana odločitev o zavrnitvi, preklicu ali razveljavitvi vizuma za kratkoročno bivanje; |
| --- | --- |

(c)

sistemu VIS, da se preveri, ali se podatki v vlogi v zvezi s potno listino ujemajo z drugo vlogo za izdajo vizuma, povezano z drugačnimi podatki o identifikaciji, in ali je bila prosilcu izdana odločitev o zavrnitvi, preklicu ali razveljavitvi vizuma za kratkoročno bivanje;

| (d) | sistemu SVI, da se preveri, ali je prosilec trenutno prijavljen kot oseba, ki je prekoračila dovoljeni čas bivanja, ali je bil kot taka oseba prijavljen v preteklosti oziroma ali mu je bil v preteklosti zavrnjen vstop; |
| --- | --- |

(d)

sistemu SVI, da se preveri, ali je prosilec trenutno prijavljen kot oseba, ki je prekoračila dovoljeni čas bivanja, ali je bil kot taka oseba prijavljen v preteklosti oziroma ali mu je bil v preteklosti zavrnjen vstop;

| (e) | sistemu Eurodac, da se preveri, ali je bila v zvezi s prosilcem umaknjena prošnja za mednarodno zaščito oziroma ali mu je bila ta zavrnjena; |
| --- | --- |

(e)

sistemu Eurodac, da se preveri, ali je bila v zvezi s prosilcem umaknjena prošnja za mednarodno zaščito oziroma ali mu je bila ta zavrnjena;

| (f) | podatkih Europola, da se preveri, ali se podatki v vlogi ujemajo s podatki v tej podatkovni zbirki; |
| --- | --- |

(f)

podatkih Europola, da se preveri, ali se podatki v vlogi ujemajo s podatki v tej podatkovni zbirki;

| (g) | sistemu ECRIS-TCN, da se preveri, ali se prosilec ujema z osebo, katere podatki so zapisani v tej podatkovni zbirki v zvezi s terorističnimi kaznivimi dejanji ali drugimi hudimi kaznivimi dejanji;
  [Sprememba 234] |
| --- | --- |

(g)

sistemu ECRIS-TCN, da se preveri, ali se prosilec ujema z osebo, katere podatki so zapisani v tej podatkovni zbirki v zvezi s terorističnimi kaznivimi dejanji ali drugimi hudimi kaznivimi dejanji;
  [Sprememba 234]

| (h) | sistemu SIS, da se preveri, ali za prosilca velja razpis ukrepa, s katerim se zahteva njegovo prijetje zaradi predaje na podlagi evropskega naloga za prijetje ali s katerim se zahteva njegovo prijetje zaradi izročitve. |
| --- | --- |

(h)

sistemu SIS, da se preveri, ali za prosilca velja razpis ukrepa, s katerim se zahteva njegovo prijetje zaradi predaje na podlagi evropskega naloga za prijetje ali s katerim se zahteva njegovo prijetje zaradi izročitve.

Konzulat ima dostop do dosjeja in povezanih dosjejev, če ti obstajajo, ter do vseh rezultatov preverjanj na podlagi člena 9c Uredbe (ES) št. 767/2008.

3b.   Organ, pristojen za izdajo vizumov, preveri detektor več identitet in skupno odložišče podatkov o identiteti iz člena 4(35) Uredbe (EU) 2018/XX [o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ] ali SIS ali oba, da oceni razlike med povezanimi identitetami, ter opravi dodatna potrebna preverjanja, da se lahko odloči o statusu in barvi povezave ter o izdaji ali zavrnitvi vizuma zadevni osebi.

V skladu s členom 59(1) Uredbe (EU) 2018/XX [o interoperabilnosti
  (meje in vizumi)
  ] se ta odstavek uporablja šele od začetka delovanja detektorja več identitet.“;

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Konzulat na podlagi informacij, pridobljenih iz sistema vstopa/izstopa, preveri, ali prosilec z nameravanim bivanjem ne bo presegel najdaljšega dovoljenega bivanja na ozemlju države članice, ne glede na morebitno dovoljeno bivanje na podlagi nacionalnega vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, ki ga je izdala druga država članica.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Konzulat na podlagi informacij, pridobljenih iz sistema vstopa/izstopa, preveri, ali prosilec z nameravanim bivanjem ne bo presegel najdaljšega dovoljenega bivanja na ozemlju države članice, ne glede na morebitno dovoljeno bivanje na podlagi nacionalnega vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, ki ga je izdala druga država članica.“;

| (4) | vstavi se naslednji člen 21a:

  „Člen 21a
  Kazalniki posebnih tveganj



  -1.
     
  Kazalniki posebnih tveganj so algoritem, ki omogoča oblikovanje profilov, kakor je opredeljeno v točki (4) člena 4 Uredbe (EU) 2016/679, s primerjavo podatkov, zabeleženih v dosjeju prosilca, s kazalniki posebnih tveganj, ki kažejo na varnostna tveganja in tveganja nezakonitega priseljevanja oziroma visoka epidemiološka tveganja. Kazalniki posebnih tveganj se vpišejo v VIS. [Sprememba 235]



  1.   Ocena

  Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 51a za podrobnejšo opredelitev
  varnostnega tveganja ali tveganja nezakonitega priseljevanja ali visokega epidemiološkega tveganja
  , ki
  temelji na: [Sprememba 236]







  (a) | statističnih podatkih iz sistema vstopa/izstopa, iz katerih izhaja neobičajno število oseb, ki prekoračijo dovoljeni čas bivanja, in zavrnitev vstopa posamezni skupini potnikov, ki jim je bil izdan vizum; |
| --- | --- | --- |

(4)

vstavi se naslednji člen 21a:

„Člen 21a

Kazalniki posebnih tveganj

-1.
     
  Kazalniki posebnih tveganj so algoritem, ki omogoča oblikovanje profilov, kakor je opredeljeno v točki (4) člena 4 Uredbe (EU) 2016/679, s primerjavo podatkov, zabeleženih v dosjeju prosilca, s kazalniki posebnih tveganj, ki kažejo na varnostna tveganja in tveganja nezakonitega priseljevanja oziroma visoka epidemiološka tveganja. Kazalniki posebnih tveganj se vpišejo v VIS. [Sprememba 235]

1.   Ocena

  Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 51a za podrobnejšo opredelitev
  varnostnega tveganja ali tveganja nezakonitega priseljevanja ali visokega epidemiološkega tveganja
  , ki
  temelji na: [Sprememba 236]

(a)

statističnih podatkih iz sistema vstopa/izstopa, iz katerih izhaja neobičajno število oseb, ki prekoračijo dovoljeni čas bivanja, in zavrnitev vstopa posamezni skupini potnikov, ki jim je bil izdan vizum;

| (b) | statističnih podatkih iz VIS v skladu s členom 45a, iz katerih izhaja neobičajna stopnja zavrnitev vlog za izdajo vizumov zaradi nedovoljenih migracij,
  ali
  varnostnih tveganj ali tveganj, povezanih z javnim zdravjem, ki se nanašajo na posebno skupino potnikov

  s prosilcem
  ; [Sprememba 237] |
| --- | --- |

(b)

statističnih podatkih iz VIS v skladu s členom 45a, iz katerih izhaja neobičajna stopnja zavrnitev vlog za izdajo vizumov zaradi nedovoljenih migracij,
  ali
  varnostnih tveganj ali tveganj, povezanih z javnim zdravjem, ki se nanašajo na posebno skupino potnikov

  s prosilcem
  ; [Sprememba 237]

| (c) | statističnih podatkov iz VIS v skladu s členom 45a in iz sistema vstopa/izstopa, iz katerih izhajajo korelacije med informacijami, zbranimi na podlagi obrazca za vlogo, in prekoračitvami obdobja dovoljenega bivanja ali zavrnitvami vstopa; |
| --- | --- |

(c)

statističnih podatkov iz VIS v skladu s členom 45a in iz sistema vstopa/izstopa, iz katerih izhajajo korelacije med informacijami, zbranimi na podlagi obrazca za vlogo, in prekoračitvami obdobja dovoljenega bivanja ali zavrnitvami vstopa;

| (d) | informacijah, podprtih z dejanskimi elementi in elementi, ki temeljijo na dokazih, ki jih države članice predložijo glede posebnih kazalnikov varnostnega tveganja ali groženj, ki jih ugotovi navedena država članica; |
| --- | --- |

(d)

informacijah, podprtih z dejanskimi elementi in elementi, ki temeljijo na dokazih, ki jih države članice predložijo glede posebnih kazalnikov varnostnega tveganja ali groženj, ki jih ugotovi navedena država članica;

| (e) | informacijah, podprtih z dejanskimi elementi in elementi, ki temeljijo na dokazih, ki jih države članice predložijo glede neobičajnega števila oseb, ki prekoračijo dovoljeni čas bivanja, in zavrnitev vstopa posamezni skupini potnikov za navedeno državo članico; |
| --- | --- |

(e)

informacijah, podprtih z dejanskimi elementi in elementi, ki temeljijo na dokazih, ki jih države članice predložijo glede neobičajnega števila oseb, ki prekoračijo dovoljeni čas bivanja, in zavrnitev vstopa posamezni skupini potnikov za navedeno državo članico;

| (f) | informacijah glede posebnih visokih epidemioloških tveganj, ki jih predložijo države članice, ter informacijah o epidemiološkem spremljanju in ocenah tveganja, ki jih predloži Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), ter izbruhih bolezni, o katerih poroča Svetovna zdravstvena organizacija (SZO). |
| --- | --- |

(f)

informacijah glede posebnih visokih epidemioloških tveganj, ki jih predložijo države članice, ter informacijah o epidemiološkem spremljanju in ocenah tveganja, ki jih predloži Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), ter izbruhih bolezni, o katerih poroča Svetovna zdravstvena organizacija (SZO).

2.   Komisija sprejme izvedbeni akt, v katerem opredeli tveganja iz odstavka 1. Navedeni izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 52(2).
  [Sprememba 238]

3.   Na podlagi posebnih tveganj, opredeljenih v skladu z odstavkom 2

  s to uredbo in delegiranim aktom iz odstavka 1
  , se vzpostavijo kazalniki posebnih tveganj, ki so sestavljeni iz kombinacij podatkov, vključno z enim ali več od naslednjega: [Sprememba 239]

| (a) | starostna skupina, spol, državljanstvo; |
| --- | --- |

(a)

starostna skupina, spol, državljanstvo;

| (b) | država in kraj prebivališča; |
| --- | --- |

(b)

država in kraj prebivališča;

| (c) | namembna država članica (namembne države članice); |
| --- | --- |

(c)

namembna država članica (namembne države članice);

| (d) | država članica prvega vstopa; |
| --- | --- |

(d)

država članica prvega vstopa;

| (e) | namen potovanja; |
| --- | --- |

(e)

namen potovanja;

| (f) | sedanji poklic. |
| --- | --- |

(f)

sedanji poklic.

4.   Kazalniki posebnih tveganj so ciljno usmerjeni in sorazmerni. Nikakor ne temeljijo samo na spolu ali starosti osebe. Nikakor ne temeljijo na informacijah, ki razkrivajo raso, barvo kože, narodnost ali družbeno poreklo, genetske značilnosti, jezik, politično ali kakršno koli drugo mnenje, versko ali filozofsko prepričanje osebe, njeno članstvo v sindikatu, pripadnost narodnostni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost ali spolno usmerjenost.

5.   Komisija opredeli kazalnike posebnih tveganj z izvedbenim aktom. Navedeni izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 52(2).

6.   Kazalnike posebnih tveganj uporabijo organi, pristojni za izdajo vizumov, ko ocenjujejo, ali prosilec pomeni tveganje za nezakonito priseljevanje, tveganje za varnost držav članic ali visoko epidemiološko tveganje v skladu s členom 21(1). [Sprememba 240]

7.   Komisija
  in Agencija Evropske unije za temeljne pravice
  redno preverja

  preverjata
  posebna tveganja in kazalnike posebnih tveganj.“; [Sprememba 241]

| (4a) | člen 39 se nadomesti z naslednjim:





  „Člen 39




  Ravnanje osebja in spoštovanje temeljnih pravic





  1.
     
  Konzulati držav članic zagotovijo, da so prosilci prijazno sprejeti. Konzularno osebje pri opravljanju svojih dolžnosti v celoti spoštuje dostojanstvo ljudi.






  2.
     
  Konzularno osebje pri opravljanju svojih dolžnosti v celoti spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. Vsi sprejeti ukrepi so sorazmerni s cilji, ki se želijo doseči s takimi ukrepi.






  3.
     
  Konzularno osebje pri opravljanju svojih nalog z osebami ne ravna diskriminatorno na podlagi spola, rase ali etničnega porekla, barve kože, socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Otrokova korist je vedno na prvem mestu.“; [Sprememba 242] |
| --- | --- |

(4a)

(4a)

člen 39 se nadomesti z naslednjim:

člen 39 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 39

Ravnanje osebja in spoštovanje temeljnih pravic

1.
     
  Konzulati držav članic zagotovijo, da so prosilci prijazno sprejeti. Konzularno osebje pri opravljanju svojih dolžnosti v celoti spoštuje dostojanstvo ljudi.

2.
     
  Konzularno osebje pri opravljanju svojih dolžnosti v celoti spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. Vsi sprejeti ukrepi so sorazmerni s cilji, ki se želijo doseči s takimi ukrepi.

3.
     
  Konzularno osebje pri opravljanju svojih nalog z osebami ne ravna diskriminatorno na podlagi spola, rase ali etničnega porekla, barve kože, socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Otrokova korist je vedno na prvem mestu.“; [Sprememba 242]

| (4b) | vstavi se naslednji člen:





  „Člen 39a




  Temeljne pravice




  Države članice to uredbo uporabljajo popolnoma skladno z ustreznim pravom Unije, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, ustreznim mednarodnim pravom, vključno s Konvencijo o statusu beguncev, sprejeto 28. julija 1951 v Ženevi, obveznostmi za zagotavljanje mednarodne zaščite, zlasti načelom nevračanja, in temeljnimi pravicami. V skladu s splošnimi načeli prava Unije se odločitve v skladu s to uredbo sprejmejo za vsak primer posebej. Otrokova korist je vedno na prvem mestu.“; [Sprememba 243] |
| --- | --- |

(4b)

(4b)

vstavi se naslednji člen:

vstavi se naslednji člen:

„Člen 39a

Temeljne pravice

Države članice to uredbo uporabljajo popolnoma skladno z ustreznim pravom Unije, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, ustreznim mednarodnim pravom, vključno s Konvencijo o statusu beguncev, sprejeto 28. julija 1951 v Ženevi, obveznostmi za zagotavljanje mednarodne zaščite, zlasti načelom nevračanja, in temeljnimi pravicami. V skladu s splošnimi načeli prava Unije se odločitve v skladu s to uredbo sprejmejo za vsak primer posebej. Otrokova korist je vedno na prvem mestu.“; [Sprememba 243]

| (5) | člen 46 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 46
  Zbiranje statističnih podatkov
  Komisija do 1. marca vsako leto objavi nabor naslednjih letnih statističnih podatkov o vizumih po posameznem konzulatu in mejnem prehodu, kjer posamezne države članice obravnavajo vloge za izdajo vizuma:






  (a) | število letaliških tranzitnih vizumov, za katere so bile vložene vloge, ter izdanih in zavrnjenih letaliških tranzitnih vizumov; |
| --- | --- | --- |

(5)

člen 46 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 46

Zbiranje statističnih podatkov

Komisija do 1. marca vsako leto objavi nabor naslednjih letnih statističnih podatkov o vizumih po posameznem konzulatu in mejnem prehodu, kjer posamezne države članice obravnavajo vloge za izdajo vizuma:

(a)

število letaliških tranzitnih vizumov, za katere so bile vložene vloge, ter izdanih in zavrnjenih letaliških tranzitnih vizumov;

| (b) | število enotnih vizumov za enkratni vstop in vizumov za večkratni vstop, za katere so bile vložene vloge, ter izdanih (glede na obdobje trajanja: 1, 2, 3, 4 in 5 let) in zavrnjenih takšnih vizumov; |
| --- | --- |

(b)

število enotnih vizumov za enkratni vstop in vizumov za večkratni vstop, za katere so bile vložene vloge, ter izdanih (glede na obdobje trajanja: 1, 2, 3, 4 in 5 let) in zavrnjenih takšnih vizumov;

| (c) | število izdanih vizumov z omejeno ozemeljsko veljavnostjo. |
| --- | --- |

(c)

število izdanih vizumov z omejeno ozemeljsko veljavnostjo.

Statistični podatki se zberejo na podlagi poročil, ki jih pripravi centralni register podatkov VIS v skladu s členom 45a Uredbe (ES) št. 767/2008.“;

| (5a) | vstavi se naslednji člen:





  „Člen 51a




  Izvajanje prenosa pooblastila





  1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.






  2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 21a se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe]. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.






  3.
     
  Prenos pooblastila iz člena 21a lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.






  4.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.






  5.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.






  6.
     
  Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 21a, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“; [Sprememba 244] |
| --- | --- |

(5a)

(5a)

vstavi se naslednji člen:

vstavi se naslednji člen:

„Člen 51a

Izvajanje prenosa pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 21a se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe]. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.
     
  Prenos pooblastila iz člena 21a lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.
     
  Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 21a, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“; [Sprememba 244]

| (6) | v členu 57 se črtata odstavka 3 in 4. |
| --- | --- |

(6)

v členu 57 se črtata odstavka 3 in 4.

Člen 4

Spremembe Uredbe (EU) 2017/2226

Uredba (EU) 2017/2226 se spremeni:

| (1) | v členu 9(2) se doda naslednji pododstavek:
  „V SVI se zagotovi funkcija centraliziranega upravljanja tega seznama. Podrobna pravila o upravljanju te funkcije se določijo z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68(2) te uredbe.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 9(2) se doda naslednji pododstavek:

„V SVI se zagotovi funkcija centraliziranega upravljanja tega seznama. Podrobna pravila o upravljanju te funkcije se določijo z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68(2) te uredbe.“;

| (2) | v členu 13 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   Prevozniki za izpolnjevanje obveznosti iz točke (b) člena 26(1) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma uporabljajo spletno storitev za preverjanje, ali je vizum za kratkoročno bivanje veljaven, vključno s tem, ali je že bilo izkoriščeno dovoljeno število vstopov oziroma ali je imetnik že izkoristil obdobje dovoljenega bivanja oziroma, če je ustrezno, ali je vizum veljaven za ozemlje namembnega pristanišča navedenega potovanja. Prevozniki predložijo podatke iz točk (a), (b) in (c) člena 16(1) te uredbe. Na tej podlagi prevozniki prek spletne storitve prejmejo odgovor OK/NOT OK. Prevozniki lahko poslane informacije in prejet odgovor shranijo v skladu s pravom, ki se uporablja. Prevozniki vzpostavijo avtentikacijsko shemo, s katero zagotovijo, da lahko do spletne storitve dostopa samo pooblaščeno osebje. Odgovora OK/NOT OK ni mogoče šteti za odločitev o dovolitvi ali zavrnitvi vstopa v skladu z Uredbo (EU) 2016/399.
  V primerih, ko se potniki ne smejo vkrcati zaradi poizvedbe v VIS, prevozniki potnikom zagotovijo to informacijo in sredstva za uveljavljanje njihovih pravic do dostopa, popravljanja in izbrisa osebnih podatkov, shranjenih v VIS.
  “; [Sprememba 245] |
| --- | --- |

(2)

v členu 13 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Prevozniki za izpolnjevanje obveznosti iz točke (b) člena 26(1) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma uporabljajo spletno storitev za preverjanje, ali je vizum za kratkoročno bivanje veljaven, vključno s tem, ali je že bilo izkoriščeno dovoljeno število vstopov oziroma ali je imetnik že izkoristil obdobje dovoljenega bivanja oziroma, če je ustrezno, ali je vizum veljaven za ozemlje namembnega pristanišča navedenega potovanja. Prevozniki predložijo podatke iz točk (a), (b) in (c) člena 16(1) te uredbe. Na tej podlagi prevozniki prek spletne storitve prejmejo odgovor OK/NOT OK. Prevozniki lahko poslane informacije in prejet odgovor shranijo v skladu s pravom, ki se uporablja. Prevozniki vzpostavijo avtentikacijsko shemo, s katero zagotovijo, da lahko do spletne storitve dostopa samo pooblaščeno osebje. Odgovora OK/NOT OK ni mogoče šteti za odločitev o dovolitvi ali zavrnitvi vstopa v skladu z Uredbo (EU) 2016/399.
  V primerih, ko se potniki ne smejo vkrcati zaradi poizvedbe v VIS, prevozniki potnikom zagotovijo to informacijo in sredstva za uveljavljanje njihovih pravic do dostopa, popravljanja in izbrisa osebnih podatkov, shranjenih v VIS.
  “; [Sprememba 245]

| (2a) | v členu 14 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:





  „3.
     
  Kadar je treba vnesti ali posodobiti podatke v evidenci o vstopu/izstopu imetnika vizuma, lahko mejni organi podatke iz točke(d) člena 16(1) in točk (c) do (f) člena 16(2) te uredbe pridobijo iz VIS in uvozijo v SVI v skladu s členom 8 te uredbe in členom 18a Uredbe (ES) št. 767/2008.“; [Sprememba 246] |
| --- | --- |

(2a)

(2a)

v členu 14 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

v členu 14 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Kadar je treba vnesti ali posodobiti podatke v evidenci o vstopu/izstopu imetnika vizuma, lahko mejni organi podatke iz točke(d) člena 16(1) in točk (c) do (f) člena 16(2) te uredbe pridobijo iz VIS in uvozijo v SVI v skladu s členom 8 te uredbe in členom 18a Uredbe (ES) št. 767/2008.“; [Sprememba 246]

| (2b) | člen 15 se spremeni:










  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:





  „1.
     
  Kadar je treba ustvariti individualno dokumentacijo ali posodobiti podobo obraza iz točke (b) člena 17(1), se podoba obraza posname v živo.“; [Sprememba 247] |
| --- | --- | --- |

(2b)

(2b)

člen 15 se spremeni:

člen 15 se spremeni:

(a)

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Kadar je treba ustvariti individualno dokumentacijo ali posodobiti podobo obraza iz točke (b) člena 17(1), se podoba obraza posname v živo.“; [Sprememba 247]

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:





  „1a.
     
  Podoba obraza iz točke (d) člena 16(1) se lahko pridobi iz VIS in uvozi v SVI.“; [Sprememba 248] |
| --- | --- |

(b)

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.
     
  Podoba obraza iz točke (d) člena 16(1) se lahko pridobi iz VIS in uvozi v SVI.“; [Sprememba 248]

| (c) | odstavek 5 se črta; [Sprememba 249] |
| --- | --- |

(c)

(c)

odstavek 5 se črta; [Sprememba 249]

odstavek 5 se črta;

| (3) | v členu 35(4) se črta izraz „prek infrastrukture VIS“. |
| --- | --- |

(3)

v členu 35(4) se črta izraz „prek infrastrukture VIS“.

Člen 5

Spremembe Uredbe (EU) 2016/399

Uredba (EU) 2016/399 se spremeni:

| (1) | v členu 8(3) se doda naslednja točka (ba):






  „(ba) | če je državljan tretje države imetnik vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje, temeljita kontrola pri vstopu vključuje tudi preverjanje istovetnosti imetnika vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje in verodostojnosti take listine z iskanjem podatkov v vizumskem informacijskem sistemu (VIS) v skladu s členom 22 g Uredbe (ES) št. 767/2008;
  če je preverjanje imetnika listine ali same listine v skladu s členom 22 g navedene uredbe, kot je ustrezno, neuspešno ali če obstajajo dvomi glede istovetnosti imetnika, verodostojnosti listine in/ali potne listine, ustrezno pooblaščeno osebje navedenih pristojnih organov preveri čip listine.“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 8(3) se doda naslednja točka (ba):

„(ba)

če je državljan tretje države imetnik vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje, temeljita kontrola pri vstopu vključuje tudi preverjanje istovetnosti imetnika vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje in verodostojnosti take listine z iskanjem podatkov v vizumskem informacijskem sistemu (VIS) v skladu s členom 22 g Uredbe (ES) št. 767/2008;

če je preverjanje imetnika listine ali same listine v skladu s členom 22 g navedene uredbe, kot je ustrezno, neuspešno ali če obstajajo dvomi glede istovetnosti imetnika, verodostojnosti listine in/ali potne listine, ustrezno pooblaščeno osebje navedenih pristojnih organov preveri čip listine.“;

| (2) | v členu 8(3) se črtajo točke od (c) do (f). |
| --- | --- |

(2)

v členu 8(3) se črtajo točke od (c) do (f).

Člen 7

Spremembe Uredbe (EU) XXX o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (meje in vizumi) [uredba o interoperabilnosti]

Uredba (EU) XXX o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (meje in vizumi) [uredba o interoperabilnosti] se spremeni:

| (1) | v členu 13(1) se točka (b) nadomesti z naslednjo:






  „(b) | podatkov iz člena 9(6), člena 22c(2)(f) in (g) ter člena 22d(f) in (g) Uredbe (ES) št. 767/2008;“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 13(1) se točka (b) nadomesti z naslednjo:

„(b)

podatkov iz člena 9(6), člena 22c(2)(f) in (g) ter člena 22d(f) in (g) Uredbe (ES) št. 767/2008;“;

| (2) | v členu 18(1) se točka (b) nadomesti z naslednjo:






  „(b) | podatke iz člena 9(4)(a), (b) in (c)

  do (cc)
  , člena 9(5) in (6), člena 22c(2)(a) do (cc), (f) in (g) ter člena 22d(a), (b), (c), (f) in (g) Uredbe (ES) št. 767/2008;“; [Sprememba 250] |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 18(1) se točka (b) nadomesti z naslednjo:

„(b)

podatke iz člena 9(4)(a), (b) in (c)

  do (cc)
  , člena 9(5) in (6), člena 22c(2)(a) do (cc), (f) in (g) ter člena 22d(a), (b), (c), (f) in (g) Uredbe (ES) št. 767/2008;“; [Sprememba 250]

| (3) | v členu 26(1) se točka (b) nadomesti z naslednjo:






  „(b) | pristojnim organom iz člena 6(1) in (2) Uredbe (ES) št. 767/2008 pri pripravi ali posodobitvi dosjeja ali individualne dokumentacije v VIS v skladu s členom 8 ali 22a Uredbe (ES) št. 767/2008;“; |
| --- | --- | --- |

(3)

v členu 26(1) se točka (b) nadomesti z naslednjo:

„(b)

pristojnim organom iz člena 6(1) in (2) Uredbe (ES) št. 767/2008 pri pripravi ali posodobitvi dosjeja ali individualne dokumentacije v VIS v skladu s členom 8 ali 22a Uredbe (ES) št. 767/2008;“;

| (4) | člen 27 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjo:






  „(b) | pripravi ali posodobitvi dosjeja ali individualne dokumentacije v VIS v skladu s členom 8 ali 22a Uredbe (ES) št. 767/2008;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

člen 27 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjo:

„(b)

pripravi ali posodobitvi dosjeja ali individualne dokumentacije v VIS v skladu s členom 8 ali 22a Uredbe (ES) št. 767/2008;“;

| (b) | v odstavku 3 se točka (b) nadomesti z naslednjo:






  „(b) | priimka, imena (rojstnega imena), datuma rojstva, spola in državljanstva, kakor je določeno v členu 9(4)(a), členu 22c(2)(a) in členu 22d(a) Uredbe (ES) št. 767/2008;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se točka (b) nadomesti z naslednjo:

„(b)

priimka, imena (rojstnega imena), datuma rojstva, spola in državljanstva, kakor je določeno v členu 9(4)(a), členu 22c(2)(a) in členu 22d(a) Uredbe (ES) št. 767/2008;“;

| (5) | v členu 29(1) se točka (b) nadomesti z naslednjo:






  „(b) | pristojne organe iz člena 6(1) in (2) Uredbe (ES) št. 767/2008 za zadetke pri pripravi ali posodobitvi dosjeja ali individualne dokumentacije v VIS v skladu s členom 8 ali 22a Uredbe (ES) št. 767/2008;“. |
| --- | --- | --- |

(5)

v členu 29(1) se točka (b) nadomesti z naslednjo:

„(b)

pristojne organe iz člena 6(1) in (2) Uredbe (ES) št. 767/2008 za zadetke pri pripravi ali posodobitvi dosjeja ali individualne dokumentacije v VIS v skladu s členom 8 ali 22a Uredbe (ES) št. 767/2008;“.

Člen 8

Razveljavitev Sklepa Sveta 2008/633/PNZ

Sklep Sveta 2008/633/PNZ se razveljavi. Sklicevanja na Sklep Sveta 2008/633/PNZ se štejejo za sklicevanja na Uredbo (ES) št. 767/2008 in se razlagajo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge 2.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od ... [dve leti po datumu začetka veljavnosti], razen določb o izvedbenih in delegiranih aktih iz točk (6), (7), (26), (27), (33) in (35) člena 1, točke (4) člena 3 in točke (1) člena 4, ki se uporabljajo od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

Komisija do ... [eno leto po začetku veljavnosti te uredbe] Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o stanju priprav na celovito izvajanje te uredbe. To poročilo vsebuje tudi podrobne informacije o nastalih stroških in o morebitnih tveganjih, ki bi lahko vplivala na skupne stroške. [Sprememba 251]

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C , , str. .

1

(2)  UL C , , str. .

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019.

3

(4)  Odločba Sveta 2004/512/ES z dne 8. junija 2004 o vzpostavitvi vizumskega informacijskega sistema (VIS) (UL L 213, 15.6.2004, str. 5).

4

(5)  Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).

5

(6)  Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (UL L 243, 15.9.2009, str. 1).

6

(7)  Sklep Sveta 2008/633/PNZ z dne 23. junija 2008 o dostopu imenovanih organov držav članic in Europola do vizumskega informacijskega sistema (VIS) za iskanje podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj (UL L 218, 13.8.2008, str. 129).

7

(8)  
  Izvedbeni sklep Komisije 2011/636/EU z dne 21. septembra 2011 o določitvi datuma začetka delovanja vizumskega informacijskega sistema (VIS) v prvi regiji (UL L 249, 27.9.2011, str. 18).

8

Izvedbeni sklep Komisije 2011/636/EU z dne 21. septembra 2011 o določitvi datuma začetka delovanja vizumskega informacijskega sistema (VIS) v prvi regiji (UL L 249, 27.9.2011, str. 18).

(9)  Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev) (UL L 180, 29.6.2013, str. 31).

9

(10)  COM(2016)0205.

10

(11)  
  „Integrated Border Management (IBM) – Feasibility Study to include in a repository documents for Long-Stay visas, Residence and Local Border Traffic Permits“ (Celovito upravljanje zunanjih meja – študija izvedljivosti vključitve dokumentov glede vizumov za dolgoročno bivanje, dovoljenj za prebivanje in dovoljenj za obmejni promet v register), 2017.

11

„Integrated Border Management (IBM) – Feasibility Study to include in a repository documents for Long-Stay visas, Residence and Local Border Traffic Permits“ (Celovito upravljanje zunanjih meja – študija izvedljivosti vključitve dokumentov glede vizumov za dolgoročno bivanje, dovoljenj za prebivanje in dovoljenj za obmejni promet v register), 2017.

(12)  
  „Legal analysis on the necessity and proportionality of extending the scope of the Visa Information System (VIS) to include data on long stay visas and residence documents“ (Pravna analiza o nujnosti in sorazmernosti razširitve področja uporabe vizumskega informacijskega sistema (VIS), tako da se vključijo tudi podatki o vizumih za dolgoročno bivanje in dokumentih za prebivanje), 2018.

12

„Legal analysis on the necessity and proportionality of extending the scope of the Visa Information System (VIS) to include data on long stay visas and residence documents“ (Pravna analiza o nujnosti in sorazmernosti razširitve področja uporabe vizumskega informacijskega sistema (VIS), tako da se vključijo tudi podatki o vizumih za dolgoročno bivanje in dokumentih za prebivanje), 2018.

(13)  Načrt za boljšo izmenjavo in upravljanje informacij, vključno z interoperabilnostnimi rešitvami, na področju pravosodja in notranjih zadev (9368/1/16 REV 1).

13

Načrt za boljšo izmenjavo in upravljanje informacij, vključno z interoperabilnostnimi rešitvami, na področju pravosodja in notranjih zadev (9368/1/16 REV 1).

(14)  Sklepi Sveta o nadaljnjih ukrepih za boljšo izmenjavo informacij in zagotavljanje interoperabilnosti informacijskih sistemov EU (10151/17).

14

Sklepi Sveta o nadaljnjih ukrepih za boljšo izmenjavo informacij in zagotavljanje interoperabilnosti informacijskih sistemov EU (10151/17).

(15)  „Integrated Border Management (IBM) – Feasibility Study to include in a repository documents for Long-Stay visas, Residence and Local Border Traffic Permits“ (Celovito upravljanje zunanjih meja – študija izvedljivosti vključitve dokumentov glede vizumov za dolgoročno bivanje, dovoljenj za prebivanje in dovoljenj za obmejni promet v register), 2017.

15

„Integrated Border Management (IBM) – Feasibility Study to include in a repository documents for Long-Stay visas, Residence and Local Border Traffic Permits“ (Celovito upravljanje zunanjih meja – študija izvedljivosti vključitve dokumentov glede vizumov za dolgoročno bivanje, dovoljenj za prebivanje in dovoljenj za obmejni promet v register), 2017.

(16)  „Legal analysis on the necessity and proportionality of extending the scope of the Visa Information System (VIS) to include data on long stay visas and residence documents“ (Pravna analiza o nujnosti in sorazmernosti razširitve področja uporabe vizumskega informacijskega sistema (VIS), tako da se vključijo tudi podatki o vizumih za dolgoročno bivanje in dokumentih za prebivanje), 2018.

16

„Legal analysis on the necessity and proportionality of extending the scope of the Visa Information System (VIS) to include data on long stay visas and residence documents“ (Pravna analiza o nujnosti in sorazmernosti razširitve področja uporabe vizumskega informacijskega sistema (VIS), tako da se vključijo tudi podatki o vizumih za dolgoročno bivanje in dokumentih za prebivanje), 2018.

(17)  COM(2017)0558, str. 15.

17

(18)  COM(2018)0251.

18

(19)  Fingerprint Recognition for Children (Prepoznavanje prstnih odtisov otrok), 2013 – EUR 26193.

19

(20)  „Automatic fingerprint recognition: from children to elderly“ (Samodejno prepoznavanje prstnih odtisov: od otrok do starejših), 2018 – JRC.

20

(21)  „Feasibility and implications of lowering the fingerprinting age for children and on storing a scanned copy of the visa applicant's travel document in the Visa Information System (VIS)“ (Izvedljivost in posledice znižanja starostne meje otrok za odvzem prstnih odtisov in shranjevanja optičnih preslikav potnih listin prosilcev za vizum v vizumskem informacijskem sistemu (VIS)), 2018.

21

(22)  Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

22

(23)  
  Sklep Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL L 210, 6.8.2008, str. 1).

23

Sklep Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL L 210, 6.8.2008, str. 1).

(24)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

24

(25)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

25

(26)  Direktiva 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 348, 24.12.2008, str. 98).

26

(27)  Uredba (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta [polni naslov] (UL L ..., ..., str. ...).

27

Uredba (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta [polni naslov] (UL L ..., ..., str. ...).

(28)  Uredba (ES) št. 45/2001

  (EU) 2018/1725
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000

  23
  .
  oktobra 2018
  o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah
  , organih, uradih
  in organih Skupnosti

  agencijah Unije
  in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1)

  ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

28

(ES) št. 45/2001

(EU) 2018/1725

18. decembra 2000

23

oktobra 2018

, organih, uradih

organih Skupnosti

agencijah Unije

(UL L 8, 12.1.2001, str. 1)

ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

(29)  Sklep št. 1105/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o seznamu potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere se lahko vpiše vizum, ter o vzpostavitvi mehanizma za pripravo tega seznama (UL L 287, 4.11.2011, str. 9).

29

(30)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja Direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (UL L 158, 30.4.2004, str. 77).

30

(31)  Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju določb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1.6.2000, str. 43).

31

(32)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

32

(33)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

33

(34)  Sklep Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 31).

34

(35)  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

35

(36)  Sklep Sveta 2008/146/ES z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 53, 27.2.2008, str. 1).

36

(37)  Sklep Sveta 2008/149/PNZ z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske unije (UL L 53, 27.2.2008, str. 50).

37

(38)  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

38

(39)  Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).

39

(40)  Sklep Sveta 2011/349/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi zlasti s pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah in policijskim sodelovanjem, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 1).

40

(41)  Sklep Sveta (EU) 2017/1908 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na vizumski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (UL L 269, 19.10.2017, str. 39).

41

PRILOGA 2

KORELACIJSKA TABELA

| Sklep Sveta 2008/633/PNZ | Uredba (ES) št. 767/2008 |
| --- | --- |
| Člen 1
  Vsebina in področje uporabe | Člen 1
  Vsebina in področje uporabe |
| Člen 2
  Opredelitev pojmov | Člen 4
  Opredelitve |
| Člen 3
  Imenovani organi in centralne točke dostopa | Člen 22k
  Imenovani organi držav članic
  Člen 22 l
  Europol |
| Člen 4
  Postopek dostopa do VIS | Člen 22 m
  Postopek za dostop do VIS zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj |
| Člen 5
  Pogoji dostopa do podatkov VIS s strani imenovanih organov držav članic | Člen 22n
  Pogoji dostopa imenovanih organov držav članic do podatkov iz VIS |
| Člen 6
  Pogoji dostopa do podatkov VIS s strani imenovanih organov držav članic, za katere Uredba (ES) št. 767/2008 še ni začela veljati | Člen 22r
  Pogoji dostopa do podatkov iz VIS s strani imenovanih organov države članice, za katero ta uredba še ni začela veljati |
| Člen 7
  Pogoji za dostop Europola do podatkov VIS | Člen 22p
  Postopek in pogoji za dostop Europola do podatkov iz VIS |
| Člen 8
  Varstvo osebnih podatkov | Poglavje VI
  Pravice in nadzor na področju varstva podatkov |
| Člen 9
  Varnost podatkov | Člen 32
  Varnost podatkov |
| Člen 10
  Odgovornost | Člen 33
  Odgovornost |
| Člen 11
  Notranje spremljanje | Člen 35
  Notranje spremljanje |
| Člen 12
  Kazni | Člen 36
  Kazni |
| Člen 13
  Hramba podatkov VIS v nacionalnih zbirkah | Člen 30
  Hranjenje podatkov VIS v nacionalnih podatkovnih zbirkah |
| Člen 14
  Pravica do dostopa, popravka in izbrisa | Člen 38
  Pravica do dostopa, popravljanja in izbrisa |
| Člen 15
  Stroški | Ni relevantno |
| Člen 16
  Vodenje evidenc | Člen 22q
  Vodenje dnevnika in dokumentacija |
| Člen 17
  Spremljanje in vrednotenje | Člen 50
  Nadzor in ocenjevanje |

Sklep Sveta 2008/633/PNZ

Uredba (ES) št. 767/2008

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Člen 2

Opredelitev pojmov

Člen 4

Opredelitve

Člen 3

Imenovani organi in centralne točke dostopa

Člen 22k

Imenovani organi držav članic

Člen 22 l

Europol

Člen 4

Postopek dostopa do VIS

Člen 22 m

Postopek za dostop do VIS zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj

Člen 5

Pogoji dostopa do podatkov VIS s strani imenovanih organov držav članic

Člen 22n

Pogoji dostopa imenovanih organov držav članic do podatkov iz VIS

Člen 6

Pogoji dostopa do podatkov VIS s strani imenovanih organov držav članic, za katere Uredba (ES) št. 767/2008 še ni začela veljati

Člen 22r

Pogoji dostopa do podatkov iz VIS s strani imenovanih organov države članice, za katero ta uredba še ni začela veljati

Člen 7

Pogoji za dostop Europola do podatkov VIS

Člen 22p

Postopek in pogoji za dostop Europola do podatkov iz VIS

Člen 8

Varstvo osebnih podatkov

Poglavje VI

Pravice in nadzor na področju varstva podatkov

Člen 9

Varnost podatkov

Člen 32

Varnost podatkov

Člen 10

Odgovornost

Člen 33

Odgovornost

Člen 11

Notranje spremljanje

Člen 35

Notranje spremljanje

Člen 12

Kazni

Člen 36

Kazni

Člen 13

Hramba podatkov VIS v nacionalnih zbirkah

Člen 30

Hranjenje podatkov VIS v nacionalnih podatkovnih zbirkah

Člen 14

Pravica do dostopa, popravka in izbrisa

Člen 38

Pravica do dostopa, popravljanja in izbrisa

Člen 15

Stroški

Ni relevantno

Člen 16

Vodenje evidenc

Člen 22q

Vodenje dnevnika in dokumentacija

Člen 17

Spremljanje in vrednotenje

Člen 50

Nadzor in ocenjevanje

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/356 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/356

---

P8_TA(2019)0175

Vzpostavitev Sklada za azil in migracije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za azil in migracije (COM(2018)0471 – C8-0271/2018 – 2018/0248(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/62)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0471), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0471),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 78(2), 79(2) in (4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0271/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 78(2), 79(2) in (4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0271/2018),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A8-0106/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A8-0106/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0248

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za azil in, migracije
  vključevanje [Sprememba 1]

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 78(2) ter, člena 79(2) in (4)
  ter člena 80
  Pogodbe, [Sprememba 2]

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (*1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Glede na naraščajoče migracijske izzive, zaradi katerih je treba podpirati trdne sisteme držav članic za sprejem, azil, vključevanje in migracije, preprečevati in
  s solidarnostjo
  ustrezno obvladovati razmere v primeru pritiska ter nedovoljene in nevarne prihode nadomestiti z zakonitimi in varnimi potmi, je vlaganje v učinkovito in usklajeno upravljanje migracij v Uniji ključno za dosego cilja Unije, da postane območje svobode, varnosti in pravice v skladu s členom 67(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(1)

Glede na naraščajoče migracijske izzive, zaradi katerih je treba podpirati trdne sisteme držav članic za sprejem, azil, vključevanje in migracije, preprečevati in
  s solidarnostjo
  ustrezno obvladovati razmere v primeru pritiska ter nedovoljene in nevarne prihode nadomestiti z zakonitimi in varnimi potmi, je vlaganje v učinkovito in usklajeno upravljanje migracij v Uniji ključno za dosego cilja Unije, da postane območje svobode, varnosti in pravice v skladu s členom 67(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije. [Sprememba 3]

| (2) | Pomen usklajenega pristopa Unije in držav članic je izražen v evropski agendi o migracijah iz maja 2015, v kateri je bila poudarjena potreba po dosledni in jasni skupni politiki za ponovno vzpostavitev zaupanja v zmožnost Unije, da združi evropska in nacionalna prizadevanja za obravnavanje migracij in učinkovito sodelovanje v skladu z načeloma

  načelom
  solidarnosti in pravične delitve

  pravično delitvijo
  odgovornosti
  med državami članicami, določeno v členu 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  , kar je bilo potrjeno v vmesnem pregledu iz septembra 2017 in poročilu o napredku iz marca in maja 2018. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(2)

Pomen usklajenega pristopa Unije in držav članic je izražen v evropski agendi o migracijah iz maja 2015, v kateri je bila poudarjena potreba po dosledni in jasni skupni politiki za ponovno vzpostavitev zaupanja v zmožnost Unije, da združi evropska in nacionalna prizadevanja za obravnavanje migracij in učinkovito sodelovanje v skladu z načeloma

  načelom
  solidarnosti in pravične delitve

  pravično delitvijo
  odgovornosti
  med državami članicami, določeno v členu 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  , kar je bilo potrjeno v vmesnem pregledu iz septembra 2017 in poročilu o napredku iz marca in maja 2018. [Sprememba 4]

| (3) | Evropski svet je v svojih sklepih z dne 19. oktobra 2017 ponovno potrdil potrebo po celovitem, pragmatičnem in odločnem pristopu k upravljanju migracij, katerega cilj je ponovno vzpostaviti nadzor zunanjih meja ter zmanjšati število nedovoljenih prihodov in smrtnih žrtev na morju ter ki bi moral temeljiti na prožni in usklajeni uporabi vseh razpoložljivih instrumentov Unije in držav članic. Evropski svet je tudi pozval, naj se z ukrepi na ravni EU in držav članic, kot so učinkoviti sporazumi in ureditve za ponovni sprejem, zagotovi znatno doslednejše vračanje.
  Evropski svet je tudi pozval k izvajanju in razvoju prostovoljnih programov za preselitev. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(3)

Evropski svet je v svojih sklepih z dne 19. oktobra 2017 ponovno potrdil potrebo po celovitem, pragmatičnem in odločnem pristopu k upravljanju migracij, katerega cilj je ponovno vzpostaviti nadzor zunanjih meja ter zmanjšati število nedovoljenih prihodov in smrtnih žrtev na morju ter ki bi moral temeljiti na prožni in usklajeni uporabi vseh razpoložljivih instrumentov Unije in držav članic. Evropski svet je tudi pozval, naj se z ukrepi na ravni EU in držav članic, kot so učinkoviti sporazumi in ureditve za ponovni sprejem, zagotovi znatno doslednejše vračanje.
  Evropski svet je tudi pozval k izvajanju in razvoju prostovoljnih programov za preselitev. [Sprememba 5]

| (4) | Da bi se podprla prizadevanja za zagotovitev celovitega pristopa k upravljanju migracij na podlagi medsebojnega zaupanja, solidarnosti in delitve odgovornosti med državami članicami in institucijami Unije ter da bi se zagotovila trajnostna skupna politika Unije na področju azila in priseljevanja, bi bilo treba države članice podpreti z ustreznimi finančnimi sredstvi v obliki Sklada za azil in, migracije
  in vključevanje
  (v nadaljnjem besedilu: sklad). [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(4)

Da bi se podprla prizadevanja za zagotovitev celovitega pristopa k upravljanju migracij na podlagi medsebojnega zaupanja, solidarnosti in delitve odgovornosti med državami članicami in institucijami Unije ter da bi se zagotovila trajnostna skupna politika Unije na področju azila in priseljevanja, bi bilo treba države članice podpreti z ustreznimi finančnimi sredstvi v obliki Sklada za azil in, migracije
  in vključevanje
  (v nadaljnjem besedilu: sklad). [Sprememba 6]

| (4a) | Sklad bi moral v celoti spoštovati človekove pravice, biti v skladu z Agendo 2030, načelom skladnosti politik za razvoj, kot je določeno v členu 208 PDEU, ter zavezami na področju migracij in azila na mednarodni ravni, zlasti z globalnim dogovorom o beguncih ter globalnim dogovorom o varnih, urejenih in zakonitih migracijah. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(4a)

Sklad bi moral v celoti spoštovati človekove pravice, biti v skladu z Agendo 2030, načelom skladnosti politik za razvoj, kot je določeno v členu 208 PDEU, ter zavezami na področju migracij in azila na mednarodni ravni, zlasti z globalnim dogovorom o beguncih ter globalnim dogovorom o varnih, urejenih in zakonitih migracijah. [Sprememba 7]

| (4b) | Pri upravljanju sklada z razvojnega vidika bi bilo treba upoštevati različne temeljne vzroke migracij, kot so konflikti, revščina, premajhna kmetijska zmogljivost, izobraževanje in neenakost. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(4b)

Pri upravljanju sklada z razvojnega vidika bi bilo treba upoštevati različne temeljne vzroke migracij, kot so konflikti, revščina, premajhna kmetijska zmogljivost, izobraževanje in neenakost. [Sprememba 8]

| (5) | Sklad

  Ukrepi, financirani v okviru Sklada,
  bi se moral

  morali
  izvajati ob popolnem spoštovanju pravic in načel iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah
  , vključno s pravico do varstva osebnih podatkov,
  in mednarodnih obveznosti Unije
  in držav članic
  v zvezi s temeljnimi pravicami
  , vključno s Konvencijo OZN o otrokovih pravicah in Ženevsko konvencijo o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, dopolnjeno s Protokolom z dne 31. januarja 1967
  . [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(5)

Sklad

  Ukrepi, financirani v okviru Sklada,
  bi se moral

  morali
  izvajati ob popolnem spoštovanju pravic in načel iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah
  , vključno s pravico do varstva osebnih podatkov,
  in mednarodnih obveznosti Unije
  in držav članic
  v zvezi s temeljnimi pravicami
  , vključno s Konvencijo OZN o otrokovih pravicah in Ženevsko konvencijo o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, dopolnjeno s Protokolom z dne 31. januarja 1967
  . [Sprememba 9]

| (5a) | Pri izvajanju sklada je treba spoštovati in podpirati načeli enakosti spolov in nediskriminacije, ki spadata med temeljne vrednote Unije. Sklad ne bi smel podpirati ukrepov, ki prispevajo h kakršni koli obliki segregacije ali socialne izključenosti. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(5a)

Pri izvajanju sklada je treba spoštovati in podpirati načeli enakosti spolov in nediskriminacije, ki spadata med temeljne vrednote Unije. Sklad ne bi smel podpirati ukrepov, ki prispevajo h kakršni koli obliki segregacije ali socialne izključenosti. [Sprememba 10]

| (5b) | Pri izvajanju sklada bi bilo treba dati prednost ukrepom, ki obravnavajo položaj mladoletnikov brez spremstva in mladoletnikov, ločenih od družin, z zgodnjim prepoznavanjem in registracijo, ter ukrepom v otrokovo korist. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(5b)

Pri izvajanju sklada bi bilo treba dati prednost ukrepom, ki obravnavajo položaj mladoletnikov brez spremstva in mladoletnikov, ločenih od družin, z zgodnjim prepoznavanjem in registracijo, ter ukrepom v otrokovo korist. [Sprememba 11]

| (6) | Sklad bi moral nadgrajevati rezultate in naložbe, dosežene s podporo njegovih predhodnikov, tj. Evropskega sklada za begunce, ustanovljenega z Odločbo št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav, vzpostavljenega z Odločbo Sveta 2007/435/ES, Evropskega sklada za vračanje za obdobje 2007–2013, vzpostavljenega z Odločbo št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ter Sklada za azil, migracije in vključevanje za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta. Hkrati bi moral upoštevati vse pomembne nove dogodke. |
| --- | --- |

(6)

Sklad bi moral nadgrajevati rezultate in naložbe, dosežene s podporo njegovih predhodnikov, tj. Evropskega sklada za begunce, ustanovljenega z Odločbo št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav, vzpostavljenega z Odločbo Sveta 2007/435/ES, Evropskega sklada za vračanje za obdobje 2007–2013, vzpostavljenega z Odločbo št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ter Sklada za azil, migracije in vključevanje za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta. Hkrati bi moral upoštevati vse pomembne nove dogodke.

| (7) | Sklad bi moral podpirati
  solidarnost med državami članicami in
  učinkovito upravljanje migracijskih tokov, med drugim s spodbujanjem skupnih ukrepov na področju azila, vključno s prizadevanji držav članic pri sprejemanju oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, s preselitvijo in
  humanitarnim sprejemom ter
  predajo prosilcev za mednarodno zaščito oziroma upravičencev do mednarodne zaščite med državami članicami,
  krepitvijo zaščite ranljivih prosilcev za azil, kot so otroci,
  podpiranjem strategij vključevanja in učinkovitejše politike zakonitih migracij, da

  ustvarjanjem varnih in zakonitih poti v Unijo, kar
  bi se zagotovila dolgoročna

  tudi pomagalo zagotoviti dolgoročno
  konkurenčnost Unije in prihodnost njenega socialnega modela ter zmanjšale

  zmanjšati
  spodbude za nedovoljene migracije s trajnostno politiko vračanja in ponovnega sprejema. Sklad bi moral
  kot instrument notranje politike Unije in edini instrument za financiranje azila in migracij na ravni Unije predvsem podpirati ukrepe na področju azila in migracij v Uniji. Vendar bi moral sklad v okviru opredeljenih omejitev in ob upoštevanju ustreznih zaščitnih ukrepov
  podpirati okrepitev sodelovanja s tretjimi državami, da bi se izboljšalo upravljanje tokov oseb, ki prosijo za azil ali drugo obliko mednarodne zaščite, povečale

  vzpostavile
  možnosti za zakonite migracije, preprečile nedovoljene migracije ter zagotovila

  mreže tihotapcev in trgovcev z ljudmi in zagotovili
  trajnost vrnitve

  varne
  in uspešen ponovni sprejem

  dostojne vrnitve ter reintegracija
  v tretjih državah. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(7)

Sklad bi moral podpirati
  solidarnost med državami članicami in
  učinkovito upravljanje migracijskih tokov, med drugim s spodbujanjem skupnih ukrepov na področju azila, vključno s prizadevanji držav članic pri sprejemanju oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, s preselitvijo in
  humanitarnim sprejemom ter
  predajo prosilcev za mednarodno zaščito oziroma upravičencev do mednarodne zaščite med državami članicami,
  krepitvijo zaščite ranljivih prosilcev za azil, kot so otroci,
  podpiranjem strategij vključevanja in učinkovitejše politike zakonitih migracij, da

  ustvarjanjem varnih in zakonitih poti v Unijo, kar
  bi se zagotovila dolgoročna

  tudi pomagalo zagotoviti dolgoročno
  konkurenčnost Unije in prihodnost njenega socialnega modela ter zmanjšale

  zmanjšati
  spodbude za nedovoljene migracije s trajnostno politiko vračanja in ponovnega sprejema. Sklad bi moral
  kot instrument notranje politike Unije in edini instrument za financiranje azila in migracij na ravni Unije predvsem podpirati ukrepe na področju azila in migracij v Uniji. Vendar bi moral sklad v okviru opredeljenih omejitev in ob upoštevanju ustreznih zaščitnih ukrepov
  podpirati okrepitev sodelovanja s tretjimi državami, da bi se izboljšalo upravljanje tokov oseb, ki prosijo za azil ali drugo obliko mednarodne zaščite, povečale

  vzpostavile
  možnosti za zakonite migracije, preprečile nedovoljene migracije ter zagotovila

  mreže tihotapcev in trgovcev z ljudmi in zagotovili
  trajnost vrnitve

  varne
  in uspešen ponovni sprejem

  dostojne vrnitve ter reintegracija
  v tretjih državah. [Sprememba 12]

| (8) | Zaradi migracijske krize
  in vse večjega števila smrtnih žrtev v Sredozemskem morju v zadnjih letih
  je postalo jasno, da je potrebna reforma skupnega evropskega azilnega sistema,
  ter
  da se zagotovijo učinkoviti azilni postopki za preprečevanje sekundarnih gibanj, enotni in ustrezni pogoji

  je treba vzpostaviti pravičnejši in učinkovitejši sistem za opredelitev odgovornosti držav članic
  za sprejem prosilcev

  prosilce
  za mednarodno zaščito, enotni standardi glede priznavanja mednarodne zaščite ter ustrezne pravice in ugodnosti za upravičence do mednarodne zaščite

  ter okvir za prizadevanja držav članic na področju preselitve in humanitarnega sprejema, da bi povečali skupno število mest za preselitev, ki so globalno na voljo
  . Hkrati je bila reforma potrebna za vzpostavitev pravičnejšega in učinkovitejšega sistema za določitev odgovornosti držav članic za prosilce

  , da se vzpostavijo in so na voljo učinkoviti in na pravicah temelječi azilni postopki ter da se zagotovijo enotni in ustrezni pogoji za sprejem prosilcev
  za mednarodno zaščito
  , enotni standardi glede priznavanja mednarodne zaščite
  ter okvira Unije

  ustrezne pravice in ugodnosti
  za prizadevanja držav članic na področju preselitve

  upravičence do mednarodne zaščite, pa tudi učinkoviti in uspešni postopki vrnitve za migrante brez urejenega statusa
  . Zato je primerno, da sklad zagotavlja večjo podporo prizadevanjem držav članic za celovito in ustrezno izvajanje prenovljenega skupnega evropskega azilnega sistema. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(8)

Zaradi migracijske krize
  in vse večjega števila smrtnih žrtev v Sredozemskem morju v zadnjih letih
  je postalo jasno, da je potrebna reforma skupnega evropskega azilnega sistema,
  ter
  da se zagotovijo učinkoviti azilni postopki za preprečevanje sekundarnih gibanj, enotni in ustrezni pogoji

  je treba vzpostaviti pravičnejši in učinkovitejši sistem za opredelitev odgovornosti držav članic
  za sprejem prosilcev

  prosilce
  za mednarodno zaščito, enotni standardi glede priznavanja mednarodne zaščite ter ustrezne pravice in ugodnosti za upravičence do mednarodne zaščite

  ter okvir za prizadevanja držav članic na področju preselitve in humanitarnega sprejema, da bi povečali skupno število mest za preselitev, ki so globalno na voljo
  . Hkrati je bila reforma potrebna za vzpostavitev pravičnejšega in učinkovitejšega sistema za določitev odgovornosti držav članic za prosilce

  , da se vzpostavijo in so na voljo učinkoviti in na pravicah temelječi azilni postopki ter da se zagotovijo enotni in ustrezni pogoji za sprejem prosilcev
  za mednarodno zaščito
  , enotni standardi glede priznavanja mednarodne zaščite
  ter okvira Unije

  ustrezne pravice in ugodnosti
  za prizadevanja držav članic na področju preselitve

  upravičence do mednarodne zaščite, pa tudi učinkoviti in uspešni postopki vrnitve za migrante brez urejenega statusa
  . Zato je primerno, da sklad zagotavlja večjo podporo prizadevanjem držav članic za celovito in ustrezno izvajanje prenovljenega skupnega evropskega azilnega sistema. [Sprememba 13]

| (9) | Sklad bi moral dopolnjevati in krepiti dejavnosti Agencije Evropske unije za azil, ustanovljene z Uredbo (EU) ../.. [uredba o Agenciji EU za azil] (3)

  Evropskega azilnega podpornega urada
  , da bi se omogočilo in izboljšalo delovanje skupnega evropskega azilnega sistema z usklajevanjem in okrepitvijo praktičnega sodelovanja in
  usklajevanjem
  izmenjave informacij
  o azilu, zlasti o najboljših praksah,
  med državami članicami, spodbujanjem prava Unije in
  mednarodnega prava ter prispevanjem s pomočjo ustreznega usmerjanja, vključno s pomočjo
  operativnih standardov na področju azila za zagotovitev visoke stopnje enakega obravnavanja

  , k enotnemu izvrševanju prav Unije na področju azila
  na podlagi visokih standardov zaščite glede postopkov za mednarodno zaščito, pogojev za sprejem in ocene potreb po zaščiti po vsej Uniji ter za omogočanje trajnostne in pravične porazdelitve prošenj za mednarodno zaščito, spodbujanjem konvergence pri obravnavi prošenj za mednarodno zaščito po vsej Uniji, podpiranjem prizadevanj držav članic za preselitev ter zagotavljanjem operativne in tehnične pomoči državam članicam pri upravljanju azilnih in sprejemnih sistemov, zlasti tistim, katerih sistemi so pod nesorazmernim pritiskom. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(9)

Sklad bi moral dopolnjevati in krepiti dejavnosti Agencije Evropske unije za azil, ustanovljene z Uredbo (EU) ../.. [uredba o Agenciji EU za azil] (3)

  Evropskega azilnega podpornega urada
  , da bi se omogočilo in izboljšalo delovanje skupnega evropskega azilnega sistema z usklajevanjem in okrepitvijo praktičnega sodelovanja in
  usklajevanjem
  izmenjave informacij
  o azilu, zlasti o najboljših praksah,
  med državami članicami, spodbujanjem prava Unije in
  mednarodnega prava ter prispevanjem s pomočjo ustreznega usmerjanja, vključno s pomočjo
  operativnih standardov na področju azila za zagotovitev visoke stopnje enakega obravnavanja

  , k enotnemu izvrševanju prav Unije na področju azila
  na podlagi visokih standardov zaščite glede postopkov za mednarodno zaščito, pogojev za sprejem in ocene potreb po zaščiti po vsej Uniji ter za omogočanje trajnostne in pravične porazdelitve prošenj za mednarodno zaščito, spodbujanjem konvergence pri obravnavi prošenj za mednarodno zaščito po vsej Uniji, podpiranjem prizadevanj držav članic za preselitev ter zagotavljanjem operativne in tehnične pomoči državam članicam pri upravljanju azilnih in sprejemnih sistemov, zlasti tistim, katerih sistemi so pod nesorazmernim pritiskom. [Sprememba 14]

| (9a) | Sklad bi moral podpirati prizadevanja Unije in držav članic pri krepitvi zmogljivosti držav članic za razvoj, spremljanje in ocenjevanje njihove azilne politike ob upoštevanju njihovih obveznosti na podlagi obstoječega prava Unije. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(9a)

Sklad bi moral podpirati prizadevanja Unije in držav članic pri krepitvi zmogljivosti držav članic za razvoj, spremljanje in ocenjevanje njihove azilne politike ob upoštevanju njihovih obveznosti na podlagi obstoječega prava Unije. [Sprememba 15]

| (10) | Sklad bi moral podpirati prizadevanja

  Unijo in države članice pri izvajanju obstoječega prava
  Unije in držav članic pri krepitvi zmogljivosti držav članic za razvoj, spremljanje in ocenjevanje njihove azilne politike ob upoštevanju njihovih obveznosti na podlagi obstoječega prava Unije

  ob zagotavljanju popolnega spoštovanja temeljnih pravic, zlasti direktiv Evropskega parlamenta
  in
  Sveta 2013/33/EU
   (4)

  (direktiva o pogojih za sprejem), 2013/32/EU
   (5)

  (direktiva o azilnih postopkih)
  ,
  2011/95/EU
   (6)

  (direktiva o pogojih)
  in
  2008/115/ES
   (7)

  (direktiva o vračanju) ter Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
   (8)

  (dublinska uredba)
  . [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(10)

Sklad bi moral podpirati prizadevanja

  Unijo in države članice pri izvajanju obstoječega prava
  Unije in držav članic pri krepitvi zmogljivosti držav članic za razvoj, spremljanje in ocenjevanje njihove azilne politike ob upoštevanju njihovih obveznosti na podlagi obstoječega prava Unije

  ob zagotavljanju popolnega spoštovanja temeljnih pravic, zlasti direktiv Evropskega parlamenta
  in
  Sveta 2013/33/EU
   (4)

  (direktiva o pogojih za sprejem), 2013/32/EU
   (5)

  (direktiva o azilnih postopkih)
  ,
  2011/95/EU
   (6)

  (direktiva o pogojih)
  in
  2008/115/ES
   (7)

  (direktiva o vračanju) ter Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
   (8)

  (dublinska uredba)
  . [Sprememba 16]

| (11) | Partnerstva in sodelovanje s tretjimi državami so pomemben del azilne politike Unije za zagotovitev ustreznega upravljanja tokov oseb, ki prosijo za azil ali druge oblike mednarodne zaščite. Da bi se nevarni in nedovoljeni prihodi državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, ki potrebujejo mednarodno zaščito, nadomestili z zakonitimi in varnimi prihodi na ozemlje držav članic, da bi se izrazila solidarnost z državami v regijah, v katere oziroma v katerih je bilo razseljenih veliko število oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, s pomočjo pri zmanjšanju pritiska na te države, da bi se prispevalo k doseganju ciljev migracijske politike Unije s povečanjem njenega vpliva v razmerju do tretjih držav ter da bi se učinkovito prispevalo k svetovnim pobudam za preselitev z enotnim nastopanjem na mednarodnih forumih in v razmerju do tretjih držav, bi moral sklad zagotavljati finančne spodbude za izvajanje okvira Unije za preselitev [in humanitarni sprejem].
  [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(11)

Partnerstva in sodelovanje s tretjimi državami so pomemben del azilne politike Unije za zagotovitev ustreznega upravljanja tokov oseb, ki prosijo za azil ali druge oblike mednarodne zaščite. Da bi se nevarni in nedovoljeni prihodi državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, ki potrebujejo mednarodno zaščito, nadomestili z zakonitimi in varnimi prihodi na ozemlje držav članic, da bi se izrazila solidarnost z državami v regijah, v katere oziroma v katerih je bilo razseljenih veliko število oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, s pomočjo pri zmanjšanju pritiska na te države, da bi se prispevalo k doseganju ciljev migracijske politike Unije s povečanjem njenega vpliva v razmerju do tretjih držav ter da bi se učinkovito prispevalo k svetovnim pobudam za preselitev z enotnim nastopanjem na mednarodnih forumih in v razmerju do tretjih držav, bi moral sklad zagotavljati finančne spodbude za izvajanje okvira Unije za preselitev [in humanitarni sprejem].
  [Sprememba 17]

| (11a) | Sklad bi moral podpirati prizadevanja držav članic za zagotavljanje mednarodne zaščite in trajne rešitve na svojih ozemljih za begunce in razseljene osebe, ki so opredeljene kot upravičene do preselitve ali sodijo v okvir nacionalnih shem humanitarnega sprejema, ki bi morale upoštevati predvidene globalne potrebe po preselitvi UNHCR. Za ambiciozen in učinkovit prispevek Sklada bi ta moral zagotoviti ciljno usmerjeno pomoč v obliki finančnih spodbud za vsako sprejeto ali preseljeno osebo. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(11a)

Sklad bi moral podpirati prizadevanja držav članic za zagotavljanje mednarodne zaščite in trajne rešitve na svojih ozemljih za begunce in razseljene osebe, ki so opredeljene kot upravičene do preselitve ali sodijo v okvir nacionalnih shem humanitarnega sprejema, ki bi morale upoštevati predvidene globalne potrebe po preselitvi UNHCR. Za ambiciozen in učinkovit prispevek Sklada bi ta moral zagotoviti ciljno usmerjeno pomoč v obliki finančnih spodbud za vsako sprejeto ali preseljeno osebo. [Sprememba 18]

| (12) | Glede na visoke ravni migracijskih tokov v Unijo v zadnjih letih in pomen zagotavljanja kohezije naših družb je bistveno podpreti politike držav članic za zgodnje vključevanje zakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, med drugim tudi na prednostnih področjih, opredeljenih v akcijskem načrtu za vključevanje državljanov tretjih držav, ki ga je Komisija sprejela leta 2016. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(12)

Glede na visoke ravni migracijskih tokov v Unijo v zadnjih letih in pomen zagotavljanja kohezije naših družb je bistveno podpreti politike držav članic za zgodnje vključevanje zakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, med drugim tudi na prednostnih področjih, opredeljenih v akcijskem načrtu za vključevanje državljanov tretjih držav, ki ga je Komisija sprejela leta 2016. [Sprememba 19]

| (13) | Da bi se povečala učinkovitost in dosegla čim večja dodana vrednost Unije ter da bi se zagotovil usklajen odziv Unije pri spodbujanju vključevanja državljanov tretjih držav, bi morali biti ukrepi, ki se financirajo iz sklada, specifični in dopolnjevati ukrepe, ki se financirajo iz Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR)

  strukturnih skladov Unije
  . Ukrepi, ki se financirajo iz tega sklada, bi morali podpirati ukrepe, ki so prilagojeni potrebam državljanov tretjih držav in se na splošno izvajajo v začetni fazi

  začetnih fazah
  vključevanja, in horizontalne ukrepe za podporo zmogljivosti držav članic na področju vključevanja, medtem ko bi bilo treba

  ki jih dopolnjujejo
  intervencije za državljane tretjih držav z dolgoročnejšim učinkom financirati iz ESRR in ESS+

  spodbujanje socialne in gospodarske vključenosti državljanov tretjih držav, financiranih iz strukturnih skladov
  . [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(13)

Da bi se povečala učinkovitost in dosegla čim večja dodana vrednost Unije ter da bi se zagotovil usklajen odziv Unije pri spodbujanju vključevanja državljanov tretjih držav, bi morali biti ukrepi, ki se financirajo iz sklada, specifični in dopolnjevati ukrepe, ki se financirajo iz Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR)

  strukturnih skladov Unije
  . Ukrepi, ki se financirajo iz tega sklada, bi morali podpirati ukrepe, ki so prilagojeni potrebam državljanov tretjih držav in se na splošno izvajajo v začetni fazi

  začetnih fazah
  vključevanja, in horizontalne ukrepe za podporo zmogljivosti držav članic na področju vključevanja, medtem ko bi bilo treba

  ki jih dopolnjujejo
  intervencije za državljane tretjih držav z dolgoročnejšim učinkom financirati iz ESRR in ESS+

  spodbujanje socialne in gospodarske vključenosti državljanov tretjih držav, financiranih iz strukturnih skladov
  . [Sprememba 20]

| (13a) | V področje uporabe ukrepov vključevanja bi morali biti zajeti tudi upravičenci do mednarodne zaščite, da se zagotovi celovit pristop k vključevanju, pri čemer bi bilo treba upoštevati posebnosti te ciljne skupine. Če ukrepi vključevanja zajemajo tudi sprejem, bi ti ukrepi morali prav tako zagotavljati, da so vanj lahko vključeni tudi prosilci za azil. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(13a)

V področje uporabe ukrepov vključevanja bi morali biti zajeti tudi upravičenci do mednarodne zaščite, da se zagotovi celovit pristop k vključevanju, pri čemer bi bilo treba upoštevati posebnosti te ciljne skupine. Če ukrepi vključevanja zajemajo tudi sprejem, bi ti ukrepi morali prav tako zagotavljati, da so vanj lahko vključeni tudi prosilci za azil. [Sprememba 21]

| (14) | V tem okviru bi bilo treba od organov držav članic, ki so odgovorni za izvajanje sklada, zahtevati, da vzpostavijo mehanizme sodelovanja in usklajevanja z organi, ki jih države članice določijo za upravljanje intervencij v okviru ESS+ in ESRR

  strukturnih skladov
  , ter po potrebi z njunima organoma upravljanja in organi upravljanja drugih skladov Unije, ki prispevajo k vključevanju državljanov tretjih držav.
  Komisija bi morala s temi mehanizmi usklajevanja oceniti skladnost in dopolnjevanje med skladi ter obseg, v katerem ukrepi, ki se izvajajo prek vsakega sklada, prispevajo k vključevanju državljanov tretjih držav. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(14)

V tem okviru bi bilo treba od organov držav članic, ki so odgovorni za izvajanje sklada, zahtevati, da vzpostavijo mehanizme sodelovanja in usklajevanja z organi, ki jih države članice določijo za upravljanje intervencij v okviru ESS+ in ESRR

  strukturnih skladov
  , ter po potrebi z njunima organoma upravljanja in organi upravljanja drugih skladov Unije, ki prispevajo k vključevanju državljanov tretjih držav.
  Komisija bi morala s temi mehanizmi usklajevanja oceniti skladnost in dopolnjevanje med skladi ter obseg, v katerem ukrepi, ki se izvajajo prek vsakega sklada, prispevajo k vključevanju državljanov tretjih držav. [Sprememba 22]

| (15) | Izvajanje sklada na tem področju bi moralo biti skladno s skupnimi osnovnimi načeli Unije o vključevanju, določenimi v skupnem programu za vključevanje. |
| --- | --- |

(15)

Izvajanje sklada na tem področju bi moralo biti skladno s skupnimi osnovnimi načeli Unije o vključevanju, določenimi v skupnem programu za vključevanje.

| (16) | Ustrezno je državam članicam omogočiti, da lahko v svojih programih določijo, da ukrepi vključevanja lahko zajemajo bližnje sorodnike državljanov tretjih držav,
  pri čemer bi podprli enotnost družine v najboljšem interesu otroka,
  kolikor je to potrebno za učinkovito izvajanje takšnih ukrepov. Pojem „bližnji sorodnik“ naj bi pomenil zakonca, partnerja ali katero koli osebo, ki je v neposrednem sorodstvenem razmerju v ravni črti z državljanom tretje države, na katerega se nanašajo ukrepi vključevanja in za katerega se sklad sicer ne bi uporabljal. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(16)

Ustrezno je državam članicam omogočiti, da lahko v svojih programih določijo, da ukrepi vključevanja lahko zajemajo bližnje sorodnike državljanov tretjih držav,
  pri čemer bi podprli enotnost družine v najboljšem interesu otroka,
  kolikor je to potrebno za učinkovito izvajanje takšnih ukrepov. Pojem „bližnji sorodnik“ naj bi pomenil zakonca, partnerja ali katero koli osebo, ki je v neposrednem sorodstvenem razmerju v ravni črti z državljanom tretje države, na katerega se nanašajo ukrepi vključevanja in za katerega se sklad sicer ne bi uporabljal. [Sprememba 23]

| (17) | Glede na ključno vlogo lokalnih in regionalnih organov ter organizacij civilne družbe

  njihovih predstavniških združenj
  na področju vključevanja in za olajšanje
  neposrednega
  dostopa teh subjektov do financiranja na ravni Unije bi moral sklad olajšati izvajanje ukrepov lokalnih in regionalnih organov ali organizacij civilne družbe na področju vključevanja, med drugim tudi prek
  višje stopnje sofinanciranja za te ukrepe ter uporabe posebne komponente
  tematskega instrumenta
  , kadar so lokalni
  in višje stopnje sofinanciranja

  regionalni organi pristojni
  za te ukrepe

  izvajanje ukrepov za vključevanje
  . [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(17)

Glede na ključno vlogo lokalnih in regionalnih organov ter organizacij civilne družbe

  njihovih predstavniških združenj
  na področju vključevanja in za olajšanje
  neposrednega
  dostopa teh subjektov do financiranja na ravni Unije bi moral sklad olajšati izvajanje ukrepov lokalnih in regionalnih organov ali organizacij civilne družbe na področju vključevanja, med drugim tudi prek
  višje stopnje sofinanciranja za te ukrepe ter uporabe posebne komponente
  tematskega instrumenta
  , kadar so lokalni
  in višje stopnje sofinanciranja

  regionalni organi pristojni
  za te ukrepe

  izvajanje ukrepov za vključevanje
  . [Sprememba 24]

| (18) | Glede na dolgoročne gospodarske in demografske izzive, s katerimi se sooča Unija,
  ter vse bolj globalizirano naravo migracij
  je bistveno vzpostaviti dobro delujoče zakonite migracijske poti v Unijo, da bi bila ta še naprej privlačen namembni cilj za migrante

  zakonito migracijo v skladu z gospodarskimi in družbenimi potrebami držav članic
  ter da bi se zagotovila vzdržnost sistemov socialnega varstva in rast gospodarstva Unije
  , hkrati pa bi se migrantski delavci zaščitili pred delavskim izkoriščanjem
  . [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(18)

Glede na dolgoročne gospodarske in demografske izzive, s katerimi se sooča Unija,
  ter vse bolj globalizirano naravo migracij
  je bistveno vzpostaviti dobro delujoče zakonite migracijske poti v Unijo, da bi bila ta še naprej privlačen namembni cilj za migrante

  zakonito migracijo v skladu z gospodarskimi in družbenimi potrebami držav članic
  ter da bi se zagotovila vzdržnost sistemov socialnega varstva in rast gospodarstva Unije
  , hkrati pa bi se migrantski delavci zaščitili pred delavskim izkoriščanjem
  . [Sprememba 25]

| (19) | Sklad bi moral podpirati države članice pri oblikovanju strategij za organiziranje
  in širitev
  zakonitih migracij

  migracijskih poti
  ter s tem okrepiti njihove zmogljivosti za razvoj, izvajanje, spremljanje in splošno ocenjevanje vseh strategij, politik in ukrepov na področju priseljevanja in vključevanja zakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, tudi pravnih

  zlasti
  instrumentov Unije
  za zakonite migracije
  . Sklad bi moral podpirati tudi izmenjavo informacij in dobrih praks ter sodelovanje med različnimi upravnimi službami in ravnmi upravljanja ter med državami članicami. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(19)

Sklad bi moral podpirati države članice pri oblikovanju strategij za organiziranje
  in širitev
  zakonitih migracij

  migracijskih poti
  ter s tem okrepiti njihove zmogljivosti za razvoj, izvajanje, spremljanje in splošno ocenjevanje vseh strategij, politik in ukrepov na področju priseljevanja in vključevanja zakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, tudi pravnih

  zlasti
  instrumentov Unije
  za zakonite migracije
  . Sklad bi moral podpirati tudi izmenjavo informacij in dobrih praks ter sodelovanje med različnimi upravnimi službami in ravnmi upravljanja ter med državami članicami. [Sprememba 26]

| (20) | Učinkovita
  in dostojna
  politika vračanja je bistven del celovitega pristopa Unije in njenih držav članic k migracijam. Sklad bi moral podpirati in spodbujati prizadevanja držav članic za učinkovito izvajanje in nadaljnji razvoj skupnih standardov vračanja,
  s poudarkom na prostovoljnem vračanju,
  zlasti v skladu z Direktivo 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), ter integriranega in usklajenega pristopa k upravljanju vračanja. Za trajnostne politike vračanja

  Sklad
  bi moral sklad podpirati tudi povezane ukrepe v tretjih državah
  za lajšanje in zagotavljanje varnega in dostojnega vračanja in ponovnega sprejema ter trajnostne reintegracije
  , kot je reintegracija povratnikov

  zapisano v globalnem dogovoru o migracijah
  . [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(20)

Učinkovita
  in dostojna
  politika vračanja je bistven del celovitega pristopa Unije in njenih držav članic k migracijam. Sklad bi moral podpirati in spodbujati prizadevanja držav članic za učinkovito izvajanje in nadaljnji razvoj skupnih standardov vračanja,
  s poudarkom na prostovoljnem vračanju,
  zlasti v skladu z Direktivo 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), ter integriranega in usklajenega pristopa k upravljanju vračanja. Za trajnostne politike vračanja

  Sklad
  bi moral sklad podpirati tudi povezane ukrepe v tretjih državah
  za lajšanje in zagotavljanje varnega in dostojnega vračanja in ponovnega sprejema ter trajnostne reintegracije
  , kot je reintegracija povratnikov

  zapisano v globalnem dogovoru o migracijah
  . [Sprememba 27]

| (21) | Države članice bi morale dajati

  dati
  prednost prostovoljnemu vračanju
  ter zagotoviti učinkovito, varno in dostojno vračanje migrantov brez urejenega statusa. Zato bi moral sklad dati prednostno podporo ukrepom v zvezi s prostovoljnim vračanjem
  . Za spodbujanje prostovoljnega vračanja oseb

  tega
  bi morale države članice predvideti spodbude, kot je preferencialna obravnava z večjo pomočjo pri vračanju
  in dolgoročna podpora pri ponovnem vključevanju
  . Z vidika stroškovne učinkovitosti je tovrstno prostovoljno vračanje v interesu povratnikov in organov.
  Največja korist otroka bi morala biti glavno vodilo pri vseh ukrepih ali odločitvah v zvezi z otroki v migracijah, vključno z vračanjem, pri čemer je treba v celoti upoštevati pravico otroka, da izrazi svoje mnenje. [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(21)

Države članice bi morale dajati

  dati
  prednost prostovoljnemu vračanju
  ter zagotoviti učinkovito, varno in dostojno vračanje migrantov brez urejenega statusa. Zato bi moral sklad dati prednostno podporo ukrepom v zvezi s prostovoljnim vračanjem
  . Za spodbujanje prostovoljnega vračanja oseb

  tega
  bi morale države članice predvideti spodbude, kot je preferencialna obravnava z večjo pomočjo pri vračanju
  in dolgoročna podpora pri ponovnem vključevanju
  . Z vidika stroškovne učinkovitosti je tovrstno prostovoljno vračanje v interesu povratnikov in organov.
  Največja korist otroka bi morala biti glavno vodilo pri vseh ukrepih ali odločitvah v zvezi z otroki v migracijah, vključno z vračanjem, pri čemer je treba v celoti upoštevati pravico otroka, da izrazi svoje mnenje. [Sprememba 28]

| (22) | Kljub temu sta prostovoljna in prisilna

  , da bi morala prostovoljna
  vrnitev
  imeti prednost pred prisilno, sta
  tesno povezani in se medsebojno krepita, zaradi česar bi bilo treba države članice spodbujati k boljšemu dopolnjevanju obeh oblik vračanja. Možnost odstranitve je pomemben element, ki prispeva k celovitosti azilnih sistemov in sistemov zakonitih migracij. Sklad bi zato moral podpirati ukrepe držav članic za spodbujanje iz izvajanje odstranitev v skladu s standardi prava Unije, kadar je to ustrezno ter ob doslednem spoštovanju temeljnih pravic in dostojanstva povratnikov.
  Sklad bi moral podpirati ukrepe, povezane z vračanjem otrok, samo kadar temeljijo na pozitivni oceni otrokove koristi. [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(22)

Kljub temu sta prostovoljna in prisilna

  , da bi morala prostovoljna
  vrnitev
  imeti prednost pred prisilno, sta
  tesno povezani in se medsebojno krepita, zaradi česar bi bilo treba države članice spodbujati k boljšemu dopolnjevanju obeh oblik vračanja. Možnost odstranitve je pomemben element, ki prispeva k celovitosti azilnih sistemov in sistemov zakonitih migracij. Sklad bi zato moral podpirati ukrepe držav članic za spodbujanje iz izvajanje odstranitev v skladu s standardi prava Unije, kadar je to ustrezno ter ob doslednem spoštovanju temeljnih pravic in dostojanstva povratnikov.
  Sklad bi moral podpirati ukrepe, povezane z vračanjem otrok, samo kadar temeljijo na pozitivni oceni otrokove koristi. [Sprememba 29]

| (23) | Posebni podporni ukrepi za povratnike v državah članicah in državah vrnitve
  , posebej osredotočeni na njihove humanitarne potrebe in potrebe v zvezi z zaščito,
  lahko izboljšajo pogoje za vrnitev in reintegracijo.
  Posebno pozornost bi bilo treba nameniti ranljivim skupinam. Odločitve o vrnitvi bi bilo treba sprejeti na podlagi celovite in natančne ocene stanja v državah izvora, vključno z oceno absorpcijske sposobnosti na lokalni ravni. Posebni ukrepi in ukrepi v podporo državam izvora, zlasti ranljivim osebam, prispevajo k zagotavljanju trajnosti, varnosti in učinkovitosti vrnitev. Te ukrepe bi bilo treba izvajati z aktivno udeležbo lokalnih organov, civilne družbe in diaspor. [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(23)

Posebni podporni ukrepi za povratnike v državah članicah in državah vrnitve
  , posebej osredotočeni na njihove humanitarne potrebe in potrebe v zvezi z zaščito,
  lahko izboljšajo pogoje za vrnitev in reintegracijo.
  Posebno pozornost bi bilo treba nameniti ranljivim skupinam. Odločitve o vrnitvi bi bilo treba sprejeti na podlagi celovite in natančne ocene stanja v državah izvora, vključno z oceno absorpcijske sposobnosti na lokalni ravni. Posebni ukrepi in ukrepi v podporo državam izvora, zlasti ranljivim osebam, prispevajo k zagotavljanju trajnosti, varnosti in učinkovitosti vrnitev. Te ukrepe bi bilo treba izvajati z aktivno udeležbo lokalnih organov, civilne družbe in diaspor. [Sprememba 30]

| (24) | Sporazumi

  Formalni sporazumi
  o ponovnem sprejemu in drugi dogovori so pomemben

  so bistveni sestavni
  del politike Unije na področju vračanja in osrednje orodje za učinkovito upravljanje migracijskih tokov, saj lajšajo hitro vračanje migrantov brez urejenega statusa. Ti sporazumi in dogovori so pomemben del dialoga in sodelovanja s tretjimi državami izvora in tranzita migrantov brez urejenega statusa, njihovo izvajanje v tretjih državah pa bi bilo treba podpreti zaradi učinkovitosti politik vračanja na nacionalni ravni in na ravni Unije

  sklad pa bi moral zaradi učinkovitosti, varnosti in dostojnosti politik vračanja podpirati njihovo izvajanje v tretjih državah v okviru opredeljenih omejitev in ob upoštevanju ustreznih zaščitnih ukrepov
  . [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(24)

Sporazumi

  Formalni sporazumi
  o ponovnem sprejemu in drugi dogovori so pomemben

  so bistveni sestavni
  del politike Unije na področju vračanja in osrednje orodje za učinkovito upravljanje migracijskih tokov, saj lajšajo hitro vračanje migrantov brez urejenega statusa. Ti sporazumi in dogovori so pomemben del dialoga in sodelovanja s tretjimi državami izvora in tranzita migrantov brez urejenega statusa, njihovo izvajanje v tretjih državah pa bi bilo treba podpreti zaradi učinkovitosti politik vračanja na nacionalni ravni in na ravni Unije

  sklad pa bi moral zaradi učinkovitosti, varnosti in dostojnosti politik vračanja podpirati njihovo izvajanje v tretjih državah v okviru opredeljenih omejitev in ob upoštevanju ustreznih zaščitnih ukrepov
  . [Sprememba 31]

| (25) | Sklad bi moral poleg vračanja

  integracije državljanov tretjih držav ali
  oseb v skladu s to uredbo

  brez državljanstva v državah članicah
  podpirati tudi druge ukrepe za preprečevanje nedovoljenih migracij ter obravnavanje spodbud za nezakonite migracije ali izogibanja veljavnim predpisom

  trgovine z migranti, spodbujanje in lajšanje določanja predpisov
  glede zakonitih migracij, da se ohrani celovitost sistemov priseljevanja držav članic

  v državah izvora, in sicer ob doslednem spoštovanju načela skladnosti politik za trajnostni razvoj
  . [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(25)

Sklad bi moral poleg vračanja

  integracije državljanov tretjih držav ali
  oseb v skladu s to uredbo

  brez državljanstva v državah članicah
  podpirati tudi druge ukrepe za preprečevanje nedovoljenih migracij ter obravnavanje spodbud za nezakonite migracije ali izogibanja veljavnim predpisom

  trgovine z migranti, spodbujanje in lajšanje določanja predpisov
  glede zakonitih migracij, da se ohrani celovitost sistemov priseljevanja držav članic

  v državah izvora, in sicer ob doslednem spoštovanju načela skladnosti politik za trajnostni razvoj
  . [Sprememba 32]

| (26) | Zaposlovanje migrantov brez urejenega statusa je dejavnik privlačevanja za nezakonite migracije in ogroža razvoj politike mobilnosti delovne sile na podlagi programov zakonitih migracij
  in pravice delavcev migrantov, zaradi česar so izpostavljeni kršitvam pravic in zlorabi
  . Sklad bi zato moral neposredno ali posredno podpirati države članice pri izvajanju Direktive 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), ki prepoveduje zaposlovanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav
  , zagotavlja mehanizem za vlaganje pritožb
  in
  izterjavo plačila za izkoriščane delavce ter
  določa sankcije zoper delodajalce, ki kršijo to prepoved. [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(26)

Zaposlovanje migrantov brez urejenega statusa je dejavnik privlačevanja za nezakonite migracije in ogroža razvoj politike mobilnosti delovne sile na podlagi programov zakonitih migracij
  in pravice delavcev migrantov, zaradi česar so izpostavljeni kršitvam pravic in zlorabi
  . Sklad bi zato moral neposredno ali posredno podpirati države članice pri izvajanju Direktive 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), ki prepoveduje zaposlovanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav
  , zagotavlja mehanizem za vlaganje pritožb
  in
  izterjavo plačila za izkoriščane delavce ter
  določa sankcije zoper delodajalce, ki kršijo to prepoved. [Sprememba 33]

| (26a) | Države članice bi morale podpirati zahteve civilne družbe in združenj delavcev, kot so zahteve v zvezi z ustanovitvijo evropske mreže delavk in delavcev v sprejemnih centrih, da bi povezali vse delavce v Evropi, ki delujejo na področju migracij, in spodbujali dostojno dobrodošlico in pristop k migracijam, ki temelji na človekovih pravicah in izmenjavi dobre prakse v smislu sprejema in zaposlitvenih priložnosti za migrante. [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(26a)

Države članice bi morale podpirati zahteve civilne družbe in združenj delavcev, kot so zahteve v zvezi z ustanovitvijo evropske mreže delavk in delavcev v sprejemnih centrih, da bi povezali vse delavce v Evropi, ki delujejo na področju migracij, in spodbujali dostojno dobrodošlico in pristop k migracijam, ki temelji na človekovih pravicah in izmenjavi dobre prakse v smislu sprejema in zaposlitvenih priložnosti za migrante. [Sprememba 34]

| (27) | Sklad bi moral neposredno ali posredno podpirati države članice pri izvajanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11), ki vsebuje določbe o pomoči, podpori in zaščiti žrtev trgovine z ljudmi.
  Pri teh ukrepih bi bilo treba upoštevati naravo trgovine z ljudmi glede na spol. Pri izvajanju sklada bi morale države članice upoštevati, da za osebe, ki morajo nujno zapustiti svoje običajno prebivališče zaradi nenadnih ali progresivnih podnebnih sprememb v okolju, ki škodljivo vplivajo na njihova življenja ali življenjske razmere, obstaja veliko tveganje, da postanejo žrtve trgovine z ljudmi. [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(27)

Sklad bi moral neposredno ali posredno podpirati države članice pri izvajanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11), ki vsebuje določbe o pomoči, podpori in zaščiti žrtev trgovine z ljudmi.
  Pri teh ukrepih bi bilo treba upoštevati naravo trgovine z ljudmi glede na spol. Pri izvajanju sklada bi morale države članice upoštevati, da za osebe, ki morajo nujno zapustiti svoje običajno prebivališče zaradi nenadnih ali progresivnih podnebnih sprememb v okolju, ki škodljivo vplivajo na njihova življenja ali življenjske razmere, obstaja veliko tveganje, da postanejo žrtve trgovine z ljudmi. [Sprememba 35]

| (27a) | Sklad bi moral podpirati zlasti opredelitev prosilcev za azil in ukrepe za obravnavanje potreb ranljivih prosilcev za azil, kot so mladoletniki brez spremstva ali žrtve mučenja ali drugih hudih oblik nasilja, kot je določeno v pravnem redu Unije v zvezi z azilom. [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(27a)

Sklad bi moral podpirati zlasti opredelitev prosilcev za azil in ukrepe za obravnavanje potreb ranljivih prosilcev za azil, kot so mladoletniki brez spremstva ali žrtve mučenja ali drugih hudih oblik nasilja, kot je določeno v pravnem redu Unije v zvezi z azilom. [Sprememba 36]

| (27b) | Za zagotovitev pravične in pregledne porazdelitve sredstev med cilje sklada bi bilo treba za nekatere cilje, bodisi v okviru neposrednega, posrednega ali deljenega upravljanja, zagotoviti minimalno stopnjo odhodkov. [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(27b)

Za zagotovitev pravične in pregledne porazdelitve sredstev med cilje sklada bi bilo treba za nekatere cilje, bodisi v okviru neposrednega, posrednega ali deljenega upravljanja, zagotoviti minimalno stopnjo odhodkov. [Sprememba 37]

| (28) | Sklad bi moral dopolnjevati in okrepiti dejavnosti na področju vračanja, ki jih izvaja Evropska agencija za mejno in obalno stražo, ustanovljena z Uredbo (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta (12), s čimer

  vendar ne
  bi prispeval k učinkovitemu izvajanju evropskega integriranega upravljanja meja, kot je opredeljeno v členu 4 navedene uredbe

  smel zagotavljati dodatnega vira financiranja za Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, za katero proračunski organ določi letni proračun
  ,
  ki bi ji moral omogočati opravljanje vseh njenih nalog
  . [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(28)

Sklad bi moral dopolnjevati in okrepiti dejavnosti na področju vračanja, ki jih izvaja Evropska agencija za mejno in obalno stražo, ustanovljena z Uredbo (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta (12), s čimer

  vendar ne
  bi prispeval k učinkovitemu izvajanju evropskega integriranega upravljanja meja, kot je opredeljeno v členu 4 navedene uredbe

  smel zagotavljati dodatnega vira financiranja za Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, za katero proračunski organ določi letni proračun
  ,
  ki bi ji moral omogočati opravljanje vseh njenih nalog
  . [Sprememba 38]

| (29) | Prizadevati bi si bilo treba za učinkovitost, skladnost
  , dopolnjevanje
  in sinergije z drugimi skladi Unije ter se izogibati prekrivanju
  ali nasprotovanju
  med ukrepi. [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(29)

Prizadevati bi si bilo treba za učinkovitost, skladnost
  , dopolnjevanje
  in sinergije z drugimi skladi Unije ter se izogibati prekrivanju
  ali nasprotovanju
  med ukrepi. [Sprememba 39]

| (30) | Ukrepi

  Prednostna naloga tega sklada bi morala biti financiranje ukrepov na ozemlju Unije. Sklad lahko financira ukrepe
  v tretjih državah in v zvezi z njimi, ki jih podpira sklad,
  znesek financiranja pa bi moral biti omejen, vendar zadosten za izpolnjevanje ciljev sklada iz člena 3 te uredbe, hkrati bi pa zanj morala veljati ustrezna varovala. Ti ukrepi
  bi morali dopolnjevati druge ukrepe zunaj Unije, ki jih podpirajo instrumenti Unije za zunanje financiranje. Pri izvajanju takih ukrepov bi bilo treba zlasti dosledno upoštevati načela in splošne cilje zunanjega delovanja in zunanje politike Unije v zvezi z zadevno državo ali regijo ter mednarodne zaveze Unije. V zvezi z zunanjo razsežnostjo bi moral sklad zagotavljati ciljno podporo, namenjeno izboljšanju sodelovanja s tretjimi državami in okrepitvi ključnih vidikov upravljanja migracij na interesnih področjih migracijske politike Unije.

  ter dopolnjevanje le-teh. Upoštevati bi bilo treba načelo skladnosti politik za razvoj
  ,
  kakor je določeno v odstavku 35 evropskega soglasja o razvoju. Med izvajanjem nujne pomoči bi bilo treba zagotoviti skladnost s humanitarnimi načeli, kot so določena v evropskem soglasju o humanitarni pomoči. [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(30)

Ukrepi

  Prednostna naloga tega sklada bi morala biti financiranje ukrepov na ozemlju Unije. Sklad lahko financira ukrepe
  v tretjih državah in v zvezi z njimi, ki jih podpira sklad,
  znesek financiranja pa bi moral biti omejen, vendar zadosten za izpolnjevanje ciljev sklada iz člena 3 te uredbe, hkrati bi pa zanj morala veljati ustrezna varovala. Ti ukrepi
  bi morali dopolnjevati druge ukrepe zunaj Unije, ki jih podpirajo instrumenti Unije za zunanje financiranje. Pri izvajanju takih ukrepov bi bilo treba zlasti dosledno upoštevati načela in splošne cilje zunanjega delovanja in zunanje politike Unije v zvezi z zadevno državo ali regijo ter mednarodne zaveze Unije. V zvezi z zunanjo razsežnostjo bi moral sklad zagotavljati ciljno podporo, namenjeno izboljšanju sodelovanja s tretjimi državami in okrepitvi ključnih vidikov upravljanja migracij na interesnih področjih migracijske politike Unije.

  ter dopolnjevanje le-teh. Upoštevati bi bilo treba načelo skladnosti politik za razvoj
  ,
  kakor je določeno v odstavku 35 evropskega soglasja o razvoju. Med izvajanjem nujne pomoči bi bilo treba zagotoviti skladnost s humanitarnimi načeli, kot so določena v evropskem soglasju o humanitarni pomoči. [Sprememba 40]

| (31) | Financiranje iz proračuna Unije bi moralo biti usmerjeno na dejavnosti, pri katerih lahko za razliko od samostojnega ukrepanja držav članic intervencija Unije zagotovi dodano vrednost. Finančna podpora na podlagi te uredbe bi morala torej prispevati zlasti
  k solidarnosti med državami članicami na področju azila in migracij v skladu s členom 80 PDEU in
  h krepitvi nacionalnih zmogljivosti in zmogljivosti Unije na področju azila in migracij. [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(31)

Financiranje iz proračuna Unije bi moralo biti usmerjeno na dejavnosti, pri katerih lahko za razliko od samostojnega ukrepanja držav članic intervencija Unije zagotovi dodano vrednost. Finančna podpora na podlagi te uredbe bi morala torej prispevati zlasti
  k solidarnosti med državami članicami na področju azila in migracij v skladu s členom 80 PDEU in
  h krepitvi nacionalnih zmogljivosti in zmogljivosti Unije na področju azila in migracij. [Sprememba 41]

| (32) | Za državo članico se lahko šteje, da ni skladna z ustreznim pravnim redom Unije, vključno kar zadeva uporabo operativne podpore v okviru tega sklada, če ni izpolnila svojih obveznosti na podlagi Pogodb na področju azila in vračanja, če obstaja očitno tveganje, da bi država članica pri izvajanju pravnega reda na področju azila in vračanja lahko huje kršila vrednote Unije, ali če so bile v ocenjevalnem poročilu v okviru schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma ali ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma Agencije Evropske unije za azil ugotovljene pomanjkljivosti na zadevnem področju. |
| --- | --- |

(32)

Za državo članico se lahko šteje, da ni skladna z ustreznim pravnim redom Unije, vključno kar zadeva uporabo operativne podpore v okviru tega sklada, če ni izpolnila svojih obveznosti na podlagi Pogodb na področju azila in vračanja, če obstaja očitno tveganje, da bi država članica pri izvajanju pravnega reda na področju azila in vračanja lahko huje kršila vrednote Unije, ali če so bile v ocenjevalnem poročilu v okviru schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma ali ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma Agencije Evropske unije za azil ugotovljene pomanjkljivosti na zadevnem področju.

| (33) | Sklad bi moral odražati potrebo po večji
  preglednosti,
  prožnosti in poenostavitvi, pri tem pa upoštevati zahteve glede predvidljivosti ter zagotavljati pošteno in pregledno porazdelitev sredstev za doseganje ciljev politike in specifičnih ciljev, določenih v tej uredbi.
  Izvajanje sklada bi morala usmerjati načela učinkovitosti, uspešnosti in kakovosti porabe. Poleg tega bi moralo biti izvajanje sklada čim bolj prijazno do uporabnikov. [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(33)

Sklad bi moral odražati potrebo po večji
  preglednosti,
  prožnosti in poenostavitvi, pri tem pa upoštevati zahteve glede predvidljivosti ter zagotavljati pošteno in pregledno porazdelitev sredstev za doseganje ciljev politike in specifičnih ciljev, določenih v tej uredbi.
  Izvajanje sklada bi morala usmerjati načela učinkovitosti, uspešnosti in kakovosti porabe. Poleg tega bi moralo biti izvajanje sklada čim bolj prijazno do uporabnikov. [Sprememba 43]

| (34) | V tej uredbi bi bilo treba določiti začetne zneske za države članice, ki so sestavljeni iz fiksnega zneska in zneska, ki se izračuna na podlagi meril iz Priloge I, ter odražajo potrebe in pritiske, s katerimi se soočajo različne države članice na področjih azila,
  migracij,
  vključevanja in vračanja.
  Posebno pozornost bi bilo treba nameniti otoškim skupnostim, ki se soočajo z nesorazmernimi problemi na področju migracij. [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(34)

V tej uredbi bi bilo treba določiti začetne zneske za države članice, ki so sestavljeni iz fiksnega zneska in zneska, ki se izračuna na podlagi meril iz Priloge I, ter odražajo potrebe in pritiske, s katerimi se soočajo različne države članice na področjih azila,
  migracij,
  vključevanja in vračanja.
  Posebno pozornost bi bilo treba nameniti otoškim skupnostim, ki se soočajo z nesorazmernimi problemi na področju migracij. [Sprememba 44]

| (35) | Ti začetni zneski bi morali biti podlaga za dolgoročne naložbe držav članic. Da bi se upoštevale spremembe migracijskih tokov, obravnavale potrebe pri upravljanju azilnih in sprejemnih sistemov ter vključevanju zakonito prebivajočih državljanov tretjih držav
  , razvila zakonita migracija
  ter preprečile nedovoljene migracije z učinkovito in trajnostno politiko vračanja,
  ki je skladna s pravicami,
  bi bilo treba državam članicam na sredini obdobja dodeliti dodaten znesek ob upoštevanju stopnje črpanja sredstev. Ta znesek bi moral temeljiti na najnovejših razpoložljivih statističnih podatkih iz Priloge I, da bi se upoštevale spremembe izhodiščnega stanja držav članic. [Sprememba 45] |
| --- | --- |

(35)

Ti začetni zneski bi morali biti podlaga za dolgoročne naložbe držav članic. Da bi se upoštevale spremembe migracijskih tokov, obravnavale potrebe pri upravljanju azilnih in sprejemnih sistemov ter vključevanju zakonito prebivajočih državljanov tretjih držav
  , razvila zakonita migracija
  ter preprečile nedovoljene migracije z učinkovito in trajnostno politiko vračanja,
  ki je skladna s pravicami,
  bi bilo treba državam članicam na sredini obdobja dodeliti dodaten znesek ob upoštevanju stopnje črpanja sredstev. Ta znesek bi moral temeljiti na najnovejših razpoložljivih statističnih podatkih iz Priloge I, da bi se upoštevale spremembe izhodiščnega stanja držav članic. [Sprememba 45]

| (36) | Da bi države članice
  in Komisija
  prispevale k doseganju cilja politike v okviru sklada, bi morale zagotoviti, da njihovi programi
  držav članic
  vključujejo ukrepe, ki se nanašajo

  prispevajo k doseganju specifičnih ciljev te uredbe. Poleg tega bi morale zagotoviti, da dodelitev sredstev za posebne cilje na najboljši možni način služi tem ciljem in da temelji na najnovejših potrebah, da programi vključujejo minimalno raven izdatkov glede
  na specifične

  te cilje, da je delitev virov na
  cilje te uredbe

  sorazmerna z izzivi, s katerimi se soočajo
  , da so izbrane prednostne naloge v skladu z izvedbenimi ukrepi iz Priloge II in da so sredstva razporejena med cilji tako, da se lahko doseže splošni cilj politike. [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(36)

Da bi države članice
  in Komisija
  prispevale k doseganju cilja politike v okviru sklada, bi morale zagotoviti, da njihovi programi
  držav članic
  vključujejo ukrepe, ki se nanašajo

  prispevajo k doseganju specifičnih ciljev te uredbe. Poleg tega bi morale zagotoviti, da dodelitev sredstev za posebne cilje na najboljši možni način služi tem ciljem in da temelji na najnovejših potrebah, da programi vključujejo minimalno raven izdatkov glede
  na specifične

  te cilje, da je delitev virov na
  cilje te uredbe

  sorazmerna z izzivi, s katerimi se soočajo
  , da so izbrane prednostne naloge v skladu z izvedbenimi ukrepi iz Priloge II in da so sredstva razporejena med cilji tako, da se lahko doseže splošni cilj politike. [Sprememba 46]

| (37) | Ker se izzivi na področju migracij stalno razvijajo, bi bilo treba dodeljevanje sredstev prilagoditi spremembam migracijskih tokov. Za odzivanje na nujne potrebe ter spremembe politike in prednostnih nalog Unije in za usmerjanje financiranja v ukrepe z visoko dodano vrednostjo Unije se bo del financiranja prek tematskega instrumenta redno dodeljeval posebnim ukrepom, ukrepom Unije,
  ukrepom lokalnih in regionalnih organov,
  nujni pomoči, preselitvam in dodatni podpori državam članicam, ki prispeva k prizadevanjem za solidarnost in odgovornost. [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(37)

Ker se izzivi na področju migracij stalno razvijajo, bi bilo treba dodeljevanje sredstev prilagoditi spremembam migracijskih tokov. Za odzivanje na nujne potrebe ter spremembe politike in prednostnih nalog Unije in za usmerjanje financiranja v ukrepe z visoko dodano vrednostjo Unije se bo del financiranja prek tematskega instrumenta redno dodeljeval posebnim ukrepom, ukrepom Unije,
  ukrepom lokalnih in regionalnih organov,
  nujni pomoči, preselitvam in dodatni podpori državam članicam, ki prispeva k prizadevanjem za solidarnost in odgovornost. [Sprememba 47]

| (38) | Države članice bi bilo treba spodbujati, da del dodeljenih programskih sredstev uporabijo za financiranje ukrepov iz Priloge IV, tako da pridobijo večji prispevek Unije. |
| --- | --- |

(38)

Države članice bi bilo treba spodbujati, da del dodeljenih programskih sredstev uporabijo za financiranje ukrepov iz Priloge IV, tako da pridobijo večji prispevek Unije.

| (38a) | Sklad bi moral podpirati prizadevanja držav članic za popolno in pravilno izvajanje pravnega reda Unije na področju azila, vključno z zagotavljanjem ustreznih pogojev za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito in upravičencev do mednarodne zaščite, da se zagotovi pravilna določitev statusa v skladu z Direktivo 2011/95/EU za uporabo pravičnih in učinkovitih azilnih postopkov, zlasti kadar ta prizadevanja zadevajo mladoletnike brez spremstva, za katere so stroški višji. Države članice bi zato morale prejeti pavšalni znesek za vsakega mladoletnika brez spremstva, ki mu je bila odobrena mednarodna zaščita, vendar ta pavšalni znesek ne bi smel biti kumulativen v razmerju do dodatnih sredstev, zagotovljenih v skladu s to uredbo za preselitev. [Sprememba 48] |
| --- | --- |

(38a)

Sklad bi moral podpirati prizadevanja držav članic za popolno in pravilno izvajanje pravnega reda Unije na področju azila, vključno z zagotavljanjem ustreznih pogojev za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito in upravičencev do mednarodne zaščite, da se zagotovi pravilna določitev statusa v skladu z Direktivo 2011/95/EU za uporabo pravičnih in učinkovitih azilnih postopkov, zlasti kadar ta prizadevanja zadevajo mladoletnike brez spremstva, za katere so stroški višji. Države članice bi zato morale prejeti pavšalni znesek za vsakega mladoletnika brez spremstva, ki mu je bila odobrena mednarodna zaščita, vendar ta pavšalni znesek ne bi smel biti kumulativen v razmerju do dodatnih sredstev, zagotovljenih v skladu s to uredbo za preselitev. [Sprememba 48]

| (39) | Poleg začetnih dodeljenih sredstev bi se lahko del razpoložljivih sredstev v okviru sklada programom držav članic dodelil tudi za izvajanje posebnih ukrepov. Ti posebni ukrepi bi morali biti opredeljeni na ravni Unije in bi se morali nanašati na ukrepe, ki zahtevajo sodelovanje ali so potrebni za obravnavanje dogodkov v Uniji, ki zahtevajo dodatna finančna sredstva za eno ali več držav članic. |
| --- | --- |

(39)

Poleg začetnih dodeljenih sredstev bi se lahko del razpoložljivih sredstev v okviru sklada programom držav članic dodelil tudi za izvajanje posebnih ukrepov. Ti posebni ukrepi bi morali biti opredeljeni na ravni Unije in bi se morali nanašati na ukrepe, ki zahtevajo sodelovanje ali so potrebni za obravnavanje dogodkov v Uniji, ki zahtevajo dodatna finančna sredstva za eno ali več držav članic.

| (40) | Sklad bi moral prispevati h kritju operativnih stroškov, povezanih z azilom in vračanjem

  priseljevanjem
  , ter omogočiti državam članicam vzdrževanje zmogljivosti, nujnih za to storitev, v interesu celotne Unije. Taka podpora je v obliki celotnega kritja posebnih stroškov, povezanih s cilji v okviru sklada, in bi morala tvoriti sestavni del programov držav članic. [Sprememba 49] |
| --- | --- |

(40)

Sklad bi moral prispevati h kritju operativnih stroškov, povezanih z azilom in vračanjem

  priseljevanjem
  , ter omogočiti državam članicam vzdrževanje zmogljivosti, nujnih za to storitev, v interesu celotne Unije. Taka podpora je v obliki celotnega kritja posebnih stroškov, povezanih s cilji v okviru sklada, in bi morala tvoriti sestavni del programov držav članic. [Sprememba 49]

| (41) | Da bi se dopolnilo izvajanje cilja politike v okviru tega sklada na nacionalni ravni prek programov držav članic, bi moral sklad zagotavljati tudi podporo za ukrepe na ravni Unije. Taki ukrepi bi morali služiti splošnim strateškim namenom v okviru področja intervencije sklada, ki so povezani z analizo politik in inovacijami v politikah, nadnacionalnim vzajemnim učenjem in partnerstvi ter preskušanjem novih pobud in ukrepov po vsej Uniji
  , hkrati pa upoštevati potrebo po pravičnem in preglednem zagotavljanju ustreznega financiranja za doseganje ciljev sklada. S temi ukrepi bi bilo treba zagotoviti varstvo temeljnih pravic pri uporabi sklada
  . [Sprememba 50] |
| --- | --- |

(41)

Da bi se dopolnilo izvajanje cilja politike v okviru tega sklada na nacionalni ravni prek programov držav članic, bi moral sklad zagotavljati tudi podporo za ukrepe na ravni Unije. Taki ukrepi bi morali služiti splošnim strateškim namenom v okviru področja intervencije sklada, ki so povezani z analizo politik in inovacijami v politikah, nadnacionalnim vzajemnim učenjem in partnerstvi ter preskušanjem novih pobud in ukrepov po vsej Uniji
  , hkrati pa upoštevati potrebo po pravičnem in preglednem zagotavljanju ustreznega financiranja za doseganje ciljev sklada. S temi ukrepi bi bilo treba zagotoviti varstvo temeljnih pravic pri uporabi sklada
  . [Sprememba 50]

| (42) | Za okrepitev sposobnosti Unije, da se nemudoma odzove na nepredviden ali nesorazmerno hud migracijski pritisk v eni ali več državah članicah, za katerega je značilen velik ali nesorazmeren pritok državljanov tretjih

  pritok državljanov tretjih držav v eno ali več
  držav
  članic
  , ki povzroči znatne in nujne potrebe po sprejemnih objektih in centrih za pridržanje, azilnih sistemih in postopkih ter sistemih in postopkih za upravljanje migracij, ali na hud migracijski pritisk

  migracijski izziv ali velike potrebe po preselitvi
  v tretjih državah zaradi političnih razmer
  , konfliktov
  ali konfliktov

  naravnih nesreč
  , bi moralo biti mogoče zagotoviti nujno pomoč v skladu z okvirom iz te uredbe. [Sprememba 51] |
| --- | --- |

(42)

Za okrepitev sposobnosti Unije, da se nemudoma odzove na nepredviden ali nesorazmerno hud migracijski pritisk v eni ali več državah članicah, za katerega je značilen velik ali nesorazmeren pritok državljanov tretjih

  pritok državljanov tretjih držav v eno ali več
  držav
  članic
  , ki povzroči znatne in nujne potrebe po sprejemnih objektih in centrih za pridržanje, azilnih sistemih in postopkih ter sistemih in postopkih za upravljanje migracij, ali na hud migracijski pritisk

  migracijski izziv ali velike potrebe po preselitvi
  v tretjih državah zaradi političnih razmer
  , konfliktov
  ali konfliktov

  naravnih nesreč
  , bi moralo biti mogoče zagotoviti nujno pomoč v skladu z okvirom iz te uredbe. [Sprememba 51]

| (43) | Ta uredba bi morala zagotavljati nadaljnje delovanje Evropske migracijske mreže, ustanovljene z Odločbo Sveta 2008/381/ES (13), ter finančno pomoč v skladu s cilji in nalogami mreže. |
| --- | --- |

(43)

Ta uredba bi morala zagotavljati nadaljnje delovanje Evropske migracijske mreže, ustanovljene z Odločbo Sveta 2008/381/ES (13), ter finančno pomoč v skladu s cilji in nalogami mreže.

| (44) | Cilj politike v okviru tega sklada bo obravnavan tudi s finančnimi instrumenti in proračunskimi jamstvi v političnih oddelkih programa InvestEU. Finančna podpora bi morala biti uporabljena za sorazmerno odpravljanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, ukrepi pa se ne bi smeli podvajati ali v celoti nadomestiti zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. Ukrepi bi morali imeti jasno evropsko dodano vrednost.
  [Sprememba 52] |
| --- | --- |

(44)

Cilj politike v okviru tega sklada bo obravnavan tudi s finančnimi instrumenti in proračunskimi jamstvi v političnih oddelkih programa InvestEU. Finančna podpora bi morala biti uporabljena za sorazmerno odpravljanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, ukrepi pa se ne bi smeli podvajati ali v celoti nadomestiti zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. Ukrepi bi morali imeti jasno evropsko dodano vrednost.
  [Sprememba 52]

| (45) | Ta uredba določa finančna sredstva za celotni Sklad za azil in migracije, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu [sklic se ustrezno posodobi v skladu z novim medinstitucionalnim sporazumom: točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju] (14). |
| --- | --- |

(45)

Ta uredba določa finančna sredstva za celotni Sklad za azil in migracije, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu [sklic se ustrezno posodobi v skladu z novim medinstitucionalnim sporazumom: točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju] (14).

| (46) | Za ta sklad se uporablja Uredba (EU) .../... [finančna uredba]. Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih. |
| --- | --- |

(46)

Za ta sklad se uporablja Uredba (EU) .../... [finančna uredba]. Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih.

| (47) | Za izvajanje ukrepov v okviru deljenega upravljanja bi moral biti sklad del skladnega okvira, ki ga sestavljajo ta uredba, finančna uredba in Uredba (EU) 2021/... [uredba o skupnih določbah].
  V primeru nasprotujočih si določb bi morala imeti ta uredba prednost pred Uredbo (EU) X [uredba o skupnih določbah]. [Sprememba 53] |
| --- | --- |

(47)

Za izvajanje ukrepov v okviru deljenega upravljanja bi moral biti sklad del skladnega okvira, ki ga sestavljajo ta uredba, finančna uredba in Uredba (EU) 2021/... [uredba o skupnih določbah].
  V primeru nasprotujočih si določb bi morala imeti ta uredba prednost pred Uredbo (EU) X [uredba o skupnih določbah]. [Sprememba 53]

| (48) | Uredba (EU) 2021/... [uredba o skupnih določbah]

  Poleg okvira, ki
  določa okvir za ukrepe za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Sklad

  finančne določbe
  ,
  skupne številnim skladom Unije, vključno s Skladom
  za azil, in migracije, Sklad za notranjo varnost ter instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ter zlasti pravila o načrtovanju, spremljanju, ocenjevanju, upravljanju in kontroli skladov Unije, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Zato

  migracije in vključevanje,
  je treba določiti cilje Sklada za azil
  , migracije
  in migracije

  vključevanje
  ter posebne določbe o vrstah dejavnosti, ki se lahko iz njega financirajo. [Sprememba 54] |
| --- | --- |

(48)

Uredba (EU) 2021/... [uredba o skupnih določbah]

  Poleg okvira, ki
  določa okvir za ukrepe za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Sklad

  finančne določbe
  ,
  skupne številnim skladom Unije, vključno s Skladom
  za azil, in migracije, Sklad za notranjo varnost ter instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ter zlasti pravila o načrtovanju, spremljanju, ocenjevanju, upravljanju in kontroli skladov Unije, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Zato

  migracije in vključevanje,
  je treba določiti cilje Sklada za azil
  , migracije
  in migracije

  vključevanje
  ter posebne določbe o vrstah dejavnosti, ki se lahko iz njega financirajo. [Sprememba 54]

| (49) | Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrol, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. Pri tem bi bilo treba upoštevati tudi možnost uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranje, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe. |
| --- | --- |

(49)

Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrol, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. Pri tem bi bilo treba upoštevati tudi možnost uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranje, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe.

| (50) | V skladu s finančno uredbo (15), Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (16), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (17), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (18) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (19) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih
  in/ali kazenskih
  sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo preiskuje in preganja goljufije ter druga nezakonita ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (20). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.
  Države članice v celoti sodelujejo in zagotavljajo vso potrebno pomoč institucijam, agencijam in organom Unije pri zaščiti finančnih interesov Unije. Rezultate preiskav o nepravilnostih ali goljufijah v zvezi s skladom bi bilo treba dati na voljo Evropskemu parlamentu. [Sprememba 55] |
| --- | --- |

(50)

V skladu s finančno uredbo (15), Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (16), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (17), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (18) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (19) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih
  in/ali kazenskih
  sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo preiskuje in preganja goljufije ter druga nezakonita ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (20). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.
  Države članice v celoti sodelujejo in zagotavljajo vso potrebno pomoč institucijam, agencijam in organom Unije pri zaščiti finančnih interesov Unije. Rezultate preiskav o nepravilnostih ali goljufijah v zvezi s skladom bi bilo treba dati na voljo Evropskemu parlamentu. [Sprememba 55]

| (51) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. |
| --- | --- |

(51)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU.

| (51a) | Če so podani jasni dokazi, da bo mogoče dvomiti o zakonitosti projektov ali zakonitosti in pravilnosti financiranja ali uspešnosti projektov na podlagi obrazloženega mnenja Komisije v zvezi s kršitvijo v skladu s členom 258 PDEU, bi Komisija morala zagotoviti, da za te projekte financiranje ni na voljo. [Sprememba 56] |
| --- | --- |

(51a)

Če so podani jasni dokazi, da bo mogoče dvomiti o zakonitosti projektov ali zakonitosti in pravilnosti financiranja ali uspešnosti projektov na podlagi obrazloženega mnenja Komisije v zvezi s kršitvijo v skladu s členom 258 PDEU, bi Komisija morala zagotoviti, da za te projekte financiranje ni na voljo. [Sprememba 56]

| (52) | V skladu s členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (21) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji sklada ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan. |
| --- | --- |

(52)

V skladu s členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (21) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji sklada ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan.

| (53) | V skladu s členom 349 PDEU in sporočilom Komisije z naslovom „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“ (22), ki ga je Svet potrdil v sklepih z dne 12. aprila 2018, bi morale zadevne države članice zagotoviti, da njihove nacionalne strategije in programi obravnavajo posebne izzive, s katerimi se najbolj oddaljene regije soočajo pri upravljanju migracij. Sklad podpira te države članice z ustreznimi sredstvi, da bi tem regijam pomagale pri trajnostnem upravljanju migracij in obvladovale razmere v primeru pritiska. |
| --- | --- |

(53)

V skladu s členom 349 PDEU in sporočilom Komisije z naslovom „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“ (22), ki ga je Svet potrdil v sklepih z dne 12. aprila 2018, bi morale zadevne države članice zagotoviti, da njihove nacionalne strategije in programi obravnavajo posebne izzive, s katerimi se najbolj oddaljene regije soočajo pri upravljanju migracij. Sklad podpira te države članice z ustreznimi sredstvi, da bi tem regijam pomagale pri trajnostnem upravljanju migracij in obvladovale razmere v primeru pritiska.

| (53a) | Pri postopku načrtovanja, izvajanja in ocenjevanja programov, ki se financirajo iz sklada, bi se bilo treba posvetovati z organizacijami civilne družbe ter lokalnimi in regionalnimi organi in nacionalnimi parlamenti v državah članicah in tretjih državah. [Sprememba 57] |
| --- | --- |

(53a)

Pri postopku načrtovanja, izvajanja in ocenjevanja programov, ki se financirajo iz sklada, bi se bilo treba posvetovati z organizacijami civilne družbe ter lokalnimi in regionalnimi organi in nacionalnimi parlamenti v državah članicah in tretjih državah. [Sprememba 57]

| (54) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 je treba oceniti ta sklad na podlagi informacij, zbranih prek posebnih zahtev za spremljanje, pri čemer bi se bilo treba izogniti pretiranemu urejanju in nalaganju upravnega bremena, zlasti za države članice. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive

  kvalitativne in kvantitativne
  kazalnike, ki bodo podlaga za oceno učinkov sklada na terenu. Da bi se izmerila uspešnost sklada, bi bilo treba za vsak specifični cilj sklada določiti skupne kazalnike in povezane cilje. Komisija in države članice bi morale s pomočjo teh skupnih kazalnikov in finančnega poročanja spremljati izvajanje sklada v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta [uredba o skupnih določbah] ter te uredbe

  . Da bi Komisija ustrezno izpolnjevala svojo nadzorno vlogo, bi morala biti zmožna ugotoviti dejanske porabljene zneske v okviru sklada v posameznem letu. Države članice bi morale zato pri poročanju Komisiji o letnih računovodskih izkazih svojih nacionalnih programov razlikovati med izterjavami, plačili končnim upravičencem v okviru predhodnega financiranja in povračili dejansko nastalih stroškov. Za olajšanje revizije in spremljanja izvajanja sklada bi morala Komisija te zneske vključiti v svoje letno poročilo o izvajanju za sklad ter rezultate spremljanja in izvajanja ukrepov sklada na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravni Unije, vključno s posebnimi projekti in partnerji. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predložiti povzetek sprejetih letnih poročil o uspešnosti. Poročila o rezultatih spremljanja in izvajanju ukrepov v okviru sklada na ravni držav članic in na ravni Unije bi morala biti javno dostopna in predstavljena Evropskemu parlamentu
  . [Sprememba 58] |
| --- | --- |

(54)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 je treba oceniti ta sklad na podlagi informacij, zbranih prek posebnih zahtev za spremljanje, pri čemer bi se bilo treba izogniti pretiranemu urejanju in nalaganju upravnega bremena, zlasti za države članice. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive

  kvalitativne in kvantitativne
  kazalnike, ki bodo podlaga za oceno učinkov sklada na terenu. Da bi se izmerila uspešnost sklada, bi bilo treba za vsak specifični cilj sklada določiti skupne kazalnike in povezane cilje. Komisija in države članice bi morale s pomočjo teh skupnih kazalnikov in finančnega poročanja spremljati izvajanje sklada v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta [uredba o skupnih določbah] ter te uredbe

  . Da bi Komisija ustrezno izpolnjevala svojo nadzorno vlogo, bi morala biti zmožna ugotoviti dejanske porabljene zneske v okviru sklada v posameznem letu. Države članice bi morale zato pri poročanju Komisiji o letnih računovodskih izkazih svojih nacionalnih programov razlikovati med izterjavami, plačili končnim upravičencem v okviru predhodnega financiranja in povračili dejansko nastalih stroškov. Za olajšanje revizije in spremljanja izvajanja sklada bi morala Komisija te zneske vključiti v svoje letno poročilo o izvajanju za sklad ter rezultate spremljanja in izvajanja ukrepov sklada na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravni Unije, vključno s posebnimi projekti in partnerji. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predložiti povzetek sprejetih letnih poročil o uspešnosti. Poročila o rezultatih spremljanja in izvajanju ukrepov v okviru sklada na ravni držav članic in na ravni Unije bi morala biti javno dostopna in predstavljena Evropskemu parlamentu
  . [Sprememba 58]

| (55) | Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta sklad prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in doseganju skupnega cilja, da bi bilo 25 %

  v obdobju večletnega finančnega okvira za čas od 2021 do 2027
  proračunskih odhodkov EU
  25 %,
  namenjenih za podnebne cilje
  , in doseganju letnega cilja v višini 30 %, ki naj bi ga uresničili čim prej, najkasneje pa do leta 2027
  . Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem sklada ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih postopkov ocenjevanja in pregledovanja. [Sprememba 59] |
| --- | --- |

(55)

Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta sklad prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in doseganju skupnega cilja, da bi bilo 25 %

  v obdobju večletnega finančnega okvira za čas od 2021 do 2027
  proračunskih odhodkov EU
  25 %,
  namenjenih za podnebne cilje
  , in doseganju letnega cilja v višini 30 %, ki naj bi ga uresničili čim prej, najkasneje pa do leta 2027
  . Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem sklada ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih postopkov ocenjevanja in pregledovanja. [Sprememba 59]

| (56) | Za dopolnitev in spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe v zvezi s

  z delovnimi programi za tematski instrument, seznamom ukrepov, upravičenih do podpore instrumenta, iz Priloge III,
  seznamom ukrepov, upravičenih do višje stopnje sofinanciranja, iz Priloge IV in operativno
  iz Priloge VII,
  podporo ter za nadaljnji razvoj skupnega okvira za spremljanje in ocenjevanje bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno

  tudi
  na ravni strokovnjakov
  in z organizacijami civilne družbe, vključno z migrantskimi in begunskimi organizacijami
  , in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. [Sprememba 60] |
| --- | --- |

(56)

Za dopolnitev in spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe v zvezi s

  z delovnimi programi za tematski instrument, seznamom ukrepov, upravičenih do podpore instrumenta, iz Priloge III,
  seznamom ukrepov, upravičenih do višje stopnje sofinanciranja, iz Priloge IV in operativno
  iz Priloge VII,
  podporo ter za nadaljnji razvoj skupnega okvira za spremljanje in ocenjevanje bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno

  tudi
  na ravni strokovnjakov
  in z organizacijami civilne družbe, vključno z migrantskimi in begunskimi organizacijami
  , in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. [Sprememba 60]

| (57) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (23). Za sprejetje izvedbenih aktov, ki določajo skupne obveznosti držav članic, zlasti v zvezi z zagotavljanjem informacij Komisiji, bi se moral uporabiti postopek pregleda, za sprejetje izvedbenih aktov, povezanih z ureditvijo zagotavljanja informacij Komisiji v okviru načrtovanja in poročanja, pa bi se moral zaradi njihove popolnoma tehnične narave uporabiti svetovalni postopek. |
| --- | --- |

(57)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (23). Za sprejetje izvedbenih aktov, ki določajo skupne obveznosti držav članic, zlasti v zvezi z zagotavljanjem informacij Komisiji, bi se moral uporabiti postopek pregleda, za sprejetje izvedbenih aktov, povezanih z ureditvijo zagotavljanja informacij Komisiji v okviru načrtovanja in poročanja, pa bi se moral zaradi njihove popolnoma tehnične narave uporabiti svetovalni postopek.

| (58) | Ker cilja

  ciljev
  te uredbe, tj.
  povečati solidarnost med državami članicami,
  prispevati k učinkovitemu upravljanju migracijskih tokov v Uniji v skladu s skupno politiko o azilu in mednarodni zaščiti ter skupno politiko

  ter izvajanju, krepitvi in razvoju skupne politike na področju azila, subsidiarne zaščite in začasne zaščite ter skupne politike
  priseljevanja, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta

  ti cilji
  lažje doseže

  dosežejo
  na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. [Sprememba 61] |
| --- | --- |

(58)

Ker cilja

  ciljev
  te uredbe, tj.
  povečati solidarnost med državami članicami,
  prispevati k učinkovitemu upravljanju migracijskih tokov v Uniji v skladu s skupno politiko o azilu in mednarodni zaščiti ter skupno politiko

  ter izvajanju, krepitvi in razvoju skupne politike na področju azila, subsidiarne zaščite in začasne zaščite ter skupne politike
  priseljevanja, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta

  ti cilji
  lažje doseže

  dosežejo
  na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. [Sprememba 61]

| (59) | V skladu s členom 3 Protokola o stališču [Združenega kraljestva] in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Irska [ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja / [je] podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe]. |
| --- | --- |

(59)

V skladu s členom 3 Protokola o stališču [Združenega kraljestva] in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Irska [ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja / [je] podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe].

| (60) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(60)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (61) | Obdobje uporabe te uredbe je primerno prilagoditi obdobju uporabe Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2021/... [uredba o večletnem finančnem okviru] – |
| --- | --- |

(61)

Obdobje uporabe te uredbe je primerno prilagoditi obdobju uporabe Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2021/... [uredba o večletnem finančnem okviru] –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1.   S to uredbo se vzpostavi Sklad za azil in, migracije
  in vključevanje
  (v nadaljnjem besedilu: sklad). [Sprememba 62]

2.   V tej uredbi so določeni cilji sklada, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „prosilec za mednarodno zaščito“ pomeni prosilca, kot je opredeljen v točki [x

  c
  ] člena 2 Uredbe (EU) .../... [uredba o azilnem postopku] (24)

  Direktive 2013/32
  /
  EU
  ; [Sprememba 63] |
| --- | --- |

(a)

„prosilec za mednarodno zaščito“ pomeni prosilca, kot je opredeljen v točki [x

  c
  ] člena 2 Uredbe (EU) .../... [uredba o azilnem postopku] (24)

  Direktive 2013/32
  /
  EU
  ; [Sprememba 63]

| (b) | „upravičenec do mednarodne zaščite“ v smislu točke (2

  b
  ) člena [2] Uredbe (EU) .../... [uredba o pogojih za azil] (25)

  Direktive 2011/95
  /
  EU
  ; [Sprememba 64] |
| --- | --- |

(b)

„upravičenec do mednarodne zaščite“ v smislu točke (2

  b
  ) člena [2] Uredbe (EU) .../... [uredba o pogojih za azil] (25)

  Direktive 2011/95
  /
  EU
  ; [Sprememba 64]

| (c) | „operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz točke (6) člena 2 finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; |
| --- | --- |

(c)

„operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz točke (6) člena 2 finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev;

| (d) | „družinski član“ pomeni vsakega državljana tretje države, kot je opredeljen s pravom Unije, relevantnim za področje ukrepanja, ki ga podpira sklad; |
| --- | --- |

(d)

„družinski član“ pomeni vsakega državljana tretje države, kot je opredeljen s pravom Unije, relevantnim za področje ukrepanja, ki ga podpira sklad;

| (e) | „humanitarni sprejem“ v smislu člena [2] Uredbe (EU) .../... [okvir Unije za preselitev [in

  „humanitarna shema“ pomeni sprejem na ozemlje držav članic iz tretje države, v katero so bili razseljeni, na zahtevo države članice, zaprosilo UNHCR ali drugega ustreznega mednarodnega organa, državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, ki jim je bila odobrena mednarodna zaščita ali
  humanitarni sprejem]] (26)

  status v skladu z nacionalno zakonodajo, ki določa pravice in obveznosti, enakovredne tistim iz členov 20 do 32 in člena 34 Direktive 2011/95/EU za upravičence do subsidiarne zaščite
  ; [Sprememba 65] |
| --- | --- |

(e)

„humanitarni sprejem“ v smislu člena [2] Uredbe (EU) .../... [okvir Unije za preselitev [in

  „humanitarna shema“ pomeni sprejem na ozemlje držav članic iz tretje države, v katero so bili razseljeni, na zahtevo države članice, zaprosilo UNHCR ali drugega ustreznega mednarodnega organa, državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, ki jim je bila odobrena mednarodna zaščita ali
  humanitarni sprejem]] (26)

  status v skladu z nacionalno zakonodajo, ki določa pravice in obveznosti, enakovredne tistim iz členov 20 do 32 in člena 34 Direktive 2011/95/EU za upravičence do subsidiarne zaščite
  ; [Sprememba 65]

| (f) | „odstranitev“ pomeni odstranitev, kot je opredeljena v točki (5) člena 3 Direktive 2008/115/ES; |
| --- | --- |

(f)

„odstranitev“ pomeni odstranitev, kot je opredeljena v točki (5) člena 3 Direktive 2008/115/ES;

| (g) | „preselitev“ pomeni preselitev, kot je opredeljena v členu [2] Uredbe (EU) .../... [okvir Unije za preselitev [in humanitarni sprejem]]

  , da se državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva
  ,
  ki jim je priznana mednarodna zaščita in ki imajo dostop do trajne rešitve v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom, sprejmejo iz tretje države, v katero so bile razseljene, na ozemlje držav članic na podlagi predloga Visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR)
  ; [Sprememba 66] |
| --- | --- |

(g)

„preselitev“ pomeni preselitev, kot je opredeljena v členu [2] Uredbe (EU) .../... [okvir Unije za preselitev [in humanitarni sprejem]]

  , da se državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva
  ,
  ki jim je priznana mednarodna zaščita in ki imajo dostop do trajne rešitve v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom, sprejmejo iz tretje države, v katero so bile razseljene, na ozemlje držav članic na podlagi predloga Visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR)
  ; [Sprememba 66]

| (h) | „vrnitev“ pomeni vrnitev, kot je opredeljena v točki 3 člena 3 Direktive 2008/115/ES; |
| --- | --- |

(h)

„vrnitev“ pomeni vrnitev, kot je opredeljena v točki 3 člena 3 Direktive 2008/115/ES;

| (i) | „državljan tretje države“ pomeni osebo, ki ni državljan Unije, kot je opredeljen v členu 20(1) PDEU. Sklicevanje na državljane tretjih držav se razume, da zajema tudi osebe brez državljanstva in osebe z nedoločljivim državljanstvom; |
| --- | --- |

(i)

„državljan tretje države“ pomeni osebo, ki ni državljan Unije, kot je opredeljen v členu 20(1) PDEU. Sklicevanje na državljane tretjih držav se razume, da zajema tudi osebe brez državljanstva in osebe z nedoločljivim državljanstvom;

| (j) | „ranljiva oseba“ pomeni osebo, kot je opredeljena s pravom Unije, relevantnim za področje ukrepanja, ki ga podpira sklad. |
| --- | --- |

(j)

„ranljiva oseba“ pomeni osebo, kot je opredeljena s pravom Unije, relevantnim za področje ukrepanja, ki ga podpira sklad.

| (ja) | „mladoletnik brez spremstva“ pomeni mladoletnika, ki prispe na ozemlje države članice brez spremstva odrasle osebe, ki je zanj odgovorna po zakonu ali v skladu s prakso zadevne države članice, dokler taka odrasla oseba dejansko ne prevzame skrbi zanj, vključno z mladoletnikom, ki ostane brez spremstva, potem ko je vstopil na ozemlje države članice; [Sprememba 67] |
| --- | --- |

(ja)

„mladoletnik brez spremstva“ pomeni mladoletnika, ki prispe na ozemlje države članice brez spremstva odrasle osebe, ki je zanj odgovorna po zakonu ali v skladu s prakso zadevne države članice, dokler taka odrasla oseba dejansko ne prevzame skrbi zanj, vključno z mladoletnikom, ki ostane brez spremstva, potem ko je vstopil na ozemlje države članice; [Sprememba 67]

Člen 3

Cilji sklada

1.   Cilj politike v okviru sklada je prispevati k učinkovitemu upravljanju migracijskih tokov

  izvajanju, krepitvi in razvoju vseh vidikov skupne evropske azilne politike na podlagi člena 78 PDEU in skupne evropske politike priseljevanja na podlagi člena 79 PDEU
  v skladu z ustreznim pravnim redom

  načeloma solidarnosti in pravične delitve odgovornosti, pri tem pa v celoti spoštovati obveznosti
  Unije in obveznostmi Unije

  držav članic
  na področju

  podlagi mednarodnega prava ter pravice in načela iz Listine Evropske unije o
  temeljnih pravic

  pravicah
  . [Sprememba 68]

2.   V okviru cilja politike iz odstavka 1 sklad prispeva k naslednjim specifičnim ciljem:

| (a) | okrepiti in razviti vse vidike skupnega evropskega azilnega sistema, vključno z njegovo zunanjo razsežnostjo; |
| --- | --- |

(a)

okrepiti in razviti vse vidike skupnega evropskega azilnega sistema, vključno z njegovo zunanjo razsežnostjo;

| (b) | podpirati

  krepiti in razvijati
  zakonite migracije v države članice, vključno s prispevanjem k vključevanju državljanov tretjih

  migracijske politike na evropski in nacionalni ravni v skladu z ekonomskimi in socialnimi potrebami
  držav
  članic
  ; [Sprememba 69] |
| --- | --- |

(b)

podpirati

  krepiti in razvijati
  zakonite migracije v države članice, vključno s prispevanjem k vključevanju državljanov tretjih

  migracijske politike na evropski in nacionalni ravni v skladu z ekonomskimi in socialnimi potrebami
  držav
  članic
  ; [Sprememba 69]

| (c) | prispevati k boju proti nedovoljenim migracijam ter zagotoviti uspešnost vrnitve in ponovnega sprejema v tretjih državah

  učinkoviti integraciji in socialnemu vključevanju državljanov tretjih držav ter ga spodbujati ob dopolnjevanju z drugimi skladi Unije
  ; [Sprememba 70] |
| --- | --- |

(c)

prispevati k boju proti nedovoljenim migracijam ter zagotoviti uspešnost vrnitve in ponovnega sprejema v tretjih državah

  učinkoviti integraciji in socialnemu vključevanju državljanov tretjih držav ter ga spodbujati ob dopolnjevanju z drugimi skladi Unije
  ; [Sprememba 70]

| (ca) | prispevati k boju proti nedovoljenim migracijam ter zagotavljanju učinkovitega, varnega in dostojnega vračanja, ponovnega sprejema in ponovne vključitve v tretjih državah; [Sprememba 71] |
| --- | --- |

(ca)

prispevati k boju proti nedovoljenim migracijam ter zagotavljanju učinkovitega, varnega in dostojnega vračanja, ponovnega sprejema in ponovne vključitve v tretjih državah; [Sprememba 71]

| (cb) | zagotoviti solidarnost in pravično delitev odgovornosti med državami članicami, zlasti v korist tistih, ki jih migracijski izzivi najbolj prizadenejo, tudi s praktičnim sodelovanjem
  . [Sprememba 72] |
| --- | --- |

(cb)

zagotoviti solidarnost in pravično delitev odgovornosti med državami članicami, zlasti v korist tistih, ki jih migracijski izzivi najbolj prizadenejo, tudi s praktičnim sodelovanjem
  . [Sprememba 72]

3.   V okviru specifičnih ciljev iz odstavka 2 se sklad izvaja z izvedbenimi ukrepi iz Priloge II.

Člen 3a

Partnerstvo

Za ta sklad partnerstva vključujejo vsaj lokalne in regionalne organe ali njihova predstavniška združenja, ustrezne mednarodne organizacije, nevladne organizacije, zlasti begunske in migrantske organizacije, nacionalne institucije za človekove pravice in organe za enakost ter ekonomske in socialne partnerje.

Ti partnerji smiselno sodelujejo pri pripravi, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju programov. [Sprememba 73]

Člen 4

Področje uporabe podpore

1.   V okviru ciljev iz člena 3 in v skladu z izvedbenimi ukrepi iz Priloge II sklad podpira zlasti ukrepe
  , ki prispevajo k doseganju ciljev
  iz
  člena 3 in
  Priloge III.
  Komisija se pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za spreminjanje seznama ukrepov, upravičenih do podpore iz sklada v Prilogi III. [Sprememba 74]

2.   Za doseganje ciljev
  iz člena 3
  te uredbe lahko sklad podpira ukrepe

  v izjemnih primerih,
  v skladu s prednostnimi nalogami Unije

  okviru opredeljenih omejitev in ob upoštevanju ustreznih zaščitnih ukrepov podpira ukrepe
  iz Priloge III v tretjih državah in v zvezi z njimi, če je to primerno, in sicer v skladu s členoma 5 in 6. [Sprememba 75]

2a.
     
  Brez poseganja v določbe člena 16 skupni znesek financiranja za podporne ukrepe v tretjih državah ali v zvezi z njimi v okviru tematskega instrumenta v skladu s členom 9 ne presega 5 % skupnega zneska, dodeljenega za tematski instrument v skladu s točko (b) člena 8(2). [Sprememba 76]

2b.
     
  Brez poseganja v določbe člena 16 skupni znesek financiranja za podporne ukrepe v tretjih državah ali v zvezi z njimi v okviru programov držav članic v skladu s členom 13 za vsako državo članico ne presega 5 % skupnega zneska, dodeljenega državi članici v skladu s točko (a) člena 8(2), členom 11(1) in Prilogo I. [Sprememba 77]

2c.
     
  Ukrepi, ki se podpirajo v skladu s tem odstavkom, so popolnoma usklajeni z ukrepi, ki se podpirajo z instrumenti Unije za zunanje financiranje, ter splošnimi načeli in cilji zunanjega delovanja Unije. [Sprememba 78]

3.   Cilji te uredbe podpirajo ukrepe, ki so namenjeni eni ali več ciljnim skupinam ter spadajo na področje uporabe členov 78 in 79 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 4a

Enakost spolov in nediskriminacija

Komisija in države članice zagotovijo, da sta enakost spolov ter upoštevanje vidika spola sestavni del različnih faz izvajanja sklada ter se v teh fazah spodbujata. Komisija in države članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da pri dostopu do sklada in v različnih fazah njegovega izvajanja preprečijo vsakršno diskriminacijo na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. [Sprememba 79]

Člen 5

Tretje države, pridružene skladu

Sklad je odprt za
  pridružene schengenske
  tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki
  se sprejme v skladu s členom 218 PDEU in
  ureja udeležbo tretje države v Skladu za azil in migracije, če sporazum: [Sprememba 80]

| — | zagotavlja pravično ravnotežje med prispevki in koristmi za tretjo državo, udeleženo v skladu, |
| --- | --- |

—

zagotavlja pravično ravnotežje med prispevki in koristmi za tretjo državo, udeleženo v skladu,

| — | določa pogoje udeležbe v skladu, vključno z izračunom finančnih prispevkov za sklad in njegove upravne stroške. Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom [21(5)] finančne uredbe, |
| --- | --- |

—

določa pogoje udeležbe v skladu, vključno z izračunom finančnih prispevkov za sklad in njegove upravne stroške. Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom [21(5)] finančne uredbe,

| — | na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s skladom, |
| --- | --- |

—

na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s skladom,

| — | Uniji zagotavlja pravice za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov. |
| --- | --- |

—

Uniji zagotavlja pravice za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov.

Komisija se pri pripravi posebnega sporazuma iz tega člena posvetuje z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, zlasti v zvezi z vidiki sporazuma, ki se nanašajo na temeljne pravice. [Sprememba 81]

Člen 6

Upravičeni subjekti

1.   Upravičeni so lahko naslednji subjekti:

| (a) | pravni subjekti s sedežem v eni od naslednjih držav:






  (1) | državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju; |
| --- | --- | --- |

(a)

pravni subjekti s sedežem v eni od naslednjih držav:

(1)

državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju;

| (2) | tretji državi, pridruženi skladu; |
| --- | --- |

(2)

tretji državi, pridruženi skladu;

| (3) | tretji državi, navedeni v programu dela, pod pogoji iz programa
  , če so vsi ukrepi tretje države, v njej ali v zvezi z njo popolnoma v skladu s pravicami in načeli iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter z mednarodnimi obveznostmi Unije in držav članic
  ; [Sprememba 82] |
| --- | --- |

(3)

tretji državi, navedeni v programu dela, pod pogoji iz programa
  , če so vsi ukrepi tretje države, v njej ali v zvezi z njo popolnoma v skladu s pravicami in načeli iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter z mednarodnimi obveznostmi Unije in držav članic
  ; [Sprememba 82]

| (b) | vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse
  ustrezne
  mednarodne organizacije. [Sprememba 83] |
| --- | --- |

(b)

vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse
  ustrezne
  mednarodne organizacije. [Sprememba 83]

2.   Fizične osebe niso upravičene.

3.   Pravni subjekti s sedežem v tretji državi so izjemoma upravičeni do udeležbe, kadar je to potrebno za doseganje ciljev določenega ukrepa.
  [Sprememba 84]

4.   Pravni subjekti, ki sodelujejo v konzorcijih vsaj dveh neodvisnih subjektov s sedežem v različnih državah članicah ali čezmorskih državah ali ozemljih, povezanih s temi državami, ali tretjih državah, so upravičeni

  so upravičeni, če to prispeva k uresničevanju ciljev sklada
  ,
  kot so določeni v členu 3 te uredbe
  . [Sprememba 85]

POGLAVJE II

FINANČNI IN IZVEDBENI OKVIR

ODDELEK 1

SKUPNE DOLOČBE

Člen 7

Splošna načela

1.   Podpora, zagotovljena na podlagi te uredbe, dopolnjuje nacionalno, regionalno in lokalno intervencijo ter je osredotočena na prinašanje

  ustvarjanje
  dodane vrednosti
  Unije
  za cilje te uredbe. [Sprememba 86]

2.   Komisija in države članice zagotovijo, da je podpora, zagotovljena na podlagi te uredbe in s strani držav članic, skladna z ustreznimi dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Unije ter da dopolnjuje
  nacionalne instrumente ter
  druge instrumente
  in ukrepe
  Unije
  , ki se financirajo v okviru skladov Unije, zlasti strukturnih skladov in zunanjih instrumentov financiranja Unije, in je z njimi usklajena
  . [Sprememba 87]

3.   Sklad se izvaja v okviru deljenega, neposrednega ali posrednega upravljanja v skladu s členom [62(1)(a), (b) in (c)] finančne uredbe.

Člen 8

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje sklada v obdobju 2021–2027 znašajo
  9 204 957 000 EUR v cenah iz leta 2018 (
  10 415 000 000 EURv tekočih cenah) . [Sprememba 88]

2.   Finančna sredstva se uporabijo na naslednji način:

| (a) | 5 522 974 200 EUR v cenah iz leta 2018 (
  6 249 000 000 EUR
  v tekočih cenah)
  se dodeli za programe, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja; [Sprememba 89] |
| --- | --- |

(a)

5 522 974 200 EUR v cenah iz leta 2018 (
  6 249 000 000 EUR
  v tekočih cenah)
  se dodeli za programe, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja; [Sprememba 89]

| (b) | 3 681 982 800 EUR v cenah iz leta 2018 (
  4 166 000 000 EUR
  v tekočih cenah)
  se dodeli za tematski instrument. [Sprememba 90] |
| --- | --- |

(b)

3 681 982 800 EUR v cenah iz leta 2018 (
  4 166 000 000 EUR
  v tekočih cenah)
  se dodeli za tematski instrument. [Sprememba 90]

3.   Do 0,42 % finančnih sredstev se dodeli za tehnično pomoč na pobudo Komisije, kot je opredeljena v členu 29 Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah]. [Sprememba 91]

Člen 9

Splošne določbe o izvajanju tematskega instrumenta

1.   Finančna sredstva iz člena 8(2)(b) se prožno dodelijo prek tematskega instrumenta v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja, kot je določeno v programih dela. Finančna sredstva iz tematskega instrumenta se uporabijo za njegove elemente:

| (a) | posebne ukrepe; |
| --- | --- |

(a)

posebne ukrepe;

| (b) | ukrepe Unije; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe Unije;

| (c) | nujno pomoč; |
| --- | --- |

(c)

nujno pomoč;

| (d) | preselitev; |
| --- | --- |

(d)

preselitev;

| (e) | podporo državam članicam,
  vključno z lokalnimi in regionalnimi organi, ter mednarodnim in nevladnim organizacijam,
  ki prispeva

  prispevajo
  k prizadevanjem za solidarnost in odgovornost, in [Sprememba 92] |
| --- | --- |

(e)

podporo državam članicam,
  vključno z lokalnimi in regionalnimi organi, ter mednarodnim in nevladnim organizacijam,
  ki prispeva

  prispevajo
  k prizadevanjem za solidarnost in odgovornost, in [Sprememba 92]

| (f) | Evropsko migracijsko mrežo. |
| --- | --- |

(f)

Evropsko migracijsko mrežo.

Iz finančnih sredstev za tematski instrument se podpira tudi tehnična pomoč na pobudo Komisije.

2.   Finančna sredstva iz tematskega instrumenta se uporabijo za obravnavanje prednostnih nalog z visoko dodano vrednostjo za Unijo ali za odzivanje na nujne potrebe v skladu z dogovorjenimi prednostnimi nalogami Unije iz Priloge II
  , in sicer z upravičenimi ukrepi iz Priloge III
  .

Komisija zagotovi redno sodelovanje z organizacijami civilne družbe pri pripravi, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju programov dela
  .

Vsaj 20 % sredstev iz tematskega instrumenta se dodeli za specifični cilj iz točke (a) člena 3(2).

Vsaj 10 % sredstev iz tematskega instrumenta se dodeli za specifični cilj iz točke (b) prvega pododstavka člena 3(2).

Vsaj 10 % sredstev iz tematskega instrumenta se dodeli za specifični cilj iz točke (c) prvega pododstavka člena 3(2).

Vsaj 10 % sredstev iz tematskega instrumenta se dodeli za specifični cilj iz točke (cb) prvega pododstavka člena 3(2). [Sprememba 93]

3.   Kadar se finančna sredstva iz tematskega instrumenta dodelijo državam članicam v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, se zagotovi, da na izbrane projekte ne vpliva obrazloženo mnenje

  sredstva za projekte ne dajo na voljo, če so podani jasni dokazi
  ,
  da bo mogoče dvomiti o zakonitosti teh projektov ali zakonitosti in pravilnosti tega financiranja ali smotrnosti teh projektov zaradi obrazloženega mnenja
  Komisije na podlagi člena 258 PDEU v zvezi s kršitvijo, ki ogroža zakonitost in pravilnost odhodkov ali smotrnost projektov. [Sprememba 94]

4.   Kadar se finančna sredstva iz tematskega instrumenta izvršujejo v okviru deljenega upravljanja, Komisija
  zagotovi, da se sredstva ne dajo na voljo
  za namene člena 18 in člena 19(2) Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah] oceni, ali na predvidene ukrepe ne vpliva obrazloženo mnenje

  projekte, če so podani jasni dokazi, da bo mogoče dvomiti o zakonitosti teh projektov ali zakonitosti in pravilnosti tega financiranja ali smotrnosti teh projektov zaradi obrazloženega mnenja
  Komisije na podlagi člena 258 PDEU v zvezi s kršitvijo, ki ogroža zakonitost in pravilnost odhodkov ali smotrnost projektov. [Sprememba 95]

5.   Komisija določi skupni znesek, ki bo na voljo za tematski instrument v okviru letnih dodeljenih sredstev iz proračuna Unije. Komisija za tematski instrument sprejme sklepe o financiranju, kot so navedeni v členu [110] finančne uredbe

  sprejme delegirane akte v skladu s členom 32
  ,
  s katerimi za tematski instrument določi programe dela
  , v katerih določi cilje in ukrepe, ki se podprejo, ter zneske za vsakega od njegovih elementov, kot so navedeni v odstavku 1. V sklepih o financiranju se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja.

  Programi dela se javno objavijo. [Sprememba 96]

6.   Tematski instrument podpira zlasti ukrepe, ki spadajo pod izvedbeni ukrep 2(b)

  a
  iz Priloge II ter ki jih izvajajo lokalni in regionalni organi ali organizacije civilne družbe.
  V zvezi s tem se vsaj 5 % finančnih sredstev tematskega instrumenta v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja dodeli lokalnim in regionalnim organom, ki izvajajo ukrepe vključevanja. [Sprememba 97]

7.   Komisija lahko po sprejetju sklepa o financiranju

  programov dela
  iz odstavka 5 ustrezno spremeni programe, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. [Sprememba 98]

8.   Ti sklepi o financiranju

  programi dela
  so lahko letni ali večletni in lahko zajemajo enega ali več elementov tematskega instrumenta. [Sprememba 99]

ODDELEK 2

PODPORA IN IZVAJANJE V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

Člen 10

Področje uporabe

1.   Ta oddelek se uporablja za del finančnih sredstev iz člena 8(2)(a) in dodatna sredstva, ki se izvršujejo v okviru deljenega upravljanja v skladu s sklepom Komisije za tematski instrument iz člena 9.

2.   Podpora na podlagi tega oddelka se izvaja v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom [63] finančne uredbe in Uredbo (EU) .../... [uredba o skupnih določbah]

  okvirom za vzpostavitev finančnih pravil, ki so skupna več skladom Unije, vključno s Skladom za azil, migracije in vključevanje
  . [Sprememba 100]

Člen 11

Proračunska sredstva

1.   Sredstva iz člena 8(2)(a) se okvirno dodelijo nacionalnim programom (v nadaljnjem besedilu: programi), ki jih države članice izvajajo v okviru deljenega upravljanja, na naslednji način:

| (a) | 5 207 500 000 EUR državam članicam v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(a)

5 207 500 000 EUR državam članicam v skladu s Prilogo I;

| (b) | 1 041 500 000 EUR državam članicam za prilagoditev sredstev, dodeljenih za programe, kot je navedeno v členu 14(1). |
| --- | --- |

(b)

1 041 500 000 EUR državam članicam za prilagoditev sredstev, dodeljenih za programe, kot je navedeno v členu 14(1).

2.   Če se znesek iz odstavka 1(b) ne dodeli, se preostali znesek lahko doda znesku iz člena 8(2)(b).

Člen 12

Stopnje sofinanciranja

1.   Prispevek iz proračuna Unije ne presega 75 % skupnih upravičenih odhodkov projekta.
  Države članice se spodbujajo, naj zagotovijo ustrezna sredstva za dejavnosti, ki jih podpira sklad. [Sprememba 101]

2.   Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 90 % skupnih upravičenih odhodkov za projekte, ki se izvajajo v okviru posebnih ukrepov.

3.   Prispevek iz proračuna Unije se
  poveča na vsaj 80 % in se
  lahko poveča na 90 % skupnih upravičenih odhodkov za ukrepe iz Priloge IV. [Sprememba 102]

4.   Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih odhodkov za operativno podporo.

5.   Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih odhodkov za nujno pomoč.

6.   V sklepu Komisije o odobritvi programa se določita stopnja sofinanciranja in največji znesek podpore iz tega sklada za vrste ukrepov iz odstavkov 1 do 5.

7.   V sklepu Komisije se za vsak specifični cilj določi, ali se stopnja sofinanciranja za specifični cilj uporabi za:

| (a) | skupni prispevek, vključno z javnim in zasebnim prispevkom, ali |
| --- | --- |

(a)

skupni prispevek, vključno z javnim in zasebnim prispevkom, ali

| (b) | le za javni prispevek. |
| --- | --- |

(b)

le za javni prispevek.

Člen 13

Programi

1.   Vsaka država članica zagotovi

  in Komisija zagotovita
  , da so prednostne naloge, obravnavane v njenem

  nacionalnem
  programu, skladne s prednostnimi nalogami Unije in izzivi na področju
  azila in
  upravljanja migracij ter ustrezne glede na njih ter da so v celoti skladne z ustreznim pravnim redom Unije in dogovorjenimi prednostnimi nalogami Unije

  mednarodnimi obveznostmi Unije in držav članic na podlagi mednarodnih instrumentov, katerih podpisnice so, zlasti Konvencije OZN o otrokovih pravicah
  . Države članice pri opredelitvi prednostnih nalog v okviru svojih programov zagotovijo, da so izvedbeni ukrepi iz Priloge II ustrezno obravnavani.
  V zvezi s tem države članice najmanj 20 % dodeljenih sredstev dodelijo za specifični cilj iz točke (a) prvega pododstavka člena 3(2).

Države članice vsaj 10 % dodeljenih sredstev dodelijo za specifične cilje iz točke (b) prvega pododstavka člena 3(2).

Države članice vsaj 10 % dodeljenih sredstev dodelijo za specifične cilje iz točke (c) prvega pododstavka člena 3(2).

Države članice vsaj 10 % dodeljenih sredstev dodelijo za specifični cilj iz točke (cb) prvega pododstavka člena 3(2). [Sprememba 103]

1a.
     
  Države članice med drugim zagotovijo, da njihovi programi vključujejo ukrepe, ki obravnavajo vse specifične cilje sklada iz člena 3(2), in da dodeljevanje sredstev med cilje omogoča doseganje teh ciljev. Komisija pri ocenjevanju programov držav članic zagotovi, da se sredstva ne dajo na voljo za projekte, če so podani jasni dokazi, da bo mogoče dvomiti o zakonitosti teh projektov ali zakonitosti in pravilnosti tega financiranja ali smotrnosti teh projektov zaradi obrazloženega mnenja Komisije v zvezi s postopkom za ugotavljanje kršitev iz člena 258 PDEU. [Sprememba 104]

2.   Komisija zagotovi, da sta

  so Evropski azilni podporni urad,
  Agencija Evropske unije za azil

  temeljne pravice
  ter Evropska agencija za mejno in obalno stražo že v zgodnji fazi vključeni v razvoj programov v smislu področij njune

  njihove
  pristojnosti. Komisija se z navedenima agencijama

  Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, Agencijo Evropske unije za temeljne pravice in Evropskim azilnim podpornim uradom
  posvetuje o osnutkih programov, da se zagotovita skladnost in medsebojno dopolnjevanje ukrepov agencij in ukrepov držav članic. [Sprememba 105]

3.   Komisija lahko
  Evropski azilni podporni urad,
  Agencijo Evropske unije za azil ter

  temeljne pravice,
  Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo
  ter Visokega komisarja Združenih narodov za begunce
  po potrebi vključi v naloge spremljanja in ocenjevanja iz oddelka 5, zlasti da se zagotovi, da so ukrepi, izvedeni s podporo sklada, skladni z ustreznim pravnim redom Unije in dogovorjenimi prednostnimi nalogami Unije. [Sprememba 106]

4.   Poleg spremljanja v skladu z Uredbo (EU) [.../...] [uredba o Agenciji EU za azil]

  kakršnega koli spremljanja
  ali sprejetja priporočil v skladu z Uredbo (EU) št. 1053/2013, ki spadajo

  spadata
  na področje uporabe te uredbe, zadevna država članica skupaj s Komisijo ter po potrebi z 
  Evropskim azilnim podpornim uradom,
  Agencijo Evropske unije za azil

  temeljne pravice
  ter Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo prouči, kako obravnavati ugotovitve, vključno z morebitnimi pomanjkljivostmi ali vprašanji glede zmogljivosti in pripravljenosti, ter izvede priporočila prek svojega programa. [Sprememba 107]

5.   Zadevni program se po potrebi spremeni, da se upoštevajo priporočila iz odstavka 4
  ter napredek pri doseganju mejnikov in ciljev, kot je ocenjen v letnih poročilih o smotrnosti iz točke (a) člena 30(2)
  . Spremenjeni program lahko, odvisno od posledic prilagoditve, odobri Komisija. [Sprememba 108]

6.   Ob sodelovanju in posvetovanju s Komisijo in zadevnimi agencijami v skladu z njihovo pristojnostjo, kakor je ustrezno, se lahko sredstva v okviru programa prerazporedijo, da se obravnavajo priporočila iz odstavka 4, ki imajo finančne posledice.

7.   Države članice si prizadevajo zlasti za ukrepe, upravičene do višje stopnje sofinanciranja, iz Priloge IV. V primeru nepredvidenih ali novih razmer ali za zagotovitev učinkovitega izvrševanja finančnih sredstev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za spremembo seznama ukrepov, upravičenih do višje stopnje sofinanciranja, iz Priloge IV.

7a.
     
  Nacionalni programi lahko omogočajo, da ukrepi iz točke 3a Priloge III vključujejo bližnje sorodnike oseb, zajetih s ciljno skupino iz te točke, če je to nujno za učinkovito izvajanje teh ukrepov. [Sprememba 109]

8.   Kadar se država članica odloči, da bo s podporo sklada izvedla projekte s tretjo državo ali v njej, se pred začetkom projekta posvetuje s

  brez poseganja v drugi pododstavek člena 4(2) zaprosi za odobritev
  Komisijo.
  Komisija zagotovi dopolnjevanje in usklajenost načrtovanih projektov z drugimi ukrepi Unije in držav članic, sprejetimi v zadevni tretji državi ali v zvezi z njo, ter preveri, ali so izpolnjeni pogoji iz točke (3) točke (a) člena 6(1). [Sprememba 110]

9.   Načrtovanje iz člena 17(5) Uredbe (EU) 2021/... [uredba o skupnih določbah] temelji na vrstah intervencij iz razpredelnice

  V vsakem nacionalnem programu se za vsak specifični cilj določijo vrste intervencij v skladu z razpredelnico
  1 Priloge VI
  in zagotovi okvirna razčlenitev načrtovanih sredstev glede na vrsto intervencije ali področje podpore
  . [Sprememba 111]

9a.
     
  Vsaka država članica svoj program objavi na posebnem spletnem mestu in ga pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. Na tem spletnem mestu se natančno navedejo ukrepi, ki se podpirajo pri izvajanju programa, in seznam upravičencev. Posodablja se redno, vsaj takrat, ko se objavi letno poročilo o smotrnosti iz člena 30. [Sprememba 112]

Člen 14

Vmesni pregled

-1.
     
  Programi so predmet vmesnega pregleda in ocenjevanja v skladu s členom 29 te uredbe. [Sprememba 113]

1.   Komisija
  do konca
  leta 2024
  in po tem, ko obvesti Evropski parlament,
  programom zadevnih držav članic dodeli dodatni znesek iz člena 11(1)(b) v skladu z merili iz odstavkov 1(b) do 5 Priloge I. Finančna sredstva veljajo za obdobje od koledarskega leta 2025. [Sprememba 114]

2.   Če zahtevki za plačila, predloženi v skladu s členom [85] Uredbe (EU) 2021/... [uredba o skupnih določbah], ne zajemajo vsaj 10 
  30
   % začetnih dodeljenih sredstev za program iz člena 11(1)(a), zadevna država članica ni upravičena do dodatnih sredstev za program iz odstavka 1. [Sprememba 115]

3.   Pri dodelitvi sredstev iz tematskega instrumenta od leta 2025 se, kadar je to ustrezno, upoštevajo napredek pri doseganju mejnikov iz okvira smotrnosti v skladu s členom [12] Uredbe (EU) 2021/... [uredba o skupnih določbah] in ugotovljene pomanjkljivosti pri izvajanju. [Sprememba 116]

Člen 15

Posebni ukrepi

1.   Posebni ukrepi so nadnacionalni ali nacionalni projekti
  , s katerimi se ustvarja dodana vrednost Unije,
  v skladu s cilji te uredbe, za katere lahko ena, več ali vse države članice prejmejo dodatna sredstva za svoje programe. [Sprememba 117]

2.   Države članice lahko poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s členom 11(1), prejmejo dodaten znesek, če je v programu predviden v ta namen in če se uporabi za uresničevanje ciljev te uredbe.

3.   Finančna sredstva se ne uporabijo za druge ukrepe programa, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah in če to odobri Komisija s spremembo programa.

Člen 16

Sredstva za okvir Unije za preselitev [in humanitarni sprejem]

1.   Države članice poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s členom 11(1)(a), prejmejo prispevek v višini 10 000 EUR za vsako preseljeno osebo v skladu s ciljno usmerjenim programom Unije za preselitev. Navedeni prispevek je v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški, v skladu s členom [125] finančne uredbe.

2.   Znesek iz odstavka 1 se državam članicam dodeli s spremembo njihovega programa, če je bila oseba, za katero je bil prispevek dodeljen, dejansko preseljena v skladu z okvirom Unije za preselitev [in humanitarni sprejem].

3.   Finančna sredstva se ne uporabijo za druge ukrepe programa, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah in če to odobri Komisija s spremembo programa.

4.   Države članice hranijo informacije, potrebne za pravilno identifikacijo preseljenih oseb in datuma njihove preselitve.
  [Sprememba 118]

Člen 16a

Sredstva za preselitev in humanitarni sprejem

1.
     
  Države članice poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s točko (a) člena 11(1), vsaki dve leti prejmejo dodaten znesek, ki temelji na pavšalnem znesku 10 000 EUR za vsako osebo, sprejeto na podlagi preselitve.

2.
     
  Države članice poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s točko (a) člena 11(1), vsaki dve leti prejmejo dodaten znesek, ki temelji na pavšalnem znesku 6 000 EUR za vsako osebo, sprejeto na podlagi humanitarnih shem.

3.
     
  Tudi države članice so lahko, če je ustrezno, upravičene do pavšalnih zneskov za družinske člane oseb iz odstavka 1, da se zagotovi enotnost družine.

4.
     
  Dodatni znesek iz odstavkov 1 in 2 tega člena se državam članicam dodeli vsaki dve leti, prvič s posameznimi sklepi o financiranju, s katerimi se odobri njihov nacionalni program, nato pa s sklepom o financiranju, ki se priloži sklepom o odobritvi njihovih nacionalnih programov.

5.
     
  Komisija se ob upoštevanju sedanjih stopenj inflacije, upoštevnih sprememb na področju preselitve in dejavnikov, ki lahko optimizirajo uporabo finančne spodbude, ki jo pomeni pavšalni znesek, ter v mejah razpoložljivih sredstev pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32, da se po potrebi prilagodi pavšalni znesek iz odstavkov 1 in 2 tega člena. [Sprememba 119]

Člen 17

Sredstva za podporo izvajanju Uredbe .../... [dublinska uredba]

1.   Država članica poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s členom 11(1)(a), prejme prispevek v višini [10 000] EUR za vsakega prosilca za mednarodno zaščito, za katerega postane odgovorna, odkar se začne soočati s težavnimi razmerami, kot so opredeljene v Uredbi (EU) .../... [dublinska uredba].

2.   Država članica poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s členom 11(1)(a), prejme prispevek v višini [10 000] EUR za vsakega prosilca za mednarodno zaščito, ki ji je dodeljen in ki presega pravični delež upravičene države članice.

3.   Država članica iz odstavkov 1 in 2 prejme dodaten prispevek v višini [10 000] EUR za vsakega prosilca, ki mu je bila priznana mednarodna zaščita, za izvajanje ukrepov za vključevanje.

4.   Država članica iz odstavkov 1 in 2 prejme dodaten prispevek v višini [10 000] EUR za vsako osebo, za katero lahko na podlagi posodobljenega niza podatkov iz člena 11(d) Uredbe (EU) .../... [uredba Eurodac] dokaže, da je prisilno ali prostovoljno zapustila njeno ozemlje v skladu z odločbo o vrnitvi ali ukrepom za prostovoljno vrnitev ali odstranitev.

5.   Država članica poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s členom 11(1)(a), prejme prispevek v višini [500] EUR za vsakega prosilca za mednarodno zaščito, predanega iz ene države članice v drugo, za vsakega prosilca, predanega v skladu s točko (c) prvega odstavka člena 34(i) Uredbe (EU) .../... [dublinska uredba], in, kadar je to ustrezno, za vsakega prosilca, predanega v skladu s točko (g) člena 34(j) Uredbe (EU) .../... [dublinska uredba].

6.   Zneski iz tega člena so v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški, v skladu s členom [125] finančne uredbe.

7.   Dodatni zneski iz odstavkov 1 do 5 se dodelijo programom držav članic, če je bila oseba, za katero je bil dodeljen prispevek, dejansko predana državi članici, dejansko vrnjena ali registrirana kot prosilec v odgovorni državi članici v skladu z Uredbo (EU) .../... [dublinska uredba], kakor je ustrezno.

8.   Ta finančna sredstva se ne uporabijo za druge ukrepe programa, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah in če to odobri Komisija s spremembo programa.
  [Sprememba 120]

Člen 17a

Sredstva za podporo izvajanju Uredbe (EU) št. 604/2013

1.
     
  Država članica, ki izvede postopek določanja odgovorne države članice, poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s točko (a) člena 11(1) te uredbe, prejme povračilo stroškov sprejema prosilca za mednarodno zaščito od vložitve vloge do predaje prosilca odgovorni državi članici ali dokler država članica, ki izvede postopek določanja odgovorne države članice, ne prevzame odgovornosti za prosilca v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013.

2.
     
  Država članica, ki izvede predajo, prejme poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s točko (a) člena 11(1) te uredbe, povračilo stroškov, ki so potrebni za predajo prosilca ali druge osebe iz točk (c) in (d) člena 18(1) Uredbe (EU) št. 604/2013.

3.
     
  Vsaka država članica poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s točko (a) člena 11(1) te uredbe, prejme pavšalni znesek 10 000 EUR za vsakega mladoletnika brez spremstva, ki se mu prizna mednarodna zaščita v tej državi članici, če država članica ni upravičena do izplačila pavšalnega zneska za tega mladoletnika brez spremstva v skladu s členom 16(1).

4.
     
  Povračila iz tega člena so v obliki financiranja v skladu s členom 125 finančne uredbe.

5.
     
  Povračila iz odstavka 2 se dodelijo državam članicam v okviru njihovih programov, če je bila oseba, za katero je dodeljeno povračilo, dejansko predana državi članici v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013. [Sprememba 121]

Člen 17b

Sredstva za premestitev prosilcev za mednarodno zaščito ali upravičencev do mednarodne zaščite

1.
     
  Države članice zaradi izvajanja načela solidarnosti in pravične delitve odgovornosti poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s točko (a) člena 11(1), prejmejo dodatni znesek, ki temelji na pavšalnem znesku 10 000 EUR za vsakega prosilca za mednarodno zaščito ali upravičenca do mednarodne zaščite, predanega iz druge države članice.

2.
     
  Države članice so po potrebi lahko upravičene tudi do pavšalnih zneskov za družinske člane oseb iz odstavka 1, če so bili ti družinski člani predani v skladu s to uredbo.

3.
     
  Dodatni zneski iz odstavka 1 se državam članicam prvič dodelijo s posameznimi sklepi o financiranju, s katerimi se odobri njihov nacionalni program, nato pa s sklepom o financiranju, ki se priloži sklepu o odobritvi njihovega nacionalnega programa. Ta finančna sredstva se ne uporabijo za druge ukrepe programa, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah in če to odobri Komisija s spremembo programa.

4.
     
  Komisija se zaradi učinkovitega uresničevanja ciljev solidarnosti in pravične delitve odgovornosti med državami članicami iz člena 80 PDEU ter ob upoštevanju sedanjih stopenj inflacije, upoštevnih sprememb na področju predaje prosilcev za mednarodno zaščito in upravičencev do mednarodne zaščite iz ene države članice v drugo, upoštevnih sprememb na področju preselitve in drugih priložnostnih humanitarnih sprejemov ter dejavnikov, ki lahko optimizirajo uporabo finančne spodbude, ki jo pomeni pavšalni znesek, ter v mejah razpoložljivih sredstev pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32, da se po potrebi prilagodi pavšalni znesek iz odstavka 1 tega člena. [Sprememba 122]

Člen 18

Operativna podpora

1.   Operativna podpora je del sredstev, dodeljenih državi članici, ki se lahko uporabi za podporo javnim organom, odgovornim za izvajanje nalog in storitev, ki predstavljajo javno storitev za Unijo.

2.   Država članica lahko uporabi do 10 % zneska, dodeljenega njenemu programu v okviru sklada, za financiranje operativne podpore v okviru ciljev iz člena 3(2)(a) in (c). [Sprememba 123]

3.   Države članice, ki uporabljajo operativno podporo, so skladne s pravnim redom Unije na področju azila in vračanja

  priseljevanja in v celoti spoštujejo pravice in načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah
  . [Sprememba 124]

4.   Države članice v programu in letnem poročilu o smotrnosti iz člena 30 utemeljijo uporabo operativne podpore za doseganje ciljev te uredbe. Komisija pred odobritvijo programa z 
  Evropskim azilnim podpornim uradom,
  Agencijo Evropske unije za azil

  temeljne pravice
  ter Evropsko agencija

  agencijo
  za mejno in obalno stražo v skladu s členom 13 oceni izhodiščno stanje v državah članicah, ki so izrazile namero za uporabo operativne podpore. Komisija upošteva informacije, ki so jih predložile navedene države članice, in po potrebi tudi razpoložljive informacije v okviru spremljanja, ki se

  ga
  izvede v skladu z Uredbo (EU) .../... [uredba o Agenciji EU za azil] in

  Evropski azilni podporni urad v skladu z
  Uredbo (EU) št. 1053/2013 ter ki spada na področje uporabe te uredbe. [Sprememba 125]

5.   Operativna podpora je osredotočena na posebne naloge in storitve

  upravičene ukrepe
  , določene v Prilogi VII. [Sprememba 126]

6.   Za obravnavo nepredvidenih ali novih razmer ali za zagotovitev učinkovitega izvrševanja finančnih sredstev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za spremembo seznama posebnih nalog in storitev

  upravičenih ukrepov
  iz Priloge VII. [Sprememba 127]

ODDELEK 3

PODPORA IN IZVAJANJE V OKVIRU NEPOSREDNEGA IN POSREDNEGA UPRAVLJANJA

Člen 19

Področje uporabe

Podpora na podlagi tega oddelka se izvaja neposredno s strani Komisije v skladu s točko (a) člena 62(1) finančne uredbe ali posredno v skladu s točko (c) navedenega člena.

Člen 20

Ukrepi Unije

1.   Ukrepi Unije so nadnacionalni projekti ali projekti v posebnem interesu Unije, ki se izvajajo v skladu s cilji te uredbe.

2.   Na pobudo Komisije se lahko sklad uporabi za financiranje ukrepov Unije, ki se nanašajo na cilje te uredbe, kakor so navedeni v členu 3, in sicer v skladu s Prilogo III.

3.   Z ukrepi Unije se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad in javnih naročil. Zagotovi se lahko tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v okviru operacij mešanega financiranja.

4.   Nepovratna sredstva, ki se izvršujejo v okviru neposrednega
  in posrednega
  upravljanja, se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom [VIII] finančne uredbe. [Sprememba 128]

4a.
     
  Komisija zagotovi prožnost, pravičnost in preglednost porazdelitve sredstev med cilje iz člena 3(2). [Sprememba 129]

5.   Komisijo za ocenjevanje predlogov lahko sestavljajo zunanji strokovnjaki.

6.   Prispevki v mehanizem vzajemnega zavarovanja lahko krijejo tveganje v zvezi s povračilom sredstev, ki jih dolgujejo prejemniki, in se štejejo za zadostno jamstvo na podlagi finančne uredbe. Uporabljajo se določbe iz [člena X] Uredbe (EU) .../... [naslednica uredbe o jamstvenem skladu].
  [Sprememba 130]

Člen 21

Evropska migracijska mreža

1.   Sklad podpira Evropsko migracijsko mrežo ter zagotavlja potrebno finančno pomoč za njene dejavnosti in prihodnji razvoj.

2.   Komisija sprejme znesek, ki se iz letnih odobrenih proračunskih sredstev sklada da na voljo Evropski migracijski mreži, in program dela, ki določa prednostne naloge za njene dejavnosti, potem ko ju potrdi usmerjevalni odbor v skladu s členom 4(5)(a) Odločbe 2008/381/ES (kakor je bila spremenjena). Sklep Komisije predstavlja sklep o financiranju na podlagi člena [110] finančne uredbe. Za zagotovitev pravočasne razpoložljivosti sredstev lahko Komisija sprejme program dela za Evropsko migracijsko mrežo v ločenem sklepu o financiranju. [Sprememba 131]

3.   V skladu s finančno uredbo je finančna pomoč za dejavnosti Evropske migracijske mreže v obliki nepovratnih sredstev nacionalnim kontaktnim točkam iz člena 3 Odločbe 2008/381/ES in javnih naročil, kakor je ustrezno.

Člen 21a

Sprememba Odločbe 2008/381/ES

V členu 5(5) Odločbe 2008/381/ES se doda naslednja točka:

| „(da) | delujejo kot kontaktna točka za morebitne upravičence do financiranja v okviru Uredbe o Skladu za azil, migracije in vključevanje ter zagotavljajo nepristranske smernice, praktične informacije in pomoč v zvezi z vsemi vidiki sklada, tudi v zvezi z vlogami za financiranje v okviru ustreznega nacionalnega programa ali tematskega instrumenta.“. [Sprememba 132] |
| --- | --- |

„(da)

delujejo kot kontaktna točka za morebitne upravičence do financiranja v okviru Uredbe o Skladu za azil, migracije in vključevanje ter zagotavljajo nepristranske smernice, praktične informacije in pomoč v zvezi z vsemi vidiki sklada, tudi v zvezi z vlogami za financiranje v okviru ustreznega nacionalnega programa ali tematskega instrumenta.“. [Sprememba 132]

Člen 22

Operacije mešanega financiranja

Operacije mešanega financiranja v okviru tega sklada
  iz točke (c) člena 2(1)
  se izvajajo v skladu z [uredbo o programu InvestEU] in naslovom X finančne uredbe. [Sprememba 133]

Člen 23

Tehnična pomoč na pobudo Komisije

Sklad lahko podpira ukrepe tehnične pomoči, ki se izvajajo na pobudo ali v imenu Komisije. Navedeni ukrepi se lahko financirajo stoodstotno.

Člen 24

Revizije

Revizije uporabe prispevkov Unije, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno s tistimi, ki jih niso pooblastili institucije ali organi Unije, so osnova za splošno zagotovilo v skladu s členom 127 Uredbe (EU) [uredba o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije].

Člen 25

Informiranje, komuniciranje in oglaševanje

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost

  spodbujajo ukrepe
  in
  njihove rezultate z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in smiselnih informacij v ustreznih jezikih različnemu ustreznemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. Za zagotavljanje prepoznavnosti
  financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov, z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo

  prejemniki finančnih sredstev Unije pri obveščanju o ukrepu navedejo izvor sredstev. Zato prejemniki zagotovijo
  ,
  da je na vsem komunikacijskem gradivu, namenjenem medijem in javnosti
  ,
  razviden emblem Unije
  in
  izrecno navedena finančna podpora Unije
  . [Sprememba 134]

2.   
  Da bi se doseglo najširše mogoče občinstvo,
  Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s skladom ter njegovimi ukrepi in rezultati.
  Komisija zlasti objavi informacije o razvoju letnih in večletnih programov tematskega instrumenta. Komisija objavi tudi seznam operacij, izbranih za podporo v okviru tematskega instrumenta, na javno dostopnem spletnem mestu in ta seznam posodobi vsaj vsake tri mesece.
  Finančna sredstva, dodeljena skladu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o 
  izvajanju
  političnih prednostnih nalogah

  nalog
  Unije, kolikor so povezane s cilji te uredbe.
  Komisija lahko zlasti spodbuja dobro prakso in izmenjavo informacij o izvajanju instrumenta. [Sprememba 135]

2a.
     
  Komisija objavi podatke iz odstavka 2 v odprtem in strojno berljivem formatu v skladu s členom 5(1) Direktive 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta
   (27)

  , ki omogoča, da se podatki razvrščajo, iščejo, izpišejo, primerjajo in ponovno uporabijo. Podatke je mogoče razvrstiti po njihovi pomembnosti, specifičnih ciljih, skupnih upravičenih stroških operacij, skupnih stroških projektov, skupnih stroških postopkov za oddajo javnega naročila, imenu upravičenca in imenu izvajalca. [Sprememba 136]

ODDELEK 4

PODPORA IN IZVAJANJE V OKVIRU DELJENEGA, NEPOSREDNEGA IN POSREDNEGA UPRAVLJANJA

Člen 26

Nujna pomoč

1.   Sklad zagotavlja

  Komisija se lahko odloči, da bo zagotavljala
  finančno pomoč za obravnavanje nujnih in posebnih potreb v primeru izrednih razmer, ki so posledica vsaj enega od naslednjih dejavnikov: [Sprememba 137]

| (a) | hudega migracijskega pritiska v eni ali več državah članicah, za katerega je značilen velik ali nesorazmeren pritok državljanov tretjih držav

  nepredvidenega velikega ali nesorazmernega pritoka državljanov tretjih držav v eno ali več držav članic
  , ki povzroči znatne in nujne potrebe po sprejemnih objektih in centrih za pridržanje
  , sistemih za zaščito otrok
  , azilnih sistemih in postopkih ter sistemih in postopkih za upravljanje migracij; [Sprememba 138] |
| --- | --- |

(a)

hudega migracijskega pritiska v eni ali več državah članicah, za katerega je značilen velik ali nesorazmeren pritok državljanov tretjih držav

  nepredvidenega velikega ali nesorazmernega pritoka državljanov tretjih držav v eno ali več držav članic
  , ki povzroči znatne in nujne potrebe po sprejemnih objektih in centrih za pridržanje
  , sistemih za zaščito otrok
  , azilnih sistemih in postopkih ter sistemih in postopkih za upravljanje migracij; [Sprememba 138]

| (aa) | prostovoljne premestitve; [Sprememba 139] |
| --- | --- |

(aa)

prostovoljne premestitve; [Sprememba 139]

| (b) | izvajanja mehanizmov začasne zaščite v smislu Direktive 2001/55/ES (28); |
| --- | --- |

(b)

izvajanja mehanizmov začasne zaščite v smislu Direktive 2001/55/ES (28);

| (c) | hudega migracijskega pritiska

  nepredvidenega velikega ali nesorazmernega pritoka oseb
  v tretjih državah, tudi kadar so osebe, ki potrebujejo zaščito, obtičale zaradi političnih razmer
  , konfliktov
  ali konfliktov

  naravnih nesreč
  in zlasti kadar to lahko vpliva na migracijske tokove v EU. [Sprememba 140] |
| --- | --- |

(c)

hudega migracijskega pritiska

  nepredvidenega velikega ali nesorazmernega pritoka oseb
  v tretjih državah, tudi kadar so osebe, ki potrebujejo zaščito, obtičale zaradi političnih razmer
  , konfliktov
  ali konfliktov

  naravnih nesreč
  in zlasti kadar to lahko vpliva na migracijske tokove v EU. [Sprememba 140]

1a.
     
  Ukrepi, ki se v skladu s tem členom izvajajo v tretjih državah, so skladni s humanitarno politiko Unije in jo po potrebi dopolnjujejo ter spoštujejo humanitarna načela, določena v Soglasju za humanitarno pomoč. [Sprememba 141]

1b.
     
  Komisija v primerih iz točk (a), (aa), (b) in (c) odstavka 1 tega člena nemudoma obvesti Evropski parlament in Svet. [Sprememba 142]

2.   Nujna pomoč je lahko v obliki nepovratnih sredstev, dodeljenih neposredno decentraliziranim agencijam

  Evropskemu azilnemu podpornemu uradu, Visokemu komisarju Združenih narodov za begunce ter lokalnim in regionalnim organom, ki se soočajo z nepredvidenim velikim in nesorazmernim pritokom državljanov tretjih držav, in zlasti tistim, ki so odgovorni za sprejem in vključevanje mladoletnih migrantov brez spremstva
  . [Sprememba 143]

3.   Nujna pomoč se lahko dodeli programom držav članic poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s členom 11(1) in Prilogo I, če je v programu predvidena v ta namen. Ta finančna sredstva se ne uporabijo za druge ukrepe programa, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah in če to odobri Komisija s spremembo programa.

4.   Nepovratna sredstva, ki se izvršujejo v okviru neposrednega upravljanja, se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom [VIII] finančne uredbe

  s finančno uredbo
  . [Sprememba 144]

4a.
     
  Če je to potrebno za izvajanje ukrepa, se lahko z nujno pomočjo krijejo odhodki, ki so nastali pred datumom predložitve zahtevka za nepovratna sredstva ali prošnje za pomoč, vendar ne pred 1. januarjem 2021. [Sprememba 145]

Člen 27

Kumulativno, dopolnilno in kombinirano financiranje

1.   Ukrep

  Operacija
  , ki je prejel

  prejela
  prispevek v okviru sklada, lahko prejme tudi prispevek v okviru katerega koli drugega programa Unije, vključno s skladi v okviru deljenega upravljanja, če prispevki ne krijejo istih stroškov.
  Programi, ki jih predlaga Komisija, delujejo skupaj in se dopolnjujejo ter so sestavljeni s potrebno preglednostjo, v izogib podvajanju.
  Za vsak prispevek programa Unije k ukrepu

  operaciji
  se uporabljajo pravila zadevnega programa. Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa

  operacije
  , podpora iz različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, ki določajo pogoje za podporo. [Sprememba 146]

2.   Ukrepi

  Operacije
  , ki so prejeli

  prejele
  pečat odličnosti ali izpolnjujejo naslednje kumulativne primerjalne pogoje: [Sprememba 147]

| (a) | bili so ocenjeni v razpisu za zbiranje predlogov v okviru instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

bili so ocenjeni v razpisu za zbiranje predlogov v okviru instrumenta;

| (b) | izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti za navedeni razpis za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(b)

izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti za navedeni razpis za zbiranje predlogov;

| (c) | zaradi proračunskih omejitev se morda ne financirajo v okviru navedenega razpisa za zbiranje predlogov, |
| --- | --- |

(c)

zaradi proračunskih omejitev se morda ne financirajo v okviru navedenega razpisa za zbiranje predlogov,

lahko prejmejo podporo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada+ ali Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja v skladu z odstavkom 5 člena [67] Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah] in členom [8] Uredbe (EU) .../... [financiranje, upravljanje in spremljanje skupne kmetijske politike], če so ti ukrepi skladni s cilji zadevnega programa. Uporabljajo se pravila sklada, ki zagotavlja podporo.

ODDELEK 5

SPREMLJANJE, POROČANJE IN OCENJEVANJE

PODODDELEK 1

SKUPNE DOLOČBE

Člen 28

Spremljanje in poročanje

1.   Komisija v skladu z zahtevami glede poročanja iz člena [43(3)(h)(i)(iii)] finančne uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu
  vsaj enkrat na leto
  predloži informacije o smotrnosti v skladu s Prilogo V. [Sprememba 148]

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za spremembo Priloge V, da prilagodi informacije o smotrnosti, ki se predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.   Kazalniki za poročanje o napredku sklada pri doseganju ciljev te uredbe so določeni v Prilogi VIII. Za kazalnike učinka so izhodiščne vrednosti določene na nič. Mejniki za leto 2024 in cilji za leto 2029 so kumulativni.
  Podatki o učinku, ki jih prejme Komisija, in kazalniki učinka so na zahtevo na voljo Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 149]

4.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in, kadar je smiselno, državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

5.   Za zagotovitev učinkovite ocena napredka sklada pri doseganju ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za spremembo Priloge VIII, da pregleda in dopolni kazalnike, kadar je to potrebno, ter dopolni to uredbo z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje, vključno z informacijami o projektih, ki jih predložijo države članice.

Člen 29

Ocenjevanje

1.   Komisija opravi vmesno in naknadno oceno te uredbe, vključno z ukrepi, izvedenimi v okviru sklada.

2.   Vmesna in naknadna ocena se opravita pravočasno, da prispevata k postopku odločanja.
  [Sprememba 150]

Člen 29a

Ocenjevanje

1.
     
  Komisija do 31. decembra 2024 predstavi vmesno oceno izvajanja te uredbe. V vmesni oceni preuči uspešnost, učinkovitost, poenostavitev in prožnost sklada. Natančneje, vmesna ocena vključuje oceno:

| (a) | napredka pri doseganju ciljev te uredbe, pri čemer se upoštevajo vse ustrezne razpoložljive informacije, zlasti letna poročila o smotrnosti, ki jih države članice vložijo v skladu s členom 30, ter kazalniki učinka in rezultatov iz Priloge VIII; |
| --- | --- |

(a)

napredka pri doseganju ciljev te uredbe, pri čemer se upoštevajo vse ustrezne razpoložljive informacije, zlasti letna poročila o smotrnosti, ki jih države članice vložijo v skladu s členom 30, ter kazalniki učinka in rezultatov iz Priloge VIII;

| (b) | dodano vrednost Unije pri ukrepih in operacijah, izvedenih v okviru tega sklada; |
| --- | --- |

(b)

dodano vrednost Unije pri ukrepih in operacijah, izvedenih v okviru tega sklada;

| (c) | prispevka k solidarnosti v Uniji na področju azila in migracij; |
| --- | --- |

(c)

prispevka k solidarnosti v Uniji na področju azila in migracij;

| (d) | nadaljnje ustreznosti izvedbenih ukrepov iz Priloge II ter ukrepov iz Priloge III; |
| --- | --- |

(d)

nadaljnje ustreznosti izvedbenih ukrepov iz Priloge II ter ukrepov iz Priloge III;

| (e) | dopolnjevanja, usklajevanja in skladnosti med ukrepi, ki jih podpira sklad, ter podporo iz drugih skladov Unije, kot so strukturni skladi in instrumenti Unije za zunanje financiranje; |
| --- | --- |

(e)

dopolnjevanja, usklajevanja in skladnosti med ukrepi, ki jih podpira sklad, ter podporo iz drugih skladov Unije, kot so strukturni skladi in instrumenti Unije za zunanje financiranje;

| (f) | dolgoročnejših učinkov sklada in vpliva sklada na trajnostnost. |
| --- | --- |

(f)

dolgoročnejših učinkov sklada in vpliva sklada na trajnostnost.

Pri vmesni oceni se upoštevajo rezultati naknadne ocene dolgoročnega učinka predhodnega sklada, tj. Sklada za azil, migracije in vključevanje za obdobje 2014–2020, po potrebi pa se ji priloži zakonodajni predlog za revizijo te uredbe.

2.
     
  Komisija opravi naknadno oceno do 31. januarja 2030. Komisija do tega datuma Evropskemu parlamentu in Svetu predloži ocenjevalno poročilo. Naknadna ocena vključuje oceno vseh elementov iz odstavka 1. Pri tem se ocenijo dolgoročnejši učinki sklada in njegovi vplivi na trajnostnost, ki se upoštevajo pri odločitvi o morebitnem podaljšanju ali spremembi naslednjega sklada.

Poročili o vmesni in naknadni oceni iz prvega odstavka in prvega pododstavka tega odstavka se pripravita z dejavnim sodelovanjem socialnih partnerjev, organizacij civilne družbe, vključno z organizacijami migrantov in beguncev, organov za enakost, nacionalnih institucij za človekove pravice in drugih ustreznih organizacij v skladu z načelom partnerstva iz člena 3a.

3.
     
  Komisija v vmesni in naknadni oceni v skladu s členom 5, členom 6 in členom 13(8) nameni posebno pozornost oceni ukrepov, ki jih izvajajo tretje države oziroma se v njih izvajajo ali so z njimi povezani. [Sprememba 151]

PODODDELEK 2

PRAVILA O DELJENEM UPRAVLJANJU

Člen 30

Letna poročila o smotrnosti

1.   Države članice do 15. februarja 2023 in do tega datuma vsako naslednje leto

  nato vsako leto do istega datuma,
  do vključno leta 2031 predložijo Komisiji letno poročilo o smotrnosti, kot je navedeno v členu 36(6) Uredbe (EU) 2021/... [uredba o skupnih določbah]. Poročilo, predloženo leta 2023, zajema izvajanje programa v obdobju do 30. junija 2022.
  Države članice ta poročila objavijo na posebnem spletnem mestu in jih pošljejo Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 152]

2.   Letno poročilo o smotrnosti vsebuje zlasti informacije o:

| (a) | napredku pri izvajanju programa ter doseganju mejnikov in ciljev ob upoštevanju najnovejših
  kumulativnih
  podatkov, kot so določeni v členu [37] Uredbe (EU) 2021/... [uredba o skupnih določbah]

  posredovanih Komisiji
  ; [Sprememba 153] |
| --- | --- |

(a)

napredku pri izvajanju programa ter doseganju mejnikov in ciljev ob upoštevanju najnovejših
  kumulativnih
  podatkov, kot so določeni v členu [37] Uredbe (EU) 2021/... [uredba o skupnih določbah]

  posredovanih Komisiji
  ; [Sprememba 153]

| (aa) | razčlenitvi letnega računovodskega izkaza nacionalnega programa na izterjave, predhodno financiranje, zagotovljeno končnim upravičencem, in dejansko nastale stroške; [Sprememba 154] |
| --- | --- |

(aa)

razčlenitvi letnega računovodskega izkaza nacionalnega programa na izterjave, predhodno financiranje, zagotovljeno končnim upravičencem, in dejansko nastale stroške; [Sprememba 154]

| (b) | morebitnih vprašanjih, ki vplivajo na smotrnost programa, in ukrepih, sprejetih za njihovo obravnavo
  , vključno z obrazloženimi mnenji, ki jih Komisija izda v zvezi s postopkom za ugotavljanje kršitev v skladu s členom 258 PDEU
  ; [Sprememba 155] |
| --- | --- |

(b)

morebitnih vprašanjih, ki vplivajo na smotrnost programa, in ukrepih, sprejetih za njihovo obravnavo
  , vključno z obrazloženimi mnenji, ki jih Komisija izda v zvezi s postopkom za ugotavljanje kršitev v skladu s členom 258 PDEU
  ; [Sprememba 155]

| (c) | dopolnjevanju
  , usklajevanju in skladnosti
  med ukrepi, ki jih podpira sklad, in

  ter
  podporo iz drugih skladov Unije, zlasti tistih v tretjih državah ali v zvezi z njimi

  kot so strukturni skladi in instrumenti Unije za zunanje financiranje
  ; [Sprememba 156] |
| --- | --- |

(c)

dopolnjevanju
  , usklajevanju in skladnosti
  med ukrepi, ki jih podpira sklad, in

  ter
  podporo iz drugih skladov Unije, zlasti tistih v tretjih državah ali v zvezi z njimi

  kot so strukturni skladi in instrumenti Unije za zunanje financiranje
  ; [Sprememba 156]

| (d) | prispevku programa k izvajanju ustreznega pravnega reda Unije in akcijskih načrtov
  ter sodelovanju in solidarnosti med državami članicami na področju azila
  ; [Sprememba 157] |
| --- | --- |

(d)

prispevku programa k izvajanju ustreznega pravnega reda Unije in akcijskih načrtov
  ter sodelovanju in solidarnosti med državami članicami na področju azila
  ; [Sprememba 157]

| (da) | zahtevah glede skladnosti s temeljnimi pravicami; [Sprememba 158] |
| --- | --- |

(da)

zahtevah glede skladnosti s temeljnimi pravicami; [Sprememba 158]

| (e) | izvajanju ukrepov v zvezi s komuniciranjem in prepoznavnostjo; |
| --- | --- |

(e)

izvajanju ukrepov v zvezi s komuniciranjem in prepoznavnostjo;

| (f) | izpolnjevanju veljavnih omogočitvenih pogojev in njihovi uporabi v programskem obdobju; |
| --- | --- |

(f)

izpolnjevanju veljavnih omogočitvenih pogojev in njihovi uporabi v programskem obdobju;

| (g) | številu oseb, preseljenih
  ali sprejetih
  s pomočjo sklada, v skladu z zneski iz člena 16(1)
  in (2)
  ; [Sprememba 159] |
| --- | --- |

(g)

številu oseb, preseljenih
  ali sprejetih
  s pomočjo sklada, v skladu z zneski iz člena 16(1)
  in (2)
  ; [Sprememba 159]

| (h) | številu prosilcev za mednarodno zaščito ali upravičencev do nje, predanih iz ene države članice v drugo v skladu s členom 17

  17b
  ; [Sprememba 160] |
| --- | --- |

(h)

številu prosilcev za mednarodno zaščito ali upravičencev do nje, predanih iz ene države članice v drugo v skladu s členom 17

  17b
  ; [Sprememba 160]

| (ha) | številu ranljivih oseb, ki so bile deležne pomoči v okviru programa, vključno z otroki in osebami, ki jim je bila priznana mednarodna zaščita
  . [Sprememba 161] |
| --- | --- |

(ha)

številu ranljivih oseb, ki so bile deležne pomoči v okviru programa, vključno z otroki in osebami, ki jim je bila priznana mednarodna zaščita
  . [Sprememba 161]

3.   Komisija lahko poda pripombe na letno poročilo o smotrnosti v dveh mesecih od datuma njegovega prejema. Kadar Komisija ne poda pripomb v navedenem roku, se poročilo šteje za sprejeto.
  Po sprejetju Evropskemu parlamentu in Svetu omogoči dostop do povzetkov letnih poročil o smotrnosti in jih objavi na posebnem spletišču. Evropskemu parlamentu in Svetu se na zahtevo omogoči dostop do celotnega besedila letnega poročila o smotrnosti, če tega ne posredujejo države članice v skladu s odstavkom 1. [Sprememba 162]

4.   Komisija za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje tega člena sprejme izvedbeni akt, v katerem določi predlogo za letno poročilo o smotrnosti. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 33(2).

Člen 31

Spremljanje in poročanje

1.   Spremljanje in poročanje v skladu z naslovom IV Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah] temelji na vrstah intervencij iz razpredelnic 1, 2 in 3 Priloge VI. Za obravnavanje nepredvidenih ali novih razmer ali za zagotovitev učinkovitega izvrševanja finančnih sredstev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za spremembo vrst intervencij.

2.   Ti kazalniki se uporabljajo v skladu s členom 12(1) ter členoma 17 in 37 Uredbe (EU) 2021/... [uredba o skupnih določbah].

POGLAVJE III

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 32

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov
  4, 9,
  13
  , 16, 17b
  , 18, 28 in 31 se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2028. [Sprememba 163]

3.   Prenos pooblastila iz členov
  4, 9,
  13
  , 16, 17b
  , 18, 28 in 31 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. [Sprememba 164]

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov
  4, 9,
  13
  , 16, 17b
  , 18, 28 in 31, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. [Sprememba 165]

Člen 33

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor za usklajevanje Sklada za azil in migracije, Sklada za notranjo varnost ter instrumenta za upravljanje meja in vizume. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija ne sprejme osnutka izvedbenega akta. To ne velja za izvedbeni akt iz člena 30(4).

Člen 34

Prehodne določbe

1.   Ta uredba ne vpliva na nadaljevanje ali spremembo zadevnih ukrepov v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 516/2014, ki se še naprej uporablja za navedene ukrepe do njihovega zaključka.

2.   Finančna sredstva za sklad lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med skladom in ukrepi, sprejetimi v okviru predhodnega sklada, tj. Sklada za azil, migracije in vključevanje, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 516/2014.

Člen 35

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C , , str. .

1

(2)  UL C , , str. .

2

(*1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019.

*1

(3)  Uredba (EU) ../.. Evropskega parlamenta in Sveta z dne [uredba o Agenciji EU za azil] (UL L ..., [datum], str. ..).

3

Uredba (EU) ../.. Evropskega parlamenta in Sveta z dne [uredba o Agenciji EU za azil] (UL L ..., [datum], str. ..).

(4)  
  Direktiva 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (UL L 180, 29.6.2013, str. 96).

4

Direktiva 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (UL L 180, 29.6.2013, str. 96).

(5)  
  Direktiva 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (UL L 180, 29.6.2013, str. 60).

5

Direktiva 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (UL L 180, 29.6.2013, str. 60).

(6)  
  Direktiva 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (UL L 337, 20.12.2011, str. 9).

6

Direktiva 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (UL L 337, 20.12.2011, str. 9).

(7)  
  Direktiva 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 348, 24.12.2008, str. 98).

7

Direktiva 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 348, 24.12.2008, str. 98).

(8)  
  Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (UL L 180, 29.6.2013, str. 31).

8

Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (UL L 180, 29.6.2013, str. 31).

(9)  Direktiva 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 348, 24.12.2008, str. 98).

9

(10)  Direktiva 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 168, 30.6.2009, str. 24).

10

(11)  Direktiva 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (UL L 101, 15.4.2011, str. 1).

11

(12)  Uredba (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o evropski mejni in obalni straži ter spremembi Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 in Odločbe Sveta 2005/267/ES (UL L 251, 16.9.2016, str. 1).

12

(13)  Odločba Sveta 2008/381/ES z dne 14. maja 2008 o ustanovitvi Evropske migracijske mreže (UL L 131, 21.5.2008, str. 7).

13

(14)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1;

14

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:32013Q1220(01).

(15)  UL C , , str. .

15

(16)  UL C , , str. .

16

(17)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

17

(18)  UL C , , str. .

18

(19)  Uredba Sveta (EU) 2017/1371

  1939
  z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

19

1371

1939

(20)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

20

(21)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

21

(22)  COM(2017)0623.

22

(23)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

23

(24)  UL C , , str. .

24

UL C , , str. .

(25)  UL C , , str. .

25

UL C , , str. .

(26)  UL C , , str. .

26

(27)  
  Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 345, 31.12.2003, str. 90).

27

Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 345, 31.12.2003, str. 90).

(28)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

28

PRILOGA I

Merila za dodelitev finančnih sredstev programom v okviru deljenega upravljanja

| 1. | Razpoložljiva sredstva iz člena 11 se med države članice razdelijo na naslednji način:






  (a) | vsaka država članica prejme fiksen znesek v višini 5 000 000 
  10 000 000
  EUR iz sklada, in sicer le na začetku programskega obdobja; [Sprememba 166] |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

vsaka država članica prejme fiksen znesek v višini 5 000 000 
  10 000 000
  EUR iz sklada, in sicer le na začetku programskega obdobja; [Sprememba 166]

| (b) | preostala sredstva iz člena 11 se razdelijo na podlagi naslednjih meril:






  — | 30 % za azil, |
| --- | --- | --- |

(b)

preostala sredstva iz člena 11 se razdelijo na podlagi naslednjih meril:

—

30 % za azil,

| — | 30 % za zakonite migracije in vključevanje, |
| --- | --- |

—

30 % za zakonite migracije in vključevanje,

| — | 40 % za preprečevanje nedovoljenih migracij in vračanje. |
| --- | --- |

—

40 % za preprečevanje nedovoljenih migracij in vračanje.

| 2. | Naslednja merila na področju azila bodo upoštevana in ponderirana na naslednji način:






  (a) | 30 % sorazmerno s številom oseb, ki spadajo v eno od naslednjih kategorij:






  — | državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva s statusom, opredeljenim z Ženevsko konvencijo, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

(a)

30 % sorazmerno s številom oseb, ki spadajo v eno od naslednjih kategorij:

—

državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva s statusom, opredeljenim z Ženevsko konvencijo,

| — | državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva s subsidiarno zaščito v smislu Direktive 2011/95/EU (1), |
| --- | --- |

—

državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva s subsidiarno zaščito v smislu Direktive 2011/95/EU (1),

| — | državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva z začasno zaščito v smislu Direktive 2001/55/ES (2); |
| --- | --- |

—

državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva z začasno zaščito v smislu Direktive 2001/55/ES (2);

| (b) | 60 % sorazmerno s številom državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, ki so zaprosile za mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

(b)

60 % sorazmerno s številom državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, ki so zaprosile za mednarodno zaščito;

| (c) | 10 % sorazmerno s številom državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, ki so v postopku preselitve ali so bile preseljene v državo članico. |
| --- | --- |

(c)

10 % sorazmerno s številom državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, ki so v postopku preselitve ali so bile preseljene v državo članico.

| 3. | Naslednja merila na področju zakonitih migracij in vključevanja bodo upoštevana in ponderirana na naslednji način:






  (a) | 40 % sorazmerno s skupnim številom zakonito prebivajočih državljanov tretjih držav v državi članici; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

40 % sorazmerno s skupnim številom zakonito prebivajočih državljanov tretjih držav v državi članici;

| (b) | 60 % sorazmerno s številom državljanov tretjih držav, ki jim je bilo izdano prvo dovoljenje za prebivanje; |
| --- | --- |

(b)

60 % sorazmerno s številom državljanov tretjih držav, ki jim je bilo izdano prvo dovoljenje za prebivanje;

| (c) | vendar se za namen izračuna iz odstavka 3(b) ne upoštevajo naslednje kategorije oseb:






  — | državljani tretjih držav, ki jim je bilo izdano prvo dovoljenje za prebivanje za namene dela, veljavno manj kot 12 mesecev, |
| --- | --- | --- |

(c)

vendar se za namen izračuna iz odstavka 3(b) ne upoštevajo naslednje kategorije oseb:

—

državljani tretjih držav, ki jim je bilo izdano prvo dovoljenje za prebivanje za namene dela, veljavno manj kot 12 mesecev,

| — | državljani tretjih držav, ki so bili sprejeti za namene študija, izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela v skladu z Direktivo Sveta 2004/114/ES (3) ali, kadar je to ustrezno, Direktivo (EU) 2016/801 (4), |
| --- | --- |

—

državljani tretjih držav, ki so bili sprejeti za namene študija, izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela v skladu z Direktivo Sveta 2004/114/ES (3) ali, kadar je to ustrezno, Direktivo (EU) 2016/801 (4),

| — | državljani tretjih držav, ki so bili sprejeti za namene znanstvenega raziskovanja v skladu z Direktivo Sveta 2005/71/ES (5) ali, kadar je to ustrezno, Direktivo (EU) 2016/801. |
| --- | --- |

—

državljani tretjih držav, ki so bili sprejeti za namene znanstvenega raziskovanja v skladu z Direktivo Sveta 2005/71/ES (5) ali, kadar je to ustrezno, Direktivo (EU) 2016/801.

| 4. | Naslednja merila Na področju preprečevanja nedovoljenih migracij in vračanja bodo upoštevana in ponderirana na naslednji način

  se upošteva naslednje merilo
  : [Sprememba 167]







  (a) | 50 % sorazmerno s številom

  število
  državljanov tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop in bivanje na ozemlju zadevne države članice ter v zvezi s katerimi je bila na podlagi nacionalne zakonodaje in/ali zakonodaje Skupnosti

  Unije
  izdana
  končna
  odločba o vrnitvi, tj. upravna ali sodna odločba ali akt, s katerim je ugotovljena ali razglašena nezakonitost prebivanja in naložena obveznost vrnitve; [Sprememba 168] |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

50 % sorazmerno s številom

  število
  državljanov tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop in bivanje na ozemlju zadevne države članice ter v zvezi s katerimi je bila na podlagi nacionalne zakonodaje in/ali zakonodaje Skupnosti

  Unije
  izdana
  končna
  odločba o vrnitvi, tj. upravna ali sodna odločba ali akt, s katerim je ugotovljena ali razglašena nezakonitost prebivanja in naložena obveznost vrnitve; [Sprememba 168]

| (b) | 50 % sorazmerno s številom državljanov tretjih držav, ki so dejansko zapustili ozemlje države članice na podlagi upravne ali sodne odredbe o zapustitvi ozemlja, bodisi prostovoljno bodisi prisilno.
  [Sprememba 169] |
| --- | --- |

(b)

50 % sorazmerno s številom državljanov tretjih držav, ki so dejansko zapustili ozemlje države članice na podlagi upravne ali sodne odredbe o zapustitvi ozemlja, bodisi prostovoljno bodisi prisilno.
  [Sprememba 169]

| 5. | Za začetno dodelitev so referenčne vrednosti najnovejši letni statistični podatki, ki jih pripravi Komisija (Eurostat) za prejšnja tri koledarska leta na podlagi podatkov, ki jih države članice predložijo na datum začetka uporabe te uredbe v skladu s pravom Unije.
  Podatki, tudi o otrocih, bi morali biti razčlenjeni po starosti in spolu, posebnih ranljivostih in statusu azila.
  Za vmesni pregled so referenčne vrednosti najnovejši letni statistični podatki, ki so na voljo v času vmesnega pregleda leta 2024 in ki jih pripravi Komisija (Eurostat) za prejšnja tri koledarska leta na podlagi podatkov, ki jih države članice predložijo v skladu s pravom Unije. Če države članice Komisiji (Eurostatu) niso predložile zadevnih statističnih podatkov, čim prej predložijo začasne podatke. [Sprememba 170] |
| --- | --- |

5.

| 6. | Preden Komisija (Eurostat) te podatke sprejme za referenčne, presodi kakovost, primerljivost in popolnost statističnih podatkov v skladu z običajnimi operativnimi postopki. Na zahtevo Komisije (Eurostata) države članice predložijo vse potrebne podatke za tako presojo. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Direktiva 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (UL L 337, 20.12.2011, str. 9).

(2)  Podatki se upoštevajo le v primeru aktivacije Direktive Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

(3)  Direktiva Sveta 2004/114/ES z dne 13. decembra 2004 o pogojih za sprejem državljanov tretjih držav za namene študija, izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela (UL L 375, 23.12.2004, str. 12).

(4)  Direktiva (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, opravljanja pripravništva, prostovoljskega dela, programov izmenjave učencev ali izobraževalnih projektov in dela varušk au pair (UL L 132, 21.5.2016, str. 21).

(5)  Direktiva Sveta 2005/71/ES z dne 12. oktobra 2005 o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja (UL L 289, 3.11.2005, str. 15).

PRILOGA II

Izvedbeni ukrepi

| 1. | Sklad prispeva k specifičnemu cilju iz člena 3(2)(a) z osredotočenostjo na naslednje izvedbene ukrepe:






  (a) | zagotavljanje enotne uporabe pravnega reda Unije in prednostnih nalog v zvezi s skupnim evropskim azilnim sistemom; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

zagotavljanje enotne uporabe pravnega reda Unije in prednostnih nalog v zvezi s skupnim evropskim azilnim sistemom;

| (b) | podpiranje zmogljivosti azilnih sistemov držav članic
  , tudi na lokalni in regionalni ravni,
  v zvezi z infrastrukturo
  , kot so ustrezni pogoji za sprejem, zlasti za mladoletnike,
  in storitvami, kjer

  kot je pravna pomoč ter zastopanje in tolmačenje, kadar
  je to potrebno; [Sprememba 171] |
| --- | --- |

(b)

podpiranje zmogljivosti azilnih sistemov držav članic
  , tudi na lokalni in regionalni ravni,
  v zvezi z infrastrukturo
  , kot so ustrezni pogoji za sprejem, zlasti za mladoletnike,
  in storitvami, kjer

  kot je pravna pomoč ter zastopanje in tolmačenje, kadar
  je to potrebno; [Sprememba 171]

| (c) | okrepitev solidarnosti in delitve odgovornosti med državami članicami, zlasti v pomoč tistim, ki jih migracijski in azilni tokovi najbolj prizadenejo, ter zagotavljanje podpore državam članicam, ki prispeva k prizadevanjem za solidarnost;
  [Sprememba 172] |
| --- | --- |

(c)

okrepitev solidarnosti in delitve odgovornosti med državami članicami, zlasti v pomoč tistim, ki jih migracijski in azilni tokovi najbolj prizadenejo, ter zagotavljanje podpore državam članicam, ki prispeva k prizadevanjem za solidarnost;
  [Sprememba 172]

| (d) | okrepitev solidarnosti in sodelovanja s tretjimi državami, ki se soočajo z migracijskimi tokovi

  v katere je bilo razseljenih veliko število oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito
  , vključno s 
  spodbujanjem zmogljivosti teh držav za izboljšanje pogojev za sprejem in mednarodno zaščito, s
  preselitvijo in drugimi zakonitimi možnostmi zaščite v Uniji
  , zlasti za ranljive skupine, kot so otroci in mladostniki, ki potrebujejo zaščito,
  ter
  s
  partnerstvom in sodelovanjem s tretjimi državami
  v okviru prizadevanj
  za obvladovanje migracij

  globalno sodelovanje na področju mednarodne zaščite
  ; [Sprememba 173] |
| --- | --- |

(d)

okrepitev solidarnosti in sodelovanja s tretjimi državami, ki se soočajo z migracijskimi tokovi

  v katere je bilo razseljenih veliko število oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito
  , vključno s 
  spodbujanjem zmogljivosti teh držav za izboljšanje pogojev za sprejem in mednarodno zaščito, s
  preselitvijo in drugimi zakonitimi možnostmi zaščite v Uniji
  , zlasti za ranljive skupine, kot so otroci in mladostniki, ki potrebujejo zaščito,
  ter
  s
  partnerstvom in sodelovanjem s tretjimi državami
  v okviru prizadevanj
  za obvladovanje migracij

  globalno sodelovanje na področju mednarodne zaščite
  ; [Sprememba 173]

| (da) | izvajanje tehnične in operativne pomoči eni ali več drugim državam članicam v sodelovanju z Evropskim azilnim podpornim uradom
  . [Sprememba 174] |
| --- | --- |

(da)

izvajanje tehnične in operativne pomoči eni ali več drugim državam članicam v sodelovanju z Evropskim azilnim podpornim uradom
  . [Sprememba 174]

| 2. | Sklad prispeva k specifičnemu cilju iz člena 3(2)(b) z osredotočenostjo na naslednja izvedbena ukrepa:






  (a) | podpiranje razvoja in izvajanja politik, ki spodbujajo zakonite migracije,
  vključno z združitvijo družine,
  ter izvajanja pravnega reda Unije na področju zakonitih migracij
  , zlasti instrumentov za zakonite migracije delovne sile v skladu z veljavnimi mednarodnimi standardi o migracijah in varstvom delavcev migrantov
  ; [Sprememba 175] |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

podpiranje razvoja in izvajanja politik, ki spodbujajo zakonite migracije,
  vključno z združitvijo družine,
  ter izvajanja pravnega reda Unije na področju zakonitih migracij
  , zlasti instrumentov za zakonite migracije delovne sile v skladu z veljavnimi mednarodnimi standardi o migracijah in varstvom delavcev migrantov
  ; [Sprememba 175]

| (aa) | spodbujanje in razvoj strukturnih in podpornih ukrepov, s katerimi se olajšuje dovoljeni vstop v Unijo in prebivanje v njej; [Sprememba 176] |
| --- | --- |

(aa)

spodbujanje in razvoj strukturnih in podpornih ukrepov, s katerimi se olajšuje dovoljeni vstop v Unijo in prebivanje v njej; [Sprememba 176]

| (ab) | krepitev partnerstva in sodelovanja s tretjimi državami, ki so jih prizadeli migracijski tokovi, vključno z zakonitimi možnostmi vstopa v Unijo, za namene prizadevanj za globalno sodelovanje na področju migracij. [Sprememba 177] |
| --- | --- |

(ab)

krepitev partnerstva in sodelovanja s tretjimi državami, ki so jih prizadeli migracijski tokovi, vključno z zakonitimi možnostmi vstopa v Unijo, za namene prizadevanj za globalno sodelovanje na področju migracij. [Sprememba 177]

| (b) | spodbujanje ukrepov za zgodnje socialno in ekonomsko vključevanje državljanov tretjih držav, njihovo aktivno udeležbo v družbi sprejemnici in njihovo sprejetje s strani družbe sprejemnice, zlasti v sodelovanju z lokalnimi ali regionalnimi organi in organizacijami civilne družbe.
  [Sprememba 178] |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje ukrepov za zgodnje socialno in ekonomsko vključevanje državljanov tretjih držav, njihovo aktivno udeležbo v družbi sprejemnici in njihovo sprejetje s strani družbe sprejemnice, zlasti v sodelovanju z lokalnimi ali regionalnimi organi in organizacijami civilne družbe.
  [Sprememba 178]

| 2a. | Sklad prispeva k specifičnemu cilju iz točke (c) člena 3(2) z osredotočenostjo na naslednje izvedbene ukrepe:










  (a) | spodbujanje ukrepov za socialno in ekonomsko vključevanje državljanov tretjih držav, lajšanje združitve družine, priprave za njihovo aktivno udeležbo v družbi sprejemnici in njihovo sprejetje s strani družbe sprejemnice, zlasti v sodelovanju z lokalnimi ali regionalnimi organi, nevladnimi organizacijami, vključno z organizacijami beguncev in migrantov, ter |
| --- | --- | --- |

2a.

(a)

spodbujanje ukrepov za socialno in ekonomsko vključevanje državljanov tretjih držav, lajšanje združitve družine, priprave za njihovo aktivno udeležbo v družbi sprejemnici in njihovo sprejetje s strani družbe sprejemnice, zlasti v sodelovanju z lokalnimi ali regionalnimi organi, nevladnimi organizacijami, vključno z organizacijami beguncev in migrantov, ter

| (b) | spodbujanje in izvajanje ukrepov za zaščito ranljivih skupin v okviru ukrepov vključevanja. [Sprememba 179] |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje in izvajanje ukrepov za zaščito ranljivih skupin v okviru ukrepov vključevanja. [Sprememba 179]

| 3. | Sklad prispeva k specifičnemu cilju iz
  točke (ca)
  člena 3(2)(c) z osredotočenostjo na naslednje izvedbene ukrepe: [Sprememba 180]







  (a) | zagotavljanje enotne uporabe pravnega reda Unije in prednostnih nalog politike v zvezi z infrastrukturo, postopki in storitvami; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

zagotavljanje enotne uporabe pravnega reda Unije in prednostnih nalog politike v zvezi z infrastrukturo, postopki in storitvami;

| (b) | podpiranje integriranega in usklajenega pristopa k upravljanju vračanja na ravni Unije in držav članic, razvoj zmogljivosti za učinkovito
  , dostojanstveno
  in trajno vrnitev ter zmanjšanje spodbud za nedovoljene migracije; [Sprememba 181] |
| --- | --- |

(b)

podpiranje integriranega in usklajenega pristopa k upravljanju vračanja na ravni Unije in držav članic, razvoj zmogljivosti za učinkovito
  , dostojanstveno
  in trajno vrnitev ter zmanjšanje spodbud za nedovoljene migracije; [Sprememba 181]

| (c) | podpiranje programov pomoči pri prostovoljnem vračanju in
  iskanju družin ter
  programov reintegracije
  , ob upoštevanju največje koristi mladoletnikov
  ; [Sprememba 182] |
| --- | --- |

(c)

podpiranje programov pomoči pri prostovoljnem vračanju in
  iskanju družin ter
  programov reintegracije
  , ob upoštevanju največje koristi mladoletnikov
  ; [Sprememba 182]

| (d) | okrepitev sodelovanja s tretjimi državami in njihove zmogljivosti za izvajanje sporazumov o ponovnem sprejemu in drugih dogovorov ter omogočanje trajne vrnitve

  , vključno z reintegracijo, da se omogoči trajna vrnitev
  . [Sprememba 183] |
| --- | --- |

(d)

okrepitev sodelovanja s tretjimi državami in njihove zmogljivosti za izvajanje sporazumov o ponovnem sprejemu in drugih dogovorov ter omogočanje trajne vrnitve

  , vključno z reintegracijo, da se omogoči trajna vrnitev
  . [Sprememba 183]

| 3a. | Sklad prispeva k specifičnemu cilju iz točke (cb) člena 3(2) z osredotočenostjo na naslednje izvedbene ukrepe:










  (a) | spodbujanje spoštovanja in izvajanje mednarodnega prava in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v azilni in migracijski politiki in ukrepih; |
| --- | --- | --- |

3a.

(a)

spodbujanje spoštovanja in izvajanje mednarodnega prava in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v azilni in migracijski politiki in ukrepih;

| (b) | okrepitev solidarnosti in večja delitev odgovornosti med državami članicami, zlasti z večjo solidarnostjo do tistih, ki jih migracijski in azilni tokovi najbolj prizadenejo, ter zagotavljanje podpore državam članicam na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, mednarodnim organizacijam, nevladnim organizacijam in socialnim partnerjem pri njihovih prizadevanjih za solidarnost; |
| --- | --- |

(b)

okrepitev solidarnosti in večja delitev odgovornosti med državami članicami, zlasti z večjo solidarnostjo do tistih, ki jih migracijski in azilni tokovi najbolj prizadenejo, ter zagotavljanje podpore državam članicam na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, mednarodnim organizacijam, nevladnim organizacijam in socialnim partnerjem pri njihovih prizadevanjih za solidarnost;

| (c) | podpora predajam prosilcev za mednarodno zaščito ali upravičencev do nje iz ene države članice v drugo. [Sprememba 184] |
| --- | --- |

(c)

podpora predajam prosilcev za mednarodno zaščito ali upravičencev do nje iz ene države članice v drugo. [Sprememba 184]

PRILOGA III

Področje uporabe podpore

  Upravičeni ukrepi, ki jih bo instrument podpiral v skladu s členom 3 [Sprememba 185]

| 1. | V okviru cilja politike iz člena 3(1) sklad zlasti podpira: [Sprememba 186]







  (a) | oblikovanje in razvoj nacionalnih
  , regionalnih in lokalnih
  strategij
  za izvajanje pravnega reda Unije
  v zvezi z azilom, zakonitimi migracijami, vključevanjem

  in vključevanjem, zlasti lokalni strategij vključevanja, ter
  vračanjem in nedovoljenimi migracijami; [Sprememba 187] |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

oblikovanje in razvoj nacionalnih
  , regionalnih in lokalnih
  strategij
  za izvajanje pravnega reda Unije
  v zvezi z azilom, zakonitimi migracijami, vključevanjem

  in vključevanjem, zlasti lokalni strategij vključevanja, ter
  vračanjem in nedovoljenimi migracijami; [Sprememba 187]

| (b) | vzpostavitev upravnih struktur, sistemov in orodij ter usposabljanja osebja, vključno z lokalnimi organi in drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi
  , v sodelovanju z ustreznimi agencijami Unije, kadar je to primerno
  ; [Sprememba 188] |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev upravnih struktur, sistemov in orodij ter usposabljanja osebja, vključno z lokalnimi organi in drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi
  , v sodelovanju z ustreznimi agencijami Unije, kadar je to primerno
  ; [Sprememba 188]

| (c) | razvoj, spremljanje in oceno politik in postopkov, vključno v zvezi z 
  razvojem,
  zbiranjem
  , analizo, razširjanjem kvalitativnih
  in izmenjavo informacij

  kvantitativnih statističnih
  in
  drugih
  podatkov
  o migracijah in mednarodni zaščiti
  , ter razvoj in uporabo skupnih statističnih orodij, metod in kazalnikov za merjenje napredka in oceno razvoja politik; [Sprememba 189] |
| --- | --- |

(c)

razvoj, spremljanje in oceno politik in postopkov, vključno v zvezi z 
  razvojem,
  zbiranjem
  , analizo, razširjanjem kvalitativnih
  in izmenjavo informacij

  kvantitativnih statističnih
  in
  drugih
  podatkov
  o migracijah in mednarodni zaščiti
  , ter razvoj in uporabo skupnih statističnih orodij, metod in kazalnikov za merjenje napredka in oceno razvoja politik; [Sprememba 189]

| (d) | izmenjavo informacij, dobrih praks in strategij, vzajemno učenje, študije in raziskave, razvoj in izvajanje skupnih ukrepov in dejavnosti ter vzpostavitev mrež nadnacionalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

(d)

izmenjavo informacij, dobrih praks in strategij, vzajemno učenje, študije in raziskave, razvoj in izvajanje skupnih ukrepov in dejavnosti ter vzpostavitev mrež nadnacionalnega sodelovanja;

| (e) | spolu prilagojene
  storitve za pomoč in podporo glede na status in potrebe zadevnih oseb, zlasti ranljivih skupin

  oseb
  ; [Sprememba 190] |
| --- | --- |

(e)

spolu prilagojene
  storitve za pomoč in podporo glede na status in potrebe zadevnih oseb, zlasti ranljivih skupin

  oseb
  ; [Sprememba 190]

| (ea) | zaščito otrok pri migracijah, vključno z izvajanjem načela največje otrokove koristi pri pripravi ocen otrok pred sprejetjem odločitev, vse ukrepe, navedeni v sporočilu Komisije z dne 12. aprila 2017 o zaščiti otrok pri migracijah, kot so zagotavljanje ustreznega stanovanja za vse mladoletnike brez spremstva in pravočasno imenovanje skrbnikov za vse mladoletnike brez spremstva, prispevke v evropsko mrežo skrbniških institucij ter razvoj, spremljanje in vrednotenje politik in postopkov za zaščito otrok, vključno z mehanizmom za zagotavljanje skladnosti, ki temelji na pravicah otrok; [Sprememba 191] |
| --- | --- |

(ea)

zaščito otrok pri migracijah, vključno z izvajanjem načela največje otrokove koristi pri pripravi ocen otrok pred sprejetjem odločitev, vse ukrepe, navedeni v sporočilu Komisije z dne 12. aprila 2017 o zaščiti otrok pri migracijah, kot so zagotavljanje ustreznega stanovanja za vse mladoletnike brez spremstva in pravočasno imenovanje skrbnikov za vse mladoletnike brez spremstva, prispevke v evropsko mrežo skrbniških institucij ter razvoj, spremljanje in vrednotenje politik in postopkov za zaščito otrok, vključno z mehanizmom za zagotavljanje skladnosti, ki temelji na pravicah otrok; [Sprememba 191]

| (f) | ukrepe za povečanje ozaveščenosti zainteresiranih strani in javnosti o politikah na področju azila, vključevanja, zakonitih migracij in vračanja
  , s posebnim poudarkom na ranljivih skupinah, vključno z mladoletniki
  . [Sprememba 192] |
| --- | --- |

(f)

ukrepe za povečanje ozaveščenosti zainteresiranih strani in javnosti o politikah na področju azila, vključevanja, zakonitih migracij in vračanja
  , s posebnim poudarkom na ranljivih skupinah, vključno z mladoletniki
  . [Sprememba 192]

| 2. | V okviru specifičnega cilja iz člena 3(2)(a) sklad zlasti podpira: [Sprememba 193]







  (a) | zagotavljanje materialne pomoči, vključno s pomočjo na meji
  , otrokom prijaznimi zmogljivostmi in zmogljivostmi, ki upoštevajo različnost spolov, storitvami nujne pomoči s strani lokalnih organov, izobraževanjem, usposabljanjem, podpornimi storitvami, pravno pomočjo in zastopanjem ter zdravstveno in psihološko oskrbo
  ; [Sprememba 194] |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

zagotavljanje materialne pomoči, vključno s pomočjo na meji
  , otrokom prijaznimi zmogljivostmi in zmogljivostmi, ki upoštevajo različnost spolov, storitvami nujne pomoči s strani lokalnih organov, izobraževanjem, usposabljanjem, podpornimi storitvami, pravno pomočjo in zastopanjem ter zdravstveno in psihološko oskrbo
  ; [Sprememba 194]

| (b) | izvajanje azilnih postopkov
  , vključno z iskanjem družin ter zagotavljanjem dostopa do pravne pomoči in zastopanja ter tolmačenja za prosilce za azil v vseh fazah postopka
  ; [Sprememba 195] |
| --- | --- |

(b)

izvajanje azilnih postopkov
  , vključno z iskanjem družin ter zagotavljanjem dostopa do pravne pomoči in zastopanja ter tolmačenja za prosilce za azil v vseh fazah postopka
  ; [Sprememba 195]

| (c) | prepoznavanje prosilcev s posebnimi postopkovnimi potrebami ali potrebami glede sprejema
  , vključno z zgodnjim prepoznavanjem žrtev trgovine z ljudmi, mladoletnikov in drugih ranljivih oseb, kot so žrtve mučenja in nasilja na podlagi spola, ter napotitev na specializirane službe
  ; [Sprememba 196] |
| --- | --- |

(c)

prepoznavanje prosilcev s posebnimi postopkovnimi potrebami ali potrebami glede sprejema
  , vključno z zgodnjim prepoznavanjem žrtev trgovine z ljudmi, mladoletnikov in drugih ranljivih oseb, kot so žrtve mučenja in nasilja na podlagi spola, ter napotitev na specializirane službe
  ; [Sprememba 196]

| (ca) | zagotavljanje kvalificiranih psihosocialnih in rehabilitacijskih storitev za žrtve nasilja in mučenja, vključno z nasiljem zaradi spola; [Sprememba 197] |
| --- | --- |

(ca)

zagotavljanje kvalificiranih psihosocialnih in rehabilitacijskih storitev za žrtve nasilja in mučenja, vključno z nasiljem zaradi spola; [Sprememba 197]

| (d) | vzpostavitev ali izboljšanje sprejemne infrastrukture,
  na primer z nastanitvijo v majhnih enotah in infrastrukturo majhnega obsega, prilagojeno potrebam družin z mladoletniki, vključno z infrastrukturo, ki jo zagotovijo lokalni ali regionalni organi, in
  vključno z možnostjo skupne uporabe te infrastrukture s strani več držav članic; [Sprememba 198] |
| --- | --- |

(d)

vzpostavitev ali izboljšanje sprejemne infrastrukture,
  na primer z nastanitvijo v majhnih enotah in infrastrukturo majhnega obsega, prilagojeno potrebam družin z mladoletniki, vključno z infrastrukturo, ki jo zagotovijo lokalni ali regionalni organi, in
  vključno z možnostjo skupne uporabe te infrastrukture s strani več držav članic; [Sprememba 198]

| (da) | zagotavljanje alternativnih oblik oskrbe, ki so vključene v obstoječe nacionalne sisteme za zaščito otrok in ki obravnavajo potrebe vseh otrok v skladu z mednarodnimi standardi; [Sprememba 199] |
| --- | --- |

(da)

zagotavljanje alternativnih oblik oskrbe, ki so vključene v obstoječe nacionalne sisteme za zaščito otrok in ki obravnavajo potrebe vseh otrok v skladu z mednarodnimi standardi; [Sprememba 199]

| (e) | okrepitev zmogljivosti držav članic za zbiranje, analiziranje in širjenje

  medsebojno izmenjavo
  informacij v zvezi z državo izvora; [Sprememba 200] |
| --- | --- |

(e)

okrepitev zmogljivosti držav članic za zbiranje, analiziranje in širjenje

  medsebojno izmenjavo
  informacij v zvezi z državo izvora; [Sprememba 200]

| (f) | ukrepe v zvezi s postopki za izvajanje okvira Unije

  nacionalnih programov
  za preselitev [in humanitarni sprejem] ali nacionalnih programov za preselitev, ki so združljivi z okvirom Unije za preselitev

  humanitarni sprejem, kakor je določeno v tej uredbi
  ; [Sprememba 201] |
| --- | --- |

(f)

ukrepe v zvezi s postopki za izvajanje okvira Unije

  nacionalnih programov
  za preselitev [in humanitarni sprejem] ali nacionalnih programov za preselitev, ki so združljivi z okvirom Unije za preselitev

  humanitarni sprejem, kakor je določeno v tej uredbi
  ; [Sprememba 201]

| (g) | predaje
  prosilcev in
  upravičencev do mednarodne zaščite; [Sprememba 202] |
| --- | --- |

(g)

predaje
  prosilcev in
  upravičencev do mednarodne zaščite; [Sprememba 202]

| (h) | okrepitev zmogljivosti tretjih držav za izboljšanje zaščite oseb, ki potrebujejo zaščito
  , tudi s podporo za razvoj trdnih mehanizmov za zaščito otrok v tretjih državah, s čimer bi se zagotovilo, da so otroci na vseh območjih zaščiteni pred nasiljem, zlorabami in zanemarjanjem ter imajo dostop do izobraževanja in zdravstvenega varstva
  ; [Sprememba 203] |
| --- | --- |

(h)

okrepitev zmogljivosti tretjih držav za izboljšanje zaščite oseb, ki potrebujejo zaščito
  , tudi s podporo za razvoj trdnih mehanizmov za zaščito otrok v tretjih državah, s čimer bi se zagotovilo, da so otroci na vseh območjih zaščiteni pred nasiljem, zlorabami in zanemarjanjem ter imajo dostop do izobraževanja in zdravstvenega varstva
  ; [Sprememba 203]

| (i) | vzpostavitev, oblikovanje in izboljšanje učinkovitih alternativ pridržanju
  in institucionalni oskrbi
  , zlasti v zvezi z mladoletniki brez spremstva in
  otroki z
  družinami
  , v skladu s Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah
  . [Sprememba 204] |
| --- | --- |

(i)

vzpostavitev, oblikovanje in izboljšanje učinkovitih alternativ pridržanju
  in institucionalni oskrbi
  , zlasti v zvezi z mladoletniki brez spremstva in
  otroki z
  družinami
  , v skladu s Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah
  . [Sprememba 204]

| 3. | V okviru specifičnega cilja iz člena 3(2)(b) sklad zlasti podpira: [Sprememba 205]







  (a) | informacijske svežnje in kampanje za ozaveščanje o zakonitih migracijskih poteh v Unijo, vključno s pravnim redom Unije na področju zakonitih migracij; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

informacijske svežnje in kampanje za ozaveščanje o zakonitih migracijskih poteh v Unijo, vključno s pravnim redom Unije na področju zakonitih migracij;

| (b) | razvoj programov za prihod v Unijo, kot so programi

  ki med drugim vključujejo programe
  krožnih ali začasnih migracij, vključno z

  s poklicnim in drugim
  usposabljanjem za izboljšanje zaposljivosti; [Sprememba 206] |
| --- | --- |

(b)

razvoj programov za prihod v Unijo, kot so programi

  ki med drugim vključujejo programe
  krožnih ali začasnih migracij, vključno z

  s poklicnim in drugim
  usposabljanjem za izboljšanje zaposljivosti; [Sprememba 206]

| (c) | sodelovanje med tretjimi državami ter agencijami in zavodi za zaposlovanje in službami za priseljevanje držav članic; |
| --- | --- |

(c)

sodelovanje med tretjimi državami ter agencijami in zavodi za zaposlovanje in službami za priseljevanje držav članic;

| (d) | oceno
  in prepoznavanje
  znanj, spretnosti in kvalifikacij
  , vključno s poklicnimi izkušnjami
  , pridobljenih v tretji državi, vključno z njihovo preglednostjo in skladnostjo z znanji, spretnostmi in kvalifikacijami, ki se lahko pridobijo v državi članici
  , ter razvoj skupnih standardov ocenjevanja
  ; [Sprememba 207] |
| --- | --- |

(d)

oceno
  in prepoznavanje
  znanj, spretnosti in kvalifikacij
  , vključno s poklicnimi izkušnjami
  , pridobljenih v tretji državi, vključno z njihovo preglednostjo in skladnostjo z znanji, spretnostmi in kvalifikacijami, ki se lahko pridobijo v državi članici
  , ter razvoj skupnih standardov ocenjevanja
  ; [Sprememba 207]

| (e) | pomoč pri prošnjah za združitev družine v smislu

  za zagotovitev usklajenega izvajanja
  Direktive Sveta 2003/86/ES (1); [Sprememba 208] |
| --- | --- |

(e)

pomoč pri prošnjah za združitev družine v smislu

  za zagotovitev usklajenega izvajanja
  Direktive Sveta 2003/86/ES (1); [Sprememba 208]

| (f) | pomoč
  , vključno s pravno pomočjo in zastopanjem,
  v zvezi s spremembo statusa državljanov tretjih držav, ki že zakonito prebivajo v državi članici, zlasti kar zadeva pridobitev statusa zakonitega prebivanja, določenega na ravni Unije; [Sprememba 209] |
| --- | --- |

(f)

pomoč
  , vključno s pravno pomočjo in zastopanjem,
  v zvezi s spremembo statusa državljanov tretjih držav, ki že zakonito prebivajo v državi članici, zlasti kar zadeva pridobitev statusa zakonitega prebivanja, določenega na ravni Unije; [Sprememba 209]

| (fa) | pomoč v zvezi z uveljavljanjem pravic državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v Uniji, zlasti v zvezi z mobilnostjo v Uniji in dostopom do zaposlitve. [Sprememba 210] |
| --- | --- |

(fa)

pomoč v zvezi z uveljavljanjem pravic državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v Uniji, zlasti v zvezi z mobilnostjo v Uniji in dostopom do zaposlitve. [Sprememba 210]

| (g) | ukrepe za zgodnje vključevanje, kot so prilagojena podpora glede na potrebe državljanov tretjih držav in programi vključevanja, ki se osredotočajo na izobraževanje, jezik in druga usposabljanja, kot so tečaji državljanske vzgoje in poklicno svetovanje;
  [Sprememba 211] |
| --- | --- |

(g)

ukrepe za zgodnje vključevanje, kot so prilagojena podpora glede na potrebe državljanov tretjih držav in programi vključevanja, ki se osredotočajo na izobraževanje, jezik in druga usposabljanja, kot so tečaji državljanske vzgoje in poklicno svetovanje;
  [Sprememba 211]

| (h) | ukrepe za spodbujanje enakosti pri dostopu do javnih in zasebnih storitev ter njihovem zagotavljanju državljanom tretjih držav, vključno z njihovo prilagoditvijo potrebam ciljne skupine;
  [Sprememba 212] |
| --- | --- |

(h)

ukrepe za spodbujanje enakosti pri dostopu do javnih in zasebnih storitev ter njihovem zagotavljanju državljanom tretjih držav, vključno z njihovo prilagoditvijo potrebam ciljne skupine;
  [Sprememba 212]

| (i) | celostno sodelovanje med različnimi vladnimi in nevladnimi organi, vključno s centri za usklajeno podporo vključevanju, kot so točke „vse na enem mestu“;
  [Sprememba 213] |
| --- | --- |

(i)

celostno sodelovanje med različnimi vladnimi in nevladnimi organi, vključno s centri za usklajeno podporo vključevanju, kot so točke „vse na enem mestu“;
  [Sprememba 213]

| (j) | ukrepe, ki omogočajo in podpirajo uvajanje državljanov tretjih držav v družbo sprejemnico in njihovo aktivno udeležbo v njej, ter ukrepe, ki spodbujajo sprejetje s strani družbe sprejemnice;
  [Sprememba 214] |
| --- | --- |

(j)

ukrepe, ki omogočajo in podpirajo uvajanje državljanov tretjih držav v družbo sprejemnico in njihovo aktivno udeležbo v njej, ter ukrepe, ki spodbujajo sprejetje s strani družbe sprejemnice;
  [Sprememba 214]

| (k) | izmenjavo in dialog med državljani tretjih držav, družbo sprejemnico in javnimi organi, vključno s posvetovanjem z državljani tretjih držav, ter medkulturni in medverski dialog.
  [Sprememba 215] |
| --- | --- |

(k)

izmenjavo in dialog med državljani tretjih držav, družbo sprejemnico in javnimi organi, vključno s posvetovanjem z državljani tretjih držav, ter medkulturni in medverski dialog.
  [Sprememba 215]

| 3a. | V okviru specifičnega cilja iz točke (c) člena 3(2) sklad zlasti podpira:










  (a) | ukrepe za vključevanje, kot so prilagojena podpora glede na potrebe državljanov tretjih držav in programi vključevanja, ki se osredotočajo na vključujoče izobraževanje in oskrbo, jezik, svetovanje, poklicno usposabljanje in druga usposabljanja, kot so tečaji državljanske vzgoje in poklicno svetovanje; |
| --- | --- | --- |

3a.

(a)

ukrepe za vključevanje, kot so prilagojena podpora glede na potrebe državljanov tretjih držav in programi vključevanja, ki se osredotočajo na vključujoče izobraževanje in oskrbo, jezik, svetovanje, poklicno usposabljanje in druga usposabljanja, kot so tečaji državljanske vzgoje in poklicno svetovanje;

| (b) | krepitev zmogljivosti storitev vključevanja, ki jih zagotavljajo lokalne oblasti; |
| --- | --- |

(b)

krepitev zmogljivosti storitev vključevanja, ki jih zagotavljajo lokalne oblasti;

| (c) | ukrepe za spodbujanje enakosti pri dostopu do javnih in zasebnih storitev ter njihovem zagotavljanju državljanom tretjih držav, vključno z dostopom do izobraževanja, zdravstvene oskrbe in psihosocialne podpore ter njihovo prilagoditvijo potrebam ciljne skupine; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za spodbujanje enakosti pri dostopu do javnih in zasebnih storitev ter njihovem zagotavljanju državljanom tretjih držav, vključno z dostopom do izobraževanja, zdravstvene oskrbe in psihosocialne podpore ter njihovo prilagoditvijo potrebam ciljne skupine;

| (d) | celostno sodelovanje med različnimi vladnimi in nevladnimi organi, vključno s centri za usklajeno podporo vključevanju, kot so točke „vse na enem mestu“; |
| --- | --- |

(d)

celostno sodelovanje med različnimi vladnimi in nevladnimi organi, vključno s centri za usklajeno podporo vključevanju, kot so točke „vse na enem mestu“;

| (e) | ukrepe, ki omogočajo in podpirajo uvajanje državljanov tretjih držav v družbo sprejemnico in njihovo aktivno udeležbo v njej, ter ukrepe, ki spodbujajo sprejetje s strani družbe sprejemnice; |
| --- | --- |

(e)

ukrepe, ki omogočajo in podpirajo uvajanje državljanov tretjih držav v družbo sprejemnico in njihovo aktivno udeležbo v njej, ter ukrepe, ki spodbujajo sprejetje s strani družbe sprejemnice;

| (f) | izmenjavo in dialog med državljani tretjih držav, družbo sprejemnico in javnimi organi, vključno s posvetovanjem z državljani tretjih držav, ter medkulturni in medverski dialog. [Sprememba 2016] |
| --- | --- |

(f)

izmenjavo in dialog med državljani tretjih držav, družbo sprejemnico in javnimi organi, vključno s posvetovanjem z državljani tretjih držav, ter medkulturni in medverski dialog. [Sprememba 2016]

| 4. | V okviru specifičnega cilja iz
  točke (ca)
  člena 3(2)(c) sklad zlasti podpira: [Sprememba 217]







  (a) | sprejemno infrastrukturo ali infrastrukturo

  izboljšanje infrastrukture za odprt sprejem in izboljšanje obstoječe infrastrukture
  za pridržanje, vključno z možnostjo skupne uporabe te infrastrukture s strani več držav članic; [Sprememba 218] |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

sprejemno infrastrukturo ali infrastrukturo

  izboljšanje infrastrukture za odprt sprejem in izboljšanje obstoječe infrastrukture
  za pridržanje, vključno z možnostjo skupne uporabe te infrastrukture s strani več držav članic; [Sprememba 218]

| (b) | uvedbo, oblikovanje
  , izvajanje
  in izboljšanje učinkovitih alternativ pridržanju
  , ki temeljijo na obravnavi primerov v skupnosti
  , zlasti v zvezi z mladoletniki brez spremstva in družinami; [Sprememba 219] |
| --- | --- |

(b)

uvedbo, oblikovanje
  , izvajanje
  in izboljšanje učinkovitih alternativ pridržanju
  , ki temeljijo na obravnavi primerov v skupnosti
  , zlasti v zvezi z mladoletniki brez spremstva in družinami; [Sprememba 219]

| (ba) | identifikacijo in sprejem žrtev trgovine z ljudmi v skladu z Direktivo 2011/36/EU in Direktivo Sveta 2004/81/ES
   (2)
  ; [Sprememba 220] |
| --- | --- |

(ba)

identifikacijo in sprejem žrtev trgovine z ljudmi v skladu z Direktivo 2011/36/EU in Direktivo Sveta 2004/81/ES
   (2)
  ; [Sprememba 220]

| (c) | uvedbo in okrepitev neodvisnih in učinkovitih sistemov za spremljanje prisilnega vračanja iz člena 8(6) Direktive 2008/115/ES (3); |
| --- | --- |

(c)

uvedbo in okrepitev neodvisnih in učinkovitih sistemov za spremljanje prisilnega vračanja iz člena 8(6) Direktive 2008/115/ES (3);

| (d) | boj proti spodbudam

  zmanjšanje spodbud
  za nedovoljene migracije, med drugim tudi proti zaposlovanju

  vključno z zaposlovanjem
  migrantov brez urejenega statusa, in sicer prek učinkovitih in ustreznih inšpekcijskih pregledov na podlagi ocene tveganja, usposabljanja osebja, vzpostavitve in izvajanja mehanizmov, s katerimi lahko migranti brez urejenega statusa zahtevajo povračilo plačil in vložijo pritožbe zoper svoje delodajalce, ali informacijskih kampanj in kampanj za ozaveščanje delodajalcev in migrantov brez urejenega statusa o njihovih pravicah in obveznostih na podlagi Direktive 2009/52/ES (4); [Sprememba 221] |
| --- | --- |

(d)

boj proti spodbudam

  zmanjšanje spodbud
  za nedovoljene migracije, med drugim tudi proti zaposlovanju

  vključno z zaposlovanjem
  migrantov brez urejenega statusa, in sicer prek učinkovitih in ustreznih inšpekcijskih pregledov na podlagi ocene tveganja, usposabljanja osebja, vzpostavitve in izvajanja mehanizmov, s katerimi lahko migranti brez urejenega statusa zahtevajo povračilo plačil in vložijo pritožbe zoper svoje delodajalce, ali informacijskih kampanj in kampanj za ozaveščanje delodajalcev in migrantov brez urejenega statusa o njihovih pravicah in obveznostih na podlagi Direktive 2009/52/ES (4); [Sprememba 221]

| (e) | pripravo vrnitve, vključno z ukrepi, ki vodijo do izdaje odločb o vrnitvi, identifikacijo državljanov tretjih držav, izdajo potnih listin in iskanje družine; |
| --- | --- |

(e)

pripravo vrnitve, vključno z ukrepi, ki vodijo do izdaje odločb o vrnitvi, identifikacijo državljanov tretjih držav, izdajo potnih listin in iskanje družine;

| (f) | sodelovanje s konzularnimi organi in službami za priseljevanje ali drugimi ustreznimi organi in službami tretjih držav za pridobitev potnih listin, lažje vračanje in zagotovitev ponovnega sprejema, vključno z napotitvijo uradnikov za zvezo v tretje države; |
| --- | --- |

(f)

sodelovanje s konzularnimi organi in službami za priseljevanje ali drugimi ustreznimi organi in službami tretjih držav za pridobitev potnih listin, lažje vračanje in zagotovitev ponovnega sprejema, vključno z napotitvijo uradnikov za zvezo v tretje države;

| (g) | pomoč pri vračanju, zlasti pomoč pri prostovoljnem vračanju in informacije o programih pomoči pri prostovoljnem vračanju
  , tudi s pripravo posebnih smernic za otroke v postopkih vračanja in zagotavljanjem, da postopki vračanja temeljijo na otrokovih pravicah
  ; [Sprememba 222] |
| --- | --- |

(g)

pomoč pri vračanju, zlasti pomoč pri prostovoljnem vračanju in informacije o programih pomoči pri prostovoljnem vračanju
  , tudi s pripravo posebnih smernic za otroke v postopkih vračanja in zagotavljanjem, da postopki vračanja temeljijo na otrokovih pravicah
  ; [Sprememba 222]

| (h) | operacije odstranitve, vključno s povezanimi ukrepi, v skladu s standardi, določenimi v pravu Unije, razen prisilnih sredstev; |
| --- | --- |

(h)

operacije odstranitve, vključno s povezanimi ukrepi, v skladu s standardi, določenimi v pravu Unije, razen prisilnih sredstev;

| (i) | ukrepe v podporo trajni vrnitvi in reintegraciji povratnika; |
| --- | --- |

(i)

ukrepe v podporo trajni vrnitvi in reintegraciji povratnika;

| (j) | objekte in
  podporne
  storitve v tretjih državah, ki zagotavljajo ustrezno začasno nastanitev in sprejem ob prihodu, med drugim tudi za mladoletnike brez spremstva in druge ranljive skupine, v skladu z mednarodnimi standardi

  ter hiter prehod v nastanitev v skupnosti
  ; [Sprememba 223] |
| --- | --- |

(j)

objekte in
  podporne
  storitve v tretjih državah, ki zagotavljajo ustrezno začasno nastanitev in sprejem ob prihodu, med drugim tudi za mladoletnike brez spremstva in druge ranljive skupine, v skladu z mednarodnimi standardi

  ter hiter prehod v nastanitev v skupnosti
  ; [Sprememba 223]

| (k) | sodelovanje s tretjimi državami pri boju proti nedovoljenim migracijam ter učinkovitem vračanju in ponovnem sprejemu, med drugim tudi v okviru izvajanja sporazumov o ponovnem sprejemu in drugih dogovorov; [Sprememba 224] |
| --- | --- |

(k)

sodelovanje s tretjimi državami pri boju proti nedovoljenim migracijam ter učinkovitem vračanju in ponovnem sprejemu, med drugim tudi v okviru izvajanja sporazumov o ponovnem sprejemu in drugih dogovorov; [Sprememba 224]

| (l) | ukrepe za ozaveščanje o ustreznih zakonitih poteh za priseljevanje

  migracije
  in tveganjih, povezanih z nezakonitim

  nedovoljenim
  priseljevanjem. [Sprememba 225] |
| --- | --- |

(l)

ukrepe za ozaveščanje o ustreznih zakonitih poteh za priseljevanje

  migracije
  in tveganjih, povezanih z nezakonitim

  nedovoljenim
  priseljevanjem. [Sprememba 225]

| (m) | tretje države in ukrepe v njih, vključno z infrastrukturo, opremo in drugimi ukrepi, če prispevajo k učinkovitejšemu sodelovanju med tretjimi državami ter Unijo in njenimi državami članicami pri vračanju in ponovnem sprejemu.
  [Sprememba 226] |
| --- | --- |

(m)

tretje države in ukrepe v njih, vključno z infrastrukturo, opremo in drugimi ukrepi, če prispevajo k učinkovitejšemu sodelovanju med tretjimi državami ter Unijo in njenimi državami članicami pri vračanju in ponovnem sprejemu.
  [Sprememba 226]

| 4a. | V okviru specifičnega cilja iz točke (cb) člena 3(2) sklad podpira:










  (a) | izvajanje predaj bodisi prosilcev za mednarodno zaščito bodisi upravičencev do mednarodne zaščite iz ene države članice v drugo, vključno z ukrepi iz člena 17b te uredbe; |
| --- | --- | --- |

4a.

(a)

izvajanje predaj bodisi prosilcev za mednarodno zaščito bodisi upravičencev do mednarodne zaščite iz ene države članice v drugo, vključno z ukrepi iz člena 17b te uredbe;

| (b) | operativno podporo v smislu napotenega osebja ali finančne pomoči, ki jo država članica zagotovi drugi državi članici, ki se spopada z migracijskimi izzivi; |
| --- | --- |

(b)

operativno podporo v smislu napotenega osebja ali finančne pomoči, ki jo država članica zagotovi drugi državi članici, ki se spopada z migracijskimi izzivi;

| (c) | ukrepe v zvezi s postopki za izvajanje nacionalnih programov za preselitev ali programov za humanitarni sprejem. [Sprememba 227] |
| --- | --- |

(c)

ukrepe v zvezi s postopki za izvajanje nacionalnih programov za preselitev ali programov za humanitarni sprejem. [Sprememba 227]

---

(1)  Direktiva Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine (UL L 251, 3.10.2003, str. 12).

(2)  
  Direktiva Sveta 2004/81/ES z dne 29. aprila 2004 o dovoljenju za prebivanje, izdanem prebivalcem tretjih držav, ki so žrtve nedovoljene trgovine z ljudmi ali so bili predmet dejanj omogočanja nezakonitega priseljevanja, ki sodelujejo s pristojnimi organi (UL L 261, 6.8.2004, str. 19).

(3)  Direktiva 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 348, 24.12.2008, str. 98).

(4)  Direktiva 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 168, 30.6.2009, str. 24).

PRILOGA IV

Ukrepi, upravičeni do višje stopnje sofinanciranja v skladu s členoma 12(2) in 13(7)

| — | Ukrepi za vključevanje, ki jih izvajajo lokalni in regionalni organi ter organizacije civilne družbe,
  vključno z organizacijami beguncev in migrantov, [Sprememba 228] |
| --- | --- |

—

Ukrepi za vključevanje, ki jih izvajajo lokalni in regionalni organi ter organizacije civilne družbe,
  vključno z organizacijami beguncev in migrantov, [Sprememba 228]

| — | ukrepi za razvoj in izvajanje učinkovitih alternativ pridržanju
  in institucionalni oskrbi
  , [Sprememba 229] |
| --- | --- |

—

ukrepi za razvoj in izvajanje učinkovitih alternativ pridržanju
  in institucionalni oskrbi
  , [Sprememba 229]

| — | programi pomoči pri prostovoljnem vračanju in programi integracije ter s tem povezane dejavnosti, |
| --- | --- |

—

programi pomoči pri prostovoljnem vračanju in programi integracije ter s tem povezane dejavnosti,

| — | ukrepi za ranljive osebe in prosilce za mednarodno zaščito s posebnimi potrebami glede sprejema in/ali postopkovnimi potrebami, vključno z ukrepi za zagotovitev učinkovite zaščite otrok pri migracijah, zlasti tistih

  mladoletnikov
  brez spremstva. [Sprememba 230] |
| --- | --- |

—

ukrepi za ranljive osebe in prosilce za mednarodno zaščito s posebnimi potrebami glede sprejema in/ali postopkovnimi potrebami, vključno z ukrepi za zagotovitev učinkovite zaščite otrok pri migracijah, zlasti tistih

  mladoletnikov
  brez spremstva. [Sprememba 230]

PRILOGA V

Glavni kazalniki smotrnosti iz člena 28(1)

Specifični cilj 1: okrepiti in razviti vse vidike skupnega evropskega azilnega sistema, vključno z njegovo zunanjo razsežnostjo:

| -1. | Vsi spodaj navedeni glavni kazalniki smotrnosti se razčlenijo po spolu in starosti. [Sprememba 231] |
| --- | --- |

-1.

Vsi spodaj navedeni glavni kazalniki smotrnosti se razčlenijo po spolu in starosti. [Sprememba 231]

| 1. | število oseb, preseljenih s podporo sklada; |
| --- | --- |

1.

število oseb, preseljenih s podporo sklada;

| 1a. | število oseb, sprejetih na podlagi programov humanitarnega sprejema; [Sprememba 232] |
| --- | --- |

1a.

število oseb, sprejetih na podlagi programov humanitarnega sprejema; [Sprememba 232]

| 2. | število oseb v sistemu sprejema v primerjavi s številom prosilcev za azil; |
| --- | --- |

2.

število oseb v sistemu sprejema v primerjavi s številom prosilcev za azil;

| 3. | konvergenca stopenj priznanja zaščite za prosilce za azil iz iste države; |
| --- | --- |

3.

konvergenca stopenj priznanja zaščite za prosilce za azil iz iste države;

| 3a. | število prosilcev za mednarodno zaščito, predanih iz ene države članice v drugo s podporo sklada; [Sprememba 233] |
| --- | --- |

3a.

število prosilcev za mednarodno zaščito, predanih iz ene države članice v drugo s podporo sklada; [Sprememba 233]

| 3b. | število upravičencev do mednarodne zaščite, predanih iz ene države članice v drugo s podporo sklada. [Sprememba 234] |
| --- | --- |

3b.

število upravičencev do mednarodne zaščite, predanih iz ene države članice v drugo s podporo sklada. [Sprememba 234]

Specifični cilj 1a: podpirati zakonite migracije v države članice:

| 1. | število modrih kart, izdanih s podporo sklada; |
| --- | --- |

1.

število modrih kart, izdanih s podporo sklada;

| 2. | število oseb, premeščenih znotraj podjetja, ki jim je bil ta status dodeljen s podporo iz sklada; |
| --- | --- |

2.

število oseb, premeščenih znotraj podjetja, ki jim je bil ta status dodeljen s podporo iz sklada;

| 3. | število prosilcev za združitev družine, ki so se dejansko združili s svojo družino s podporo sklada; |
| --- | --- |

3.

število prosilcev za združitev družine, ki so se dejansko združili s svojo družino s podporo sklada;

| 4. | število državljanov tretjih držav, ki jim je bilo izdano dovoljenje za bivanje za daljši čas s podporo iz sklada. [Sprememba 235] |
| --- | --- |

4.

število državljanov tretjih držav, ki jim je bilo izdano dovoljenje za bivanje za daljši čas s podporo iz sklada. [Sprememba 235]

Specifični cilj 2:
  podpirati zakonite migracije v države članice, vključno s prispevanjem

  prispevati
  k vključevanju državljanov tretjih držav: [Sprememba 236]

| 1. | število oseb, ki so sodelovale pri ukrepih pred odhodom, podprtih iz sklada; |
| --- | --- |

1.

število oseb, ki so sodelovale pri ukrepih pred odhodom, podprtih iz sklada;

| 2. | število oseb, ki so sodelovale v ukrepih za vključevanje, podprtih iz sklada, in so poročale, da so ukrepi koristili njihovemu zgodnjemu vključevanju, v primerjavi s skupnim številom oseb, ki so sodelovale v ukrepih za vključevanje, podprtih iz sklada. [Sprememba 237] |
| --- | --- |

2.

število oseb, ki so sodelovale v ukrepih za vključevanje, podprtih iz sklada, in so poročale, da so ukrepi koristili njihovemu zgodnjemu vključevanju, v primerjavi s skupnim številom oseb, ki so sodelovale v ukrepih za vključevanje, podprtih iz sklada. [Sprememba 237]

| 2a. | število oseb, ki so sodelovale v ukrepih za vključevanje, podprtih iz sklada, in so se nato zaposlile. [Sprememba 238] |
| --- | --- |

2a.

število oseb, ki so sodelovale v ukrepih za vključevanje, podprtih iz sklada, in so se nato zaposlile. [Sprememba 238]

| 2b. | število oseb, ki so sodelovale v ukrepih za vključevanje, podprtih iz sklada, in jim je bila priznana kvalifikacija ali so pridobile diplomo v eni od držav članic. [Sprememba 239] |
| --- | --- |

2b.

število oseb, ki so sodelovale v ukrepih za vključevanje, podprtih iz sklada, in jim je bila priznana kvalifikacija ali so pridobile diplomo v eni od držav članic. [Sprememba 239]

Specifični cilj 3: prispevati k boju proti nedovoljenim migracijam ter zagotoviti učinkovitost vrnitve in ponovnega sprejema v tretjih državah:

| 1. | število vrnitev
  , izvedenih s podporo sklada,
  na podlagi odredbe o zapustitvi ozemlja v primerjavi s številom državljanov tretjih držav, ki so jim bile takšne odredbe izdane; [Sprememba 240] |
| --- | --- |

1.

število vrnitev
  , izvedenih s podporo sklada,
  na podlagi odredbe o zapustitvi ozemlja v primerjavi s številom državljanov tretjih držav, ki so jim bile takšne odredbe izdane; [Sprememba 240]

| 2. | število povratnikov, ki so prejeli pomoč za reintegracijo pred vrnitvijo ali po njej, sofinancirano iz sklada, v primerjavi s skupnim številom vrnitev, podprtih iz sklada. |
| --- | --- |

2.

število povratnikov, ki so prejeli pomoč za reintegracijo pred vrnitvijo ali po njej, sofinancirano iz sklada, v primerjavi s skupnim številom vrnitev, podprtih iz sklada.

Specifični cilj 3a: zagotoviti solidarnost in pravično delitev odgovornosti:

| 1. | število predaj prosilcev za mednarodno zaščito, izvedenih v skladu s členom 17b te uredbe; |
| --- | --- |

1.

število predaj prosilcev za mednarodno zaščito, izvedenih v skladu s členom 17b te uredbe;

| 1a. | število predaj upravičencev do mednarodne zaščite, izvedenih v skladu s členom 17b te uredbe; |
| --- | --- |

1a.

število predaj upravičencev do mednarodne zaščite, izvedenih v skladu s členom 17b te uredbe;

| 2. | število napotenih delavcev ali finančna podpora za države članice, ki se spopadajo z migracijskimi izzivi; |
| --- | --- |

2.

število napotenih delavcev ali finančna podpora za države članice, ki se spopadajo z migracijskimi izzivi;

| 3. | število oseb, preseljenih ali sprejetih na podlagi programov za humanitarni sprejem s podporo sklada. [Sprememba 241] |
| --- | --- |

3.

število oseb, preseljenih ali sprejetih na podlagi programov za humanitarni sprejem s podporo sklada. [Sprememba 241]

PRILOGA VI

Vrste intervencij

RAZPREDELNICA 1: KODE ZA RAZSEŽNOST „PODROČJE INTERVENCIJE“

| I. | Skupni evropski azilni sistem |
| --- | --- |

I.

001

Pogoji za sprejem

002

Azilni postopki

003

Izvajanje pravnega reda Unije

004

Otroci v migracijah

005

Osebe s posebnimi potrebami glede sprejema in postopkovnimi potrebami

006

Preselitev

007

Prizadevanja za solidarnost med državami članicami

008

Operativna podpora

| II. | Zakonite migracije in vključevanje |
| --- | --- |

II.

001

Razvoj strategij vključevanja

002

Žrtve trgovine z ljudmi

003

Ukrepi za vključevanje – informiranje in usmerjanje, točke „vse na enem mestu“

004

Ukrepi za vključevanje – jezikovno usposabljanje

005

Ukrepi za vključevanje – državljanska vzgoja in druga usposabljanja

006

Ukrepi za vključevanje – uvajanje, udeležba in stiki z družbo gostiteljico

007

Ukrepi za vključevanje – osnovne potrebe

008

Ukrepi pred odhodom

009

Programi mobilnosti

010

Pridobitev statusa zakonitega prebivanja

| III. | Vračanje |
| --- | --- |

III.

001

Alternative pridržanju

002

Pogoji za sprejem/pridržanje

003

Postopki vračanja

004

Pomoč pri prostovoljnem vračanju

005

Pomoč pri reintegraciji

006

Operacije odstranitve/vračanja

007

Sistem za spremljanje prisilnega vračanja

008

Ranljive osebe/mladoletniki brez spremstva

009

Ukrepi za odpravljanje spodbud za nedovoljene migracije

010

Operativna podpora

| IV. | Tehnična pomoč |
| --- | --- |

IV.

001

Informiranje in komuniciranje

002

Priprava, izvajanje, spremljanje in kontrola

003

Ocenjevanje in študije, zbiranje podatkov

004

Krepitev zmogljivosti

RAZPREDELNICA 2: KODE ZA RAZSEŽNOST „VRSTA UKREPA“

| 001 | Razvoj nacionalnih strategij |
| --- | --- |
| 002 | Krepitev zmogljivosti |
| 003 | Izobraževanje in usposabljanje za državljane tretjih držav |
| 004 | Razvoj statističnih orodij, metod in kazalnikov |
| 005 | Izmenjava informacij in dobrih praks |
| 006 | Skupni ukrepi/operacije (med državami članicami) |
| 007 | Kampanje in informiranje |
| 008 | Izmenjava in napotitev strokovnjakov |
| 009 | Študije, pilotni projekti, ocene tveganja |
| 010 | Pripravljalne, nadzorne, upravne in tehnične dejavnosti |
| 011 | Zagotavljanje pomoči in podpornih storitev za državljane tretjih držav |
| 012 | Infrastruktura |
| 013 | Oprema |

001

Razvoj nacionalnih strategij

002

Krepitev zmogljivosti

003

Izobraževanje in usposabljanje za državljane tretjih držav

004

Razvoj statističnih orodij, metod in kazalnikov

005

Izmenjava informacij in dobrih praks

006

Skupni ukrepi/operacije (med državami članicami)

007

Kampanje in informiranje

008

Izmenjava in napotitev strokovnjakov

009

Študije, pilotni projekti, ocene tveganja

010

Pripravljalne, nadzorne, upravne in tehnične dejavnosti

011

Zagotavljanje pomoči in podpornih storitev za državljane tretjih držav

012

Infrastruktura

013

Oprema

RAZPREDELNICA 3: KODE ZA RAZSEŽNOST „NAČINI IZVAJANJA“

| 001 | Posebni ukrep |
| --- | --- |
| 002 | Nujna pomoč |
| 003 | Sodelovanje s tretjimi državami |
| 004 | Ukrepi v tretjih državah |
| 005 | Ukrepi iz Priloge IV |

001

Posebni ukrep

002

Nujna pomoč

003

Sodelovanje s tretjimi državami

004

Ukrepi v tretjih državah

005

Ukrepi iz Priloge IV

PRILOGA VII

Ukrepi, upravičeni do operativne podpore

V okviru specifičnega cilja glede okrepitve in razvoja vseh vidikov skupnega evropskega azilnega sistema, vključno z njegovo zunanjo razsežnostjo, in specifičnega cilja glede prispevanja k boju proti nedovoljenim migracijam ter zagotavljanja učinkovitosti vrnitve in ponovnega sprejema v tretjih državah operativna podpora zajema:

| — | stroške zaposlenih, |
| --- | --- |

—

stroške zaposlenih,

| — | stroške storitev, kot je vzdrževanje ali zamenjava opreme, |
| --- | --- |

—

stroške storitev, kot je vzdrževanje ali zamenjava opreme,

| — | stroške storitev, kot sta vzdrževanje in popravilo infrastrukture. |
| --- | --- |

—

stroške storitev, kot sta vzdrževanje in popravilo infrastrukture.

PRILOGA VIII

Kazalniki učinka in rezultatov iz člena 28(3)

| -1 | Vsi spodaj navedeni glavni kazalniki smotrnosti se razčlenijo po spolu in starosti. [Sprememba 242] |
| --- | --- |

-1

Vsi spodaj navedeni glavni kazalniki smotrnosti se razčlenijo po spolu in starosti. [Sprememba 242]

Specifični cilj 1: okrepiti in razviti vse vidike skupnega evropskega azilnega sistema, vključno z njegovo zunanjo razsežnostjo:

| 1. | število oseb iz ciljnih skupin, ki jim je zagotovljena pomoč s podporo iz sklada:






  (a) | število oseb iz ciljnih skupin, ki prejemajo informacije in pomoč med celotnim azilnim postopkom; |
| --- | --- | --- |

1.

število oseb iz ciljnih skupin, ki jim je zagotovljena pomoč s podporo iz sklada:

(a)

število oseb iz ciljnih skupin, ki prejemajo informacije in pomoč med celotnim azilnim postopkom;

| (b) | število oseb iz ciljnih skupin, ki prejemajo pravno pomoč in zastopanje; |
| --- | --- |

(b)

število oseb iz ciljnih skupin, ki prejemajo pravno pomoč in zastopanje;

| (c) | število ranljivih oseb, žrtev trgovine z ljudmi in mladoletnikov brez spremstva, ki prejemajo posebno pomoč; |
| --- | --- |

(c)

število ranljivih oseb, žrtev trgovine z ljudmi in mladoletnikov brez spremstva, ki prejemajo posebno pomoč;

| 2. | zmogljivost (tj. število mest) nove sprejemne nastanitvene infrastrukture, vzpostavljene v skladu s skupnimi zahtevami za sprejemne pogoje, določenimi v pravnem redu Unije, in obstoječe sprejemne nastanitvene infrastrukture, izboljšane v skladu z istimi zahtevami na podlagi projektov, podprtih iz sklada, in delež glede na celotno sprejemno nastanitveno zmogljivost; |
| --- | --- |

2.

zmogljivost (tj. število mest) nove sprejemne nastanitvene infrastrukture, vzpostavljene v skladu s skupnimi zahtevami za sprejemne pogoje, določenimi v pravnem redu Unije, in obstoječe sprejemne nastanitvene infrastrukture, izboljšane v skladu z istimi zahtevami na podlagi projektov, podprtih iz sklada, in delež glede na celotno sprejemno nastanitveno zmogljivost;

| 3. | število mest, prilagojenih mladoletnikom brez spremstva, podprtih iz sklada, v primerjavi s skupnim številom mest, prilagojenih mladoletnikom brez spremstva; |
| --- | --- |

3.

število mest, prilagojenih mladoletnikom brez spremstva, podprtih iz sklada, v primerjavi s skupnim številom mest, prilagojenih mladoletnikom brez spremstva;

| 4. | število oseb, usposobljenih s pomočjo sklada na področju vprašanj, povezanih z azilom, in to število kot delež celotnega števila osebja, usposobljenega na področju teh vprašanj; |
| --- | --- |

4.

število oseb, usposobljenih s pomočjo sklada na področju vprašanj, povezanih z azilom, in to število kot delež celotnega števila osebja, usposobljenega na področju teh vprašanj;

| 5. | število prosilcev za mednarodno zaščito, predanih iz ene države članice v drugo s podporo sklada; |
| --- | --- |

5.

število prosilcev za mednarodno zaščito, predanih iz ene države članice v drugo s podporo sklada;

| 6. | število oseb, preseljenih s podporo sklada; |
| --- | --- |

6.

število oseb, preseljenih s podporo sklada;

Specifični cilj 1a: podpirati zakonite migracije v države članice:

| 1. | število modrih kart, izdanih s podporo sklada; |
| --- | --- |

1.

število modrih kart, izdanih s podporo sklada;

| 2. | število oseb, premeščenih znotraj podjetja, ki jim je bil ta status dodeljen s podporo iz sklada; |
| --- | --- |

2.

število oseb, premeščenih znotraj podjetja, ki jim je bil ta status dodeljen s podporo iz sklada;

| 3. | število prosilcev za združitev družine, ki so se dejansko združili s svojo družino s podporo sklada; |
| --- | --- |

3.

število prosilcev za združitev družine, ki so se dejansko združili s svojo družino s podporo sklada;

| 4. | število državljanov tretjih držav, ki jim je bilo izdano dovoljenje za bivanje za daljši čas s podporo iz sklada. [Sprememba 243] |
| --- | --- |

4.

število državljanov tretjih držav, ki jim je bilo izdano dovoljenje za bivanje za daljši čas s podporo iz sklada. [Sprememba 243]

Specifični cilj 2:
  podpirati zakonite migracije v države članice, vključno s prispevanjem

  prispevati
  k vključevanju državljanov tretjih držav: [Sprememba 244]

| 1. | število oseb, ki so sodelovale pri ukrepih pred odhodom, podprtih iz sklada; |
| --- | --- |

1.

število oseb, ki so sodelovale pri ukrepih pred odhodom, podprtih iz sklada;

| 2. | število lokalnih in regionalnih organov, ki so izvedli ukrepe za vključevanje s podporo iz sklada; |
| --- | --- |

2.

število lokalnih in regionalnih organov, ki so izvedli ukrepe za vključevanje s podporo iz sklada;

| 2a. | število oseb, ki so sodelovale v ukrepih za vključevanje, podprtih iz sklada, in so se nato zaposlile; [Sprememba 245] |
| --- | --- |

2a.

število oseb, ki so sodelovale v ukrepih za vključevanje, podprtih iz sklada, in so se nato zaposlile; [Sprememba 245]

| 2b. | število oseb, ki so sodelovale v ukrepih za vključevanje, podprtih iz sklada, in so nato pridobile diplomo v eni od držav članic; [Sprememba 246] |
| --- | --- |

2b.

število oseb, ki so sodelovale v ukrepih za vključevanje, podprtih iz sklada, in so nato pridobile diplomo v eni od držav članic; [Sprememba 246]

| 3. | število oseb, ki so sodelovale pri ukrepih, podprtih iz sklada in osredotočenih na:






  (a) | izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- | --- |

3.

število oseb, ki so sodelovale pri ukrepih, podprtih iz sklada in osredotočenih na:

(a)

izobraževanje in usposabljanje;

| (b) | vključevanje na trg dela; |
| --- | --- |

(b)

vključevanje na trg dela;

| (c) | dostop do osnovnih storitev ter |
| --- | --- |

(c)

dostop do osnovnih storitev ter

| (d) | aktivno udeležbo in socialno vključenost; |
| --- | --- |

(d)

aktivno udeležbo in socialno vključenost;

| 4. | število oseb, ki so sodelovale v ukrepih za vključevanje, podprtih iz sklada, in so poročale, da so ukrepi koristili njihovemu zgodnjemu vključevanju, v primerjavi s skupnim številom oseb, ki so sodelovale v ukrepih za vključevanje, podprtih iz sklada. |
| --- | --- |

4.

število oseb, ki so sodelovale v ukrepih za vključevanje, podprtih iz sklada, in so poročale, da so ukrepi koristili njihovemu zgodnjemu vključevanju, v primerjavi s skupnim številom oseb, ki so sodelovale v ukrepih za vključevanje, podprtih iz sklada.

| 4a. | število državljanov tretjih držav, ki so uspešno zaključili primarno, sekundarno ali terciarno izobraževanje v državi članici s podporo sklada. [Sprememba 247] |
| --- | --- |

4a.

število državljanov tretjih držav, ki so uspešno zaključili primarno, sekundarno ali terciarno izobraževanje v državi članici s podporo sklada. [Sprememba 247]

Specifični cilj 3: prispevati k boju proti nedovoljenim migracijam ter zagotoviti učinkovitost vrnitve in ponovnega sprejema v tretjih državah:

| 1. | število mest v centrih za pridržanje, ustvarjenih/prenovljenih s podporo iz sklada, v primerjavi s skupnim številom ustvarjenih/prenovljenih mest v centrih za pridržanje; |
| --- | --- |

1.

število mest v centrih za pridržanje, ustvarjenih/prenovljenih s podporo iz sklada, v primerjavi s skupnim številom ustvarjenih/prenovljenih mest v centrih za pridržanje;

| 2. | število oseb, usposobljenih za vprašanja v zvezi z vračanjem s pomočjo sklada; |
| --- | --- |

2.

število oseb, usposobljenih za vprašanja v zvezi z vračanjem s pomočjo sklada;

| 3. | število povratnikov, katerih vrnitev je bila sofinancirana iz sklada, v primerjavi s skupnim številom vrnitev na podlagi odredbe o zapustitvi ozemlja:






  (a) | osebe, ki so se vrnile prostovoljno; |
| --- | --- | --- |

3.

število povratnikov, katerih vrnitev je bila sofinancirana iz sklada, v primerjavi s skupnim številom vrnitev na podlagi odredbe o zapustitvi ozemlja:

(a)

osebe, ki so se vrnile prostovoljno;

| (b) | osebe, ki so bile odstranjene; |
| --- | --- |

(b)

osebe, ki so bile odstranjene;

| 4. | število povratnikov, ki so prejeli pomoč za reintegracijo pred vrnitvijo ali po njej, sofinancirano iz sklada, v primerjavi s skupnim številom vrnitev, podprtih iz sklada.:








  (a) | osebe, ki so se vrnile prostovoljno; |
| --- | --- | --- |

4.

število povratnikov, ki so prejeli pomoč za reintegracijo pred vrnitvijo ali po njej, sofinancirano iz sklada, v primerjavi s skupnim številom vrnitev, podprtih iz sklada.:

(a)

osebe, ki so se vrnile prostovoljno;

| (b) | osebe, ki so bile odstranjene. [Sprememba 249] |
| --- | --- |

(b)

osebe, ki so bile odstranjene. [Sprememba 249]

Specifični cilj 3a: zagotoviti solidarnost in pravično delitev odgovornosti:

| 1. | število predaj prosilcev za mednarodno zaščito, izvedenih v skladu s členom 17b te uredbe; |
| --- | --- |

1.

število predaj prosilcev za mednarodno zaščito, izvedenih v skladu s členom 17b te uredbe;

| 1a. | število predaj upravičencev do mednarodne zaščite, izvedenih v skladu s členom 17b te uredbe; |
| --- | --- |

1a.

število predaj upravičencev do mednarodne zaščite, izvedenih v skladu s členom 17b te uredbe;

| 2. | število napotenih delavcev ali finančna podpora za države članice, ki se spopadajo z migracijskimi izzivi; |
| --- | --- |

2.

število napotenih delavcev ali finančna podpora za države članice, ki se spopadajo z migracijskimi izzivi;

| 3. | število oseb, preseljenih s podporo sklada. [Sprememba 249] |
| --- | --- |

3.

število oseb, preseljenih s podporo sklada. [Sprememba 249]

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/406 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/406

---

P8_TA(2019)0176

Vzpostavitev instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (COM(2018)0473 – C8-0272/2018 – 2018/0249(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/63)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0473), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0473),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 77(2) in 79(2)(d) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0272/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 77(2) in 79(2)(d) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0272/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenj Odbora za zunanje zadeve ter Odbora za proračun (A8-0089/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenj Odbora za zunanje zadeve ter Odbora za proračun (A8-0089/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P8_TC1-COD(2018)0249

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 77(2) in člena 79(2)(d) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Glede na naraščajoče migracijske izzive v Evropski uniji ter varnostna vprašanja je ohranjanje pravega ravnovesja med prostim gibanjem oseb na eni strani ter varnostjo na drugi izredno pomembno. Cilj Unije zagotoviti visoko raven varnosti v območju svobode, varnosti in pravice na podlagi člena 67(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) bi bilo treba med drugim doseči s skupnimi ukrepi v zvezi s prehajanjem notranjih meja in nadzorom na zunanjih mejah ter skupno vizumsko politiko
  , hkrati pa bi bilo treba ohranjati pravo ravnovesje med prostim gibanjem oseb na eni strani ter varnostjo na drugi
  . [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(1)

Glede na naraščajoče migracijske izzive v Evropski uniji ter varnostna vprašanja je ohranjanje pravega ravnovesja med prostim gibanjem oseb na eni strani ter varnostjo na drugi izredno pomembno. Cilj Unije zagotoviti visoko raven varnosti v območju svobode, varnosti in pravice na podlagi člena 67(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) bi bilo treba med drugim doseči s skupnimi ukrepi v zvezi s prehajanjem notranjih meja in nadzorom na zunanjih mejah ter skupno vizumsko politiko
  , hkrati pa bi bilo treba ohranjati pravo ravnovesje med prostim gibanjem oseb na eni strani ter varnostjo na drugi
  . [Sprememba 1]

| (2) | V skladu s členom 80 PDEU bi moralo za te politike in njihovo izvajanje veljati načelo solidarnosti in pravične delitve odgovornosti med državami članicami, tudi na finančnem področju. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 80 PDEU bi moralo za te politike in njihovo izvajanje veljati načelo solidarnosti in pravične delitve odgovornosti med državami članicami, tudi na finančnem področju.

| (3) | V Rimski izjavi, podpisani 25. septembra 2017, so voditelji 27 držav članic potrdili svojo zavezanost varni Evropi

  zagotavljanju varne Evrope
  in odločenost, da si bodo prizadevali za Unijo, v kateri se bodo vsi državljani počutili varne in se bodo lahko prosto gibali, z varnimi zunanjimi mejami, z učinkovito, odgovorno in trajnostno migracijsko politiko, ki bo spoštovala mednarodne standarde, ter Evropo, ki je odločena boriti se proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(3)

V Rimski izjavi, podpisani 25. septembra 2017, so voditelji 27 držav članic potrdili svojo zavezanost varni Evropi

  zagotavljanju varne Evrope
  in odločenost, da si bodo prizadevali za Unijo, v kateri se bodo vsi državljani počutili varne in se bodo lahko prosto gibali, z varnimi zunanjimi mejami, z učinkovito, odgovorno in trajnostno migracijsko politiko, ki bo spoštovala mednarodne standarde, ter Evropo, ki je odločena boriti se proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. [Sprememba 2]

| (3a) | Ukrepe, financirane v okviru tega instrumenta, je treba izvajati v skladu z določbami Listine Evropske unije o človekovih pravicah, pravom Unije o varstvu podatkov, Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), načelom pravičnega obravnavanja državljanov tretjih držav, pravico do azila in mednarodne zaščite, načelom nevračanja in mednarodnimi obveznostmi Unije in držav članic, izhajajočimi iz mednarodnih instrumentov, katerih podpisnice so, na primer Ženevske konvencije o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, dopolnjene z Newyorškim protokolom z dne 31. januarja 1967. Posebno pozornost je treba nameniti tudi identifikaciji, neposredni pomoči in napotitvi ranljivih oseb, zlasti žensk, otrok in mladoletnikov brez spremstva, k službam za zaščito. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(3a)

Ukrepe, financirane v okviru tega instrumenta, je treba izvajati v skladu z določbami Listine Evropske unije o človekovih pravicah, pravom Unije o varstvu podatkov, Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), načelom pravičnega obravnavanja državljanov tretjih držav, pravico do azila in mednarodne zaščite, načelom nevračanja in mednarodnimi obveznostmi Unije in držav članic, izhajajočimi iz mednarodnih instrumentov, katerih podpisnice so, na primer Ženevske konvencije o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, dopolnjene z Newyorškim protokolom z dne 31. januarja 1967. Posebno pozornost je treba nameniti tudi identifikaciji, neposredni pomoči in napotitvi ranljivih oseb, zlasti žensk, otrok in mladoletnikov brez spremstva, k službam za zaščito. [Sprememba 3]

| (4) | Cilj politike Unije na področju upravljanja zunanjih meja je razviti in izvajati evropsko integrirano upravljanje

  koncept evropskega integriranega upravljanja
  meja na nacionalni ravni in na ravni Unije, kar je pogoj za

  da bi se omogočilo zakonito prehajanje meja, preprečevali in odkrivali nezakonito priseljevanje in čezmejna kazniva dejanja ter spodbujala skupna vizumska politika, kar bi moralo okrepiti
  prosto gibanje oseb v Uniji in
  je
  temeljni sestavni del območja svobode, varnosti in pravice. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(4)

Cilj politike Unije na področju upravljanja zunanjih meja je razviti in izvajati evropsko integrirano upravljanje

  koncept evropskega integriranega upravljanja
  meja na nacionalni ravni in na ravni Unije, kar je pogoj za

  da bi se omogočilo zakonito prehajanje meja, preprečevali in odkrivali nezakonito priseljevanje in čezmejna kazniva dejanja ter spodbujala skupna vizumska politika, kar bi moralo okrepiti
  prosto gibanje oseb v Uniji in
  je
  temeljni sestavni del območja svobode, varnosti in pravice. [Sprememba 4]

| (5) | Za boljše upravljanje

  K usklajevanju nadzora meja in posledično boljšemu upravljanju migracij, vključno z omogočanjem dostopa do mednarodne zaščite tistim, ki jo potrebujejo,
  migracij in
  zagotavljanjem večje
  varnosti je nujno

  s prispevkom k boju proti čezmejnemu kriminalu in terorizmu, bi moralo prispevati
  evropsko integrirano upravljanje meja, kot ga izvaja evropska mejna in obalna straža, ustanovljena z Uredbo (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in sestavljena iz Evropske agencije za mejno in obalno stražo ter nacionalnih organov, odgovornih za upravljanje meja, vključno z obalnimi stražami, kolikor izvajajo naloge nadzora meja. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(5)

Za boljše upravljanje

  K usklajevanju nadzora meja in posledično boljšemu upravljanju migracij, vključno z omogočanjem dostopa do mednarodne zaščite tistim, ki jo potrebujejo,
  migracij in
  zagotavljanjem večje
  varnosti je nujno

  s prispevkom k boju proti čezmejnemu kriminalu in terorizmu, bi moralo prispevati
  evropsko integrirano upravljanje meja, kot ga izvaja evropska mejna in obalna straža, ustanovljena z Uredbo (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in sestavljena iz Evropske agencije za mejno in obalno stražo ter nacionalnih organov, odgovornih za upravljanje meja, vključno z obalnimi stražami, kolikor izvajajo naloge nadzora meja. [Sprememba 5]

| (6) | Omogočanje zakonitega potovanja in obenem preprečevanje nedovoljenih migracij ter varnostnih tveganj je bilo v sporočilu Komisije o evropski agendi o migracijah (5) opredeljeno kot eden od glavnih ciljev odziva Unije na izzive na teh področjih. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(6)

Omogočanje zakonitega potovanja in obenem preprečevanje nedovoljenih migracij ter varnostnih tveganj je bilo v sporočilu Komisije o evropski agendi o migracijah (5) opredeljeno kot eden od glavnih ciljev odziva Unije na izzive na teh področjih. [Sprememba 6]

| (7) | Evropski svet je na zasedanju 15. decembra 2016 (6)
  pozval k nadaljnjemu napredku glede interoperabilnosti informacijskih sistemov in podatkovnih zbirk EU. Na zasedanju 23. junija 2017 (7)
  je Evropski svet poudaril, da je treba izboljšati interoperabilnost med zbirkami podatkov, 12. decembra 2017 pa je Komisija sprejela predlog uredbe o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (8). [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(7)

Evropski svet je na zasedanju 15. decembra 2016 (6)
  pozval k nadaljnjemu napredku glede interoperabilnosti informacijskih sistemov in podatkovnih zbirk EU. Na zasedanju 23. junija 2017 (7)
  je Evropski svet poudaril, da je treba izboljšati interoperabilnost med zbirkami podatkov, 12. decembra 2017 pa je Komisija sprejela predlog uredbe o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (8). [Sprememba 7]

| (8) | Države članice so

  morajo
  zaradi ohranitve celovitosti schengenskega območja in okrepitve njegovega delovanja

  varnosti zunanjih meja Unije
  od 6. aprila 2017dolžne

  poleg že obstoječega sistematičnega preverjanja vseh državljanov tretjih držav, ki vstopajo na schengensko območje,
  sistematično preverjati podatke o državljanih EU, ki prehajajo zunanje meje EU, v ustreznih zbirkah podatkov. Komisija je prav tako izdala priporočilo državam članicam, naj bolje izkoristijo policijske kontrole in čezmejno sodelovanje.

  Vendar se je izkazalo, da je treba na več zunanjih mejnih prehodih namesto sistematičnega uporabljati ciljno preverjanje, saj sistematično preverjanje nesorazmerno vpliva na pretok čezmejnega prometa
   (9)
  . [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(8)

Države članice so

  morajo
  zaradi ohranitve celovitosti schengenskega območja in okrepitve njegovega delovanja

  varnosti zunanjih meja Unije
  od 6. aprila 2017dolžne

  poleg že obstoječega sistematičnega preverjanja vseh državljanov tretjih držav, ki vstopajo na schengensko območje,
  sistematično preverjati podatke o državljanih EU, ki prehajajo zunanje meje EU, v ustreznih zbirkah podatkov. Komisija je prav tako izdala priporočilo državam članicam, naj bolje izkoristijo policijske kontrole in čezmejno sodelovanje.

  Vendar se je izkazalo, da je treba na več zunanjih mejnih prehodih namesto sistematičnega uporabljati ciljno preverjanje, saj sistematično preverjanje nesorazmerno vpliva na pretok čezmejnega prometa
   (9)
  . [Sprememba 8]

| (8a) | Komisija je izdala tudi Priporočilo (EU) 2017/1804
   (10)

  državam članicam, naj bolje izkoristijo policijske kontrole in čezmejno sodelovanje, da bi omejile vpliv na prosto gibanje in odpravile ogrožanje javnega reda ali notranje varnosti. Kljub različnim sprejetim ukrepom več držav članic še naprej ohranja nezakonit nadzor na notranjih mejah, kar ogroža temeljno načelo schengenskega območja. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(8a)

Komisija je izdala tudi Priporočilo (EU) 2017/1804
   (10)

  državam članicam, naj bolje izkoristijo policijske kontrole in čezmejno sodelovanje, da bi omejile vpliv na prosto gibanje in odpravile ogrožanje javnega reda ali notranje varnosti. Kljub različnim sprejetim ukrepom več držav članic še naprej ohranja nezakonit nadzor na notranjih mejah, kar ogroža temeljno načelo schengenskega območja. [Sprememba 9]

| (9) | Za izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja je nujna finančna podpora iz proračuna Unije, da bi države članice lahko učinkovito upravljale prehajanje zunanjih meja ter obravnavale migracijske izzive in morebitne prihodnje grožnje

  izzive
  na teh mejah, s tem pa prispevale k obravnavanju hudih kaznivih dejanj s čezmejno razsežnostjo ob doslednem spoštovanju temeljnih pravic. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(9)

Za izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja je nujna finančna podpora iz proračuna Unije, da bi države članice lahko učinkovito upravljale prehajanje zunanjih meja ter obravnavale migracijske izzive in morebitne prihodnje grožnje

  izzive
  na teh mejah, s tem pa prispevale k obravnavanju hudih kaznivih dejanj s čezmejno razsežnostjo ob doslednem spoštovanju temeljnih pravic. [Sprememba 10]

| (10) | Da bi se spodbudilo izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja, ki v skladu s členom 4 Uredbe (EU) 2016/1624 obsega nadzor meja, iskanje in reševanje med izvajanjem nadzora meja, analizo tveganj, sodelovanje med državami članicami, ki ga podpira in usklajuje Evropska agencija za mejno in obalno stražo, medagencijsko sodelovanje, vključno z redno izmenjavo informacij, sodelovanje s tretjimi državami, tehnične in operativne ukrepe na schengenskem območju, ki so povezani z nadzorom meja ter namenjeni boljšemu ukrepanju proti nezakonitemu

  nedovoljenemu
  priseljevanju in čezmejnim kaznivim dejanjem, uporabo najsodobnejše tehnologije, mehanizme za nadzor kakovosti in mehanizme solidarnosti, ter da bi se zagotovilo delovanje evropskega integriranega upravljanja meja v praksi, bi bilo treba državam članicam zagotoviti ustrezno finančno podporo Unije. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(10)

Da bi se spodbudilo izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja, ki v skladu s členom 4 Uredbe (EU) 2016/1624 obsega nadzor meja, iskanje in reševanje med izvajanjem nadzora meja, analizo tveganj, sodelovanje med državami članicami, ki ga podpira in usklajuje Evropska agencija za mejno in obalno stražo, medagencijsko sodelovanje, vključno z redno izmenjavo informacij, sodelovanje s tretjimi državami, tehnične in operativne ukrepe na schengenskem območju, ki so povezani z nadzorom meja ter namenjeni boljšemu ukrepanju proti nezakonitemu

  nedovoljenemu
  priseljevanju in čezmejnim kaznivim dejanjem, uporabo najsodobnejše tehnologije, mehanizme za nadzor kakovosti in mehanizme solidarnosti, ter da bi se zagotovilo delovanje evropskega integriranega upravljanja meja v praksi, bi bilo treba državam članicam zagotoviti ustrezno finančno podporo Unije. [Sprememba 11]

| (11) | Carinski organi držav članic prevzemajo vse več nalog, ki pogosto segajo tudi na področje varnosti in se izvajajo na zunanji meji, zato je treba

  pomembno v okviru evropskega integriranega upravljanja meja, kot je navedeno v členu 4(e) Uredbe (EU) 2016/1624, spodbujati medagencijsko sodelovanje, vključno z izmenjavo informacij z obstoječimi orodji za izmenjavo informacij.

  z

  Z
  ustrezno finančno podporo Unije državam članicam
  je treba
  zagotoviti enotnost

  dopolnilnost
  pri izvajanju nadzora meja in carinskega nadzora na zunanjih mejah. S tem se bodo ne le okrepile carinske kontrole
  za boj proti vsem oblikam tihotapljenja, zlasti blaga na mejah, in proti terorizmu
  , temveč tudi omogočala zakonita trgovina
  in potovanja
  , kar bo prispevalo k varni in učinkoviti carinski uniji. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(11)

Carinski organi držav članic prevzemajo vse več nalog, ki pogosto segajo tudi na področje varnosti in se izvajajo na zunanji meji, zato je treba

  pomembno v okviru evropskega integriranega upravljanja meja, kot je navedeno v členu 4(e) Uredbe (EU) 2016/1624, spodbujati medagencijsko sodelovanje, vključno z izmenjavo informacij z obstoječimi orodji za izmenjavo informacij.

  z

  Z
  ustrezno finančno podporo Unije državam članicam
  je treba
  zagotoviti enotnost

  dopolnilnost
  pri izvajanju nadzora meja in carinskega nadzora na zunanjih mejah. S tem se bodo ne le okrepile carinske kontrole
  za boj proti vsem oblikam tihotapljenja, zlasti blaga na mejah, in proti terorizmu
  , temveč tudi omogočala zakonita trgovina
  in potovanja
  , kar bo prispevalo k varni in učinkoviti carinski uniji. [Sprememba 12]

| (12) | Zato je treba vzpostaviti naslednika Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (11),
  deloma
  z vzpostavitvijo Sklada za integrirano upravljanje meja (v nadaljnjem besedilu: sklad). [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(12)

Zato je treba vzpostaviti naslednika Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (11),
  deloma
  z vzpostavitvijo Sklada za integrirano upravljanje meja (v nadaljnjem besedilu: sklad). [Sprememba 13]

| (13) | Zaradi pravnih posebnosti, ki veljajo za naslov V PDEU, in zaradi različnih pravnih podlag, ki se uporabljajo za politike na področju zunanjih meja in carinskega nadzora, vzpostavitev sklada kot enega samega instrumenta pravno ni mogoča. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi pravnih posebnosti, ki veljajo za naslov V PDEU, in zaradi različnih pravnih podlag, ki se uporabljajo za politike na področju zunanjih meja in carinskega nadzora, vzpostavitev sklada kot enega samega instrumenta pravno ni mogoča.

| (14) | Sklad bi bilo zato treba vzpostaviti v obliki celovitega okvira za finančno podporo Unije na področju upravljanja meja in vizumov, ki zajema instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume (v nadaljnjem besedilu: instrument), vzpostavljen s to uredbo, in instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole, vzpostavljen z Uredbo (EU) .../... (12)
  Evropskega parlamenta in Sveta. Ta okvir bi morala

  moral
  dopolnjevati Uredba (EU) .../... [uredba o skupnih določbah] Evropskega parlamenta in Sveta (13)
  , na katero bi se morala ta uredba sklicevati, kar zadeva

  instrument
  ,
  ki bi določal
  pravila o deljenem upravljanju. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(14)

Sklad bi bilo zato treba vzpostaviti v obliki celovitega okvira za finančno podporo Unije na področju upravljanja meja in vizumov, ki zajema instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume (v nadaljnjem besedilu: instrument), vzpostavljen s to uredbo, in instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole, vzpostavljen z Uredbo (EU) .../... (12)
  Evropskega parlamenta in Sveta. Ta okvir bi morala

  moral
  dopolnjevati Uredba (EU) .../... [uredba o skupnih določbah] Evropskega parlamenta in Sveta (13)
  , na katero bi se morala ta uredba sklicevati, kar zadeva

  instrument
  ,
  ki bi določal
  pravila o deljenem upravljanju. [Sprememba 14]

| (15) | Instrument bi se moral izvajati ob doslednem spoštovanju pravic in načel Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in mednarodnih obveznosti Unije v zvezi s temeljnimi pravicami
  ter Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti z zagotavljanjem spoštovanja načela nevračanja, načela preglednosti, načela nediskriminacije in pravice do mednarodne zaščite
  .
  Posebno pozornost je treba nameniti tudi identifikaciji, neposredni pomoči in napotitvi ranljivih oseb, zlasti žensk, otrok in mladoletnikov brez spremstva, k službam za zaščito. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(15)

Instrument bi se moral izvajati ob doslednem spoštovanju pravic in načel Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in mednarodnih obveznosti Unije v zvezi s temeljnimi pravicami
  ter Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti z zagotavljanjem spoštovanja načela nevračanja, načela preglednosti, načela nediskriminacije in pravice do mednarodne zaščite
  .
  Posebno pozornost je treba nameniti tudi identifikaciji, neposredni pomoči in napotitvi ranljivih oseb, zlasti žensk, otrok in mladoletnikov brez spremstva, k službam za zaščito. [Sprememba 15]

| (15a) | Te obveznosti veljajo tudi za tretje države, s katerimi po tem instrumentu sodelujejo države članice in Unija. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(15a)

Te obveznosti veljajo tudi za tretje države, s katerimi po tem instrumentu sodelujejo države članice in Unija. [Sprememba 16]

| (16) | Instrument bi moral nadgrajevati rezultate in naložbe, dosežene s podporo njegovih

  svojih
  predhodnikov, tj. Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013, vzpostavljenega z Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), in instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 515/2014, ter jih razširiti, da bi se upoštevali novi dogodki. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(16)

Instrument bi moral nadgrajevati rezultate in naložbe, dosežene s podporo njegovih

  svojih
  predhodnikov, tj. Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013, vzpostavljenega z Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), in instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 515/2014, ter jih razširiti, da bi se upoštevali novi dogodki. [Sprememba 17]

| (17) | Za zagotovitev enotnega in visokokakovostnega nadzora na zunanjih mejah ter omogočanje zakonitega potovanja prek zunanjih meja bi moral instrument prispevati k razvoju evropskega integriranega upravljanja meja, ki vključuje vse ukrepe, ki jih na različnih ravneh ter v zvezi s politiko, zakonodajo, sistematičnim sodelovanjem, delitvijo bremena, oceno razmer in spreminjajočih se okoliščin glede mest, kjer mejo prehajajo migranti brez urejenega statusa, osebja, opreme in tehnologije sprejmejo pristojni organi držav članic in Evropska agencija za mejno in obalno stražo v sodelovanju z drugimi akterji, kot so tretje države in drugi organi EU, zlasti Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) in Europol, ter
  po potrebi tretje države in
  mednarodne organizacije. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(17)

Za zagotovitev enotnega in visokokakovostnega nadzora na zunanjih mejah ter omogočanje zakonitega potovanja prek zunanjih meja bi moral instrument prispevati k razvoju evropskega integriranega upravljanja meja, ki vključuje vse ukrepe, ki jih na različnih ravneh ter v zvezi s politiko, zakonodajo, sistematičnim sodelovanjem, delitvijo bremena, oceno razmer in spreminjajočih se okoliščin glede mest, kjer mejo prehajajo migranti brez urejenega statusa, osebja, opreme in tehnologije sprejmejo pristojni organi držav članic in Evropska agencija za mejno in obalno stražo v sodelovanju z drugimi akterji, kot so tretje države in drugi organi EU, zlasti Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) in Europol, ter
  po potrebi tretje države in
  mednarodne organizacije. [Sprememba 18]

| (18) | Instrument bi moral prispevati k izboljšanju

  večji
  učinkovitosti obravnave

  pri obravnavi
  vizumskih vlog v smislu
  olajšanja vizumskih postopkov za dobroverne potnike ter
  odkrivanja in ocene tveganj za varnost in nedovoljene migracije ter olajšanju vizumskih postopkov za dobroverne potnike. Zlasti bi moral nuditi finančno pomoč v podporo digitalizaciji obravnave vizumskih vlog, da bi se zagotovili hitri, varni in strankam prijazni vizumski postopki, ki bi koristili tako prosilcem za vizum kot tudi konzulatom. Instrument bi moral prav tako prispevati k zagotavljanju široke konzularne zastopanosti po vsem svetu. Zajemati bi moral tudi enotno izvajanje skupne vizumske politike in njeno posodobitev
  , pa tudi pomoč državam članicam pri izdaji vizumov z omejeno teritorialno veljavnostjo, ki se izdajo iz humanitarnih razlogov, v nacionalnem interesu ali zaradi mednarodnih obveznosti ter za upravičence iz programa Unije za preselitev ali premestitev, ter pri polnem spoštovanju pravnega reda Unije na področju vizumov
  . [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(18)

Instrument bi moral prispevati k izboljšanju

  večji
  učinkovitosti obravnave

  pri obravnavi
  vizumskih vlog v smislu
  olajšanja vizumskih postopkov za dobroverne potnike ter
  odkrivanja in ocene tveganj za varnost in nedovoljene migracije ter olajšanju vizumskih postopkov za dobroverne potnike. Zlasti bi moral nuditi finančno pomoč v podporo digitalizaciji obravnave vizumskih vlog, da bi se zagotovili hitri, varni in strankam prijazni vizumski postopki, ki bi koristili tako prosilcem za vizum kot tudi konzulatom. Instrument bi moral prav tako prispevati k zagotavljanju široke konzularne zastopanosti po vsem svetu. Zajemati bi moral tudi enotno izvajanje skupne vizumske politike in njeno posodobitev
  , pa tudi pomoč državam članicam pri izdaji vizumov z omejeno teritorialno veljavnostjo, ki se izdajo iz humanitarnih razlogov, v nacionalnem interesu ali zaradi mednarodnih obveznosti ter za upravičence iz programa Unije za preselitev ali premestitev, ter pri polnem spoštovanju pravnega reda Unije na področju vizumov
  . [Sprememba 19]

| (19) | Instrument bi moral podpirati ukrepe na ozemlju schengenskih držav, povezane

  , ki so jasno povezani
  z nadzorom
  zunanjih
  meja
  , na ozemlju schengenskih držav
  , kot del razvoja skupnega sistema integriranega upravljanja meja, ki krepi celotno delovanje schengenskega območja. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(19)

Instrument bi moral podpirati ukrepe na ozemlju schengenskih držav, povezane

  , ki so jasno povezani
  z nadzorom
  zunanjih
  meja
  , na ozemlju schengenskih držav
  , kot del razvoja skupnega sistema integriranega upravljanja meja, ki krepi celotno delovanje schengenskega območja. [Sprememba 20]

| (20) | Da bi se izboljšalo upravljanje zunanjih meja,
  omogočilo zakonito potovanje,
  okrepilo preprečevanje nedovoljenih migracij

  prehodov meje
  in boj proti njim ter prispevalo k visoki ravni varnosti v območju svobode, varnosti in pravice Unije, bi moral instrument podpirati razvoj obsežnih informacijskih sistemov, ki temeljijo na obstoječih ali novih informacijskih sistemih

  o katerih sta se dogovorila Evropski parlament in Svet
  . Prav tako

  V zvezi s tem
  bi moral
  prav tako
  podpirati vzpostavitev interoperabilnosti med temi informacijskimi sistemi EU (sistemom vstopa/izstopa (SVI) (15), vizumskim informacijskim sistemom (VIS) (16), evropskim sistemom za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) (17), sistemom Eurodac (18), schengenskim informacijskim sistemom (SIS) (19) in evropskim informacijskim sistemom kazenskih evidenc za državljane tretjih držav (ECRIS-TCN) (20)) v državah članicah, da bi se ti sistemi in njihovi podatki medsebojno dopolnjevali. Instrument bi moral prispevati tudi k potrebnemu razvoju na nacionalni ravni po izvedbi sestavnih delov interoperabilnosti na osrednji ravni (evropski iskalni portal (ESP), skupna storitev za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov (skupni BMS), skupno odložišče podatkov o identiteti (CIR) in detektor več identitet (MID)) (21). [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(20)

Da bi se izboljšalo upravljanje zunanjih meja,
  omogočilo zakonito potovanje,
  okrepilo preprečevanje nedovoljenih migracij

  prehodov meje
  in boj proti njim ter prispevalo k visoki ravni varnosti v območju svobode, varnosti in pravice Unije, bi moral instrument podpirati razvoj obsežnih informacijskih sistemov, ki temeljijo na obstoječih ali novih informacijskih sistemih

  o katerih sta se dogovorila Evropski parlament in Svet
  . Prav tako

  V zvezi s tem
  bi moral
  prav tako
  podpirati vzpostavitev interoperabilnosti med temi informacijskimi sistemi EU (sistemom vstopa/izstopa (SVI) (15), vizumskim informacijskim sistemom (VIS) (16), evropskim sistemom za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) (17), sistemom Eurodac (18), schengenskim informacijskim sistemom (SIS) (19) in evropskim informacijskim sistemom kazenskih evidenc za državljane tretjih držav (ECRIS-TCN) (20)) v državah članicah, da bi se ti sistemi in njihovi podatki medsebojno dopolnjevali. Instrument bi moral prispevati tudi k potrebnemu razvoju na nacionalni ravni po izvedbi sestavnih delov interoperabilnosti na osrednji ravni (evropski iskalni portal (ESP), skupna storitev za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov (skupni BMS), skupno odložišče podatkov o identiteti (CIR) in detektor več identitet (MID)) (21). [Sprememba 21]

| (21) | Instrument bi moral dopolnjevati in krepiti dejavnosti za izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja v skladu z načeli delitve odgovornosti in solidarnosti med državami članicami in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, ki predstavljajo stebra evropske mejne in obalne straže. To med drugim pomeni, da bi morale države članice pri pripravi svojih
  nacionalnih
  programov upoštevati analitična orodja ter, operativne in tehnične smernice, ki jih je oblikovala Evropska agencija za mejno in obalno stražo, pa tudi učne načrte za usposabljanje, ki jih je razvila agencija, kot je skupni učni načrt za usposabljanje mejnih policistov, vključno s poglavji o temeljnih pravicah in mednarodni zaščiti. Da bi se omogočilo dopolnjevanje med nalogo

  nalogami
  Evropske agencije za mejno in obalno stražo in odgovornostjo držav članic za nadzor zunanjih meja,
  ter
  zagotovila doslednost in preprečila stroškovna neučinkovitost, bi se morala Komisija z agencijo posvetovati o osnutkih nacionalnih programov, ki jih predložijo države članice, kolikor to spada v

  spadajo med
  pristojnosti agencije, zlasti o dejavnostih, ki se financirajo v okviru operativne podpore.
  Komisija bi morala tudi zagotoviti, da bodo agencija eu-LISA, Agencija Evropske unije za temeljne pravice ter vse druge ustrezne agencije in organi Unije že v zgodnji fazi vključeni v razvoj nacionalnih programov držav članic na področjih, ki spadajo v njihovo pristojnost. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(21)

Instrument bi moral dopolnjevati in krepiti dejavnosti za izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja v skladu z načeli delitve odgovornosti in solidarnosti med državami članicami in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, ki predstavljajo stebra evropske mejne in obalne straže. To med drugim pomeni, da bi morale države članice pri pripravi svojih
  nacionalnih
  programov upoštevati analitična orodja ter, operativne in tehnične smernice, ki jih je oblikovala Evropska agencija za mejno in obalno stražo, pa tudi učne načrte za usposabljanje, ki jih je razvila agencija, kot je skupni učni načrt za usposabljanje mejnih policistov, vključno s poglavji o temeljnih pravicah in mednarodni zaščiti. Da bi se omogočilo dopolnjevanje med nalogo

  nalogami
  Evropske agencije za mejno in obalno stražo in odgovornostjo držav članic za nadzor zunanjih meja,
  ter
  zagotovila doslednost in preprečila stroškovna neučinkovitost, bi se morala Komisija z agencijo posvetovati o osnutkih nacionalnih programov, ki jih predložijo države članice, kolikor to spada v

  spadajo med
  pristojnosti agencije, zlasti o dejavnostih, ki se financirajo v okviru operativne podpore.
  Komisija bi morala tudi zagotoviti, da bodo agencija eu-LISA, Agencija Evropske unije za temeljne pravice ter vse druge ustrezne agencije in organi Unije že v zgodnji fazi vključeni v razvoj nacionalnih programov držav članic na področjih, ki spadajo v njihovo pristojnost. [Sprememba 22]

| (22) | Instrument

  Če to zahtevajo vpletene države članice,
  bi moral podpirati izvajanje pristopa žariščnih točk, kot je bil opredeljen v sporočilu Komisije o evropski agendi o migracijah in kot ga je potrdil Evropski svet 25. in 26. junija 2015 (22). S pristopom žariščnih točk se zagotavlja operativna podpora državam članicam, ki se soočajo z nesorazmernim migracijskim pritiskom na zunanjih mejah Unije

  izrednimi razmerami
  . V okviru pristopa se nudi celostna, celovita in ciljno usmerjena pomoč v duhu solidarnosti in delitve odgovornosti z namenom varovanja

  , ki omogoča humano in učinkovito obravnavo prihoda velikega števila oseb na zunanje meje Unije, njen namen pa je varovanje
  celovitosti schengenskega območja. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(22)

Instrument

  Če to zahtevajo vpletene države članice,
  bi moral podpirati izvajanje pristopa žariščnih točk, kot je bil opredeljen v sporočilu Komisije o evropski agendi o migracijah in kot ga je potrdil Evropski svet 25. in 26. junija 2015 (22). S pristopom žariščnih točk se zagotavlja operativna podpora državam članicam, ki se soočajo z nesorazmernim migracijskim pritiskom na zunanjih mejah Unije

  izrednimi razmerami
  . V okviru pristopa se nudi celostna, celovita in ciljno usmerjena pomoč v duhu solidarnosti in delitve odgovornosti z namenom varovanja

  , ki omogoča humano in učinkovito obravnavo prihoda velikega števila oseb na zunanje meje Unije, njen namen pa je varovanje
  celovitosti schengenskega območja. [Sprememba 23]

| (23) | Kadar se ugotovijo pomanjkljivosti ali tveganja, zlasti po schengenskem ocenjevanju v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1053/2013 (23), bi morala zadevna država članica zaradi solidarnosti v schengenskem območju kot celoti in
  v vsej Uniji ter
  v duhu deljene odgovornosti za varovanje zunanjih meja Unije ugotovljene pomanjkljivosti ali tveganja ustrezno obravnavati, tako da sredstva v okviru svojega programa uporabi za izvedbo priporočil, sprejetih na podlagi navedene uredbe, v skladu z ocenami ranljivosti, ki jih izvede Evropska agencija za mejno in obalno stražo na podlagi člena 13 Uredbe (EU) 2016/1624. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(23)

Kadar se ugotovijo pomanjkljivosti ali tveganja, zlasti po schengenskem ocenjevanju v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1053/2013 (23), bi morala zadevna država članica zaradi solidarnosti v schengenskem območju kot celoti in
  v vsej Uniji ter
  v duhu deljene odgovornosti za varovanje zunanjih meja Unije ugotovljene pomanjkljivosti ali tveganja ustrezno obravnavati, tako da sredstva v okviru svojega programa uporabi za izvedbo priporočil, sprejetih na podlagi navedene uredbe, v skladu z ocenami ranljivosti, ki jih izvede Evropska agencija za mejno in obalno stražo na podlagi člena 13 Uredbe (EU) 2016/1624. [Sprememba 24]

| (24) | Instrument bi moral odražati solidarnost in deljeno odgovornost s

  zagotoviti
  finančno pomočjo

  pomoč
  tistim državam članicam, ki v celoti uporabljajo schengenske določbe o zunanjih mejah in vizumih, in tistim, ki se pripravljajo na polnopravno sodelovanje v schengenskem pravnem redu, države članice pa bi ga morale uporabljati v interesu skupne politike Unije za upravljanje zunanjih meja. [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(24)

Instrument bi moral odražati solidarnost in deljeno odgovornost s

  zagotoviti
  finančno pomočjo

  pomoč
  tistim državam članicam, ki v celoti uporabljajo schengenske določbe o zunanjih mejah in vizumih, in tistim, ki se pripravljajo na polnopravno sodelovanje v schengenskem pravnem redu, države članice pa bi ga morale uporabljati v interesu skupne politike Unije za upravljanje zunanjih meja. [Sprememba 25]

| (25) | V skladu s Protokolom št. 5 k Aktu o pristopu iz leta 2003 (24) o tranzitu oseb po kopnem med območjem Kaliningrada in drugimi deli Ruske federacije bi moral instrument prevzeti vse dodatne stroške, ki nastanejo pri izvajanju posebnih določb pravnega reda Unije v zvezi s takim tranzitom, tj. Uredbe Sveta (ES) št. 693/2003 (25) in Uredbe Sveta (ES) št. 694/2003 (26). Potreba po nadaljnji finančni podpori zaradi izpada plačil pa bi morala biti odvisna od vizumskega režima Unije, ki velja za Rusko federacijo. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s Protokolom št. 5 k Aktu o pristopu iz leta 2003 (24) o tranzitu oseb po kopnem med območjem Kaliningrada in drugimi deli Ruske federacije bi moral instrument prevzeti vse dodatne stroške, ki nastanejo pri izvajanju posebnih določb pravnega reda Unije v zvezi s takim tranzitom, tj. Uredbe Sveta (ES) št. 693/2003 (25) in Uredbe Sveta (ES) št. 694/2003 (26). Potreba po nadaljnji finančni podpori zaradi izpada plačil pa bi morala biti odvisna od vizumskega režima Unije, ki velja za Rusko federacijo.

| (26) | Da bi države članice prispevale k doseganju cilja politike v okviru instrumenta, bi morale zagotoviti, da njihovi programi zasledujejo specifične cilje instrumenta, da so izbrane prednostne naloge v skladu z dogovorjenimi prednostnimi nalogami EU in izvedbenimi ukrepi iz Priloge II ter da so
  ustrezna
  sredstva, dodeljena posameznim ciljem in ukrepom, sorazmerna z izzivi in potrebami, s katerimi se soočajo.
  V zvezi s tem je treba zagotoviti pravično in pregledno porazdelitev virov med specifične cilje instrumenta. Zato je treba zagotoviti minimalno raven odhodkov za specifični cilj na področju podpiranja skupne vizumske politike, bodisi za ukrepe v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, bodisi za ukrepe v okviru deljenega upravljanja. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(26)

Da bi države članice prispevale k doseganju cilja politike v okviru instrumenta, bi morale zagotoviti, da njihovi programi zasledujejo specifične cilje instrumenta, da so izbrane prednostne naloge v skladu z dogovorjenimi prednostnimi nalogami EU in izvedbenimi ukrepi iz Priloge II ter da so
  ustrezna
  sredstva, dodeljena posameznim ciljem in ukrepom, sorazmerna z izzivi in potrebami, s katerimi se soočajo.
  V zvezi s tem je treba zagotoviti pravično in pregledno porazdelitev virov med specifične cilje instrumenta. Zato je treba zagotoviti minimalno raven odhodkov za specifični cilj na področju podpiranja skupne vizumske politike, bodisi za ukrepe v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, bodisi za ukrepe v okviru deljenega upravljanja. [Sprememba 26]

| (27) | Prizadevati bi si bilo treba za učinkovitost, skladnost in sinergije z drugimi skladi EU ter se izogibati prekrivanju med ukrepi. |
| --- | --- |

(27)

Prizadevati bi si bilo treba za učinkovitost, skladnost in sinergije z drugimi skladi EU ter se izogibati prekrivanju med ukrepi.

| (28) | Vračanje državljanov tretjih držav, za katere je država članica izdala odločbo o vrnitvi, je eden od elementov evropskega integriranega upravljanja meja, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) 2016/1624. Vendar zaradi narave in cilja instrumenta ukrepi, povezani z vračanjem, ne spadajo na področje uporabe podpore v okviru instrumenta in so zajeti z Uredbo (EU) .../... [novi Sklad za azil in migracije] (27). |
| --- | --- |

(28)

Vračanje državljanov tretjih držav, za katere je država članica izdala odločbo o vrnitvi, je eden od elementov evropskega integriranega upravljanja meja, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) 2016/1624. Vendar zaradi narave in cilja instrumenta ukrepi, povezani z vračanjem, ne spadajo na področje uporabe podpore v okviru instrumenta in so zajeti z Uredbo (EU) .../... [novi Sklad za azil in migracije] (27).

| (29) | Da bi se priznala pomembna vloga carinskih organov držav članic na zunanjih mejah in zagotovilo, da imajo na voljo zadostna sredstva za izvajanje širokega nabora nalog na teh mejah, bi moral instrument za finančno podporo za opreme za carinske kontrole, vzpostavljen z Uredbo (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta [novi instrument za opremo za carinske kontrole], tem nacionalnim organom zagotoviti potrebna finančna sredstva za naložbe v opremo za izvajanje carinskih kontrol ter opremo, ki lahko poleg carinskih kontrol služi tudi drugim namenom, kot je nadzor meja. |
| --- | --- |

(29)

Da bi se priznala pomembna vloga carinskih organov držav članic na zunanjih mejah in zagotovilo, da imajo na voljo zadostna sredstva za izvajanje širokega nabora nalog na teh mejah, bi moral instrument za finančno podporo za opreme za carinske kontrole, vzpostavljen z Uredbo (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta [novi instrument za opremo za carinske kontrole], tem nacionalnim organom zagotoviti potrebna finančna sredstva za naložbe v opremo za izvajanje carinskih kontrol ter opremo, ki lahko poleg carinskih kontrol služi tudi drugim namenom, kot je nadzor meja.

| (30) | Večina opreme za carinske kontrole je lahko enako ali zgolj slučajno primerna za nadzor skladnosti z drugo zakonodajo, kot so določbe o upravljanju meja, vizumih ali sodelovanju policije. Sklad za integrirano upravljanje meja je bil zato zasnovan v obliki dveh dopolnjujočih se instrumentov z ločenima, vendar povezanima področjema uporabe za nakup opreme. Po eni strani bo instrument za upravljanje meja in vizume, vzpostavljen s to uredbo, izključeval opremo, ki se lahko uporablja tako za upravljanje meja kot za carinske kontrole. Po drugi strani pa bo instrument za opremo za carinske kontrole ne le finančno podpiral opremo, katere glavni namen so carinske kontrole, temveč dopuščal njeno uporabo tudi za dodatne namene, kot sta nadzor meja in varnost. Ta razdelitev vlog bo spodbujala medagencijsko sodelovanje v okviru evropskega integriranega upravljanja meja, kot je navedeno v členu 4(e) Uredbe (EU) 2016/1624, s čimer bo omogočeno sodelovanje med carinskimi in mejnimi organi ter dosežen največji možen učinek proračuna Unije s skupno uporabo in interoperabilnostjo opreme za kontrole. |
| --- | --- |

(30)

Večina opreme za carinske kontrole je lahko enako ali zgolj slučajno primerna za nadzor skladnosti z drugo zakonodajo, kot so določbe o upravljanju meja, vizumih ali sodelovanju policije. Sklad za integrirano upravljanje meja je bil zato zasnovan v obliki dveh dopolnjujočih se instrumentov z ločenima, vendar povezanima področjema uporabe za nakup opreme. Po eni strani bo instrument za upravljanje meja in vizume, vzpostavljen s to uredbo, izključeval opremo, ki se lahko uporablja tako za upravljanje meja kot za carinske kontrole. Po drugi strani pa bo instrument za opremo za carinske kontrole ne le finančno podpiral opremo, katere glavni namen so carinske kontrole, temveč dopuščal njeno uporabo tudi za dodatne namene, kot sta nadzor meja in varnost. Ta razdelitev vlog bo spodbujala medagencijsko sodelovanje v okviru evropskega integriranega upravljanja meja, kot je navedeno v členu 4(e) Uredbe (EU) 2016/1624, s čimer bo omogočeno sodelovanje med carinskimi in mejnimi organi ter dosežen največji možen učinek proračuna Unije s skupno uporabo in interoperabilnostjo opreme za kontrole.

| (31) | Varovanje meja na morju se šteje kot ena od funkcij, ki jo obalna straža opravlja na pomorskem področju Unije. Nacionalni organi, ki opravljajo funkcije obalne straže, so odgovorni za širok razpon nalog, ki lahko vključujejo med drugim pomorsko varnost, zaščito, iskanje in reševanje, nadzor meja, nadzor ribištva, carinski nadzor, splošni kazenski pregon in varstvo okolja. Širok razpon funkcij obalne straže pomeni, da te spadajo v pristojnosti različnih politik Unije, v okviru katerih bi si bilo treba prizadevati za oblikovanje sinergij, da bi bili rezultati učinkovitejši in uspešnejši. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(31)

Varovanje meja na morju se šteje kot ena od funkcij, ki jo obalna straža opravlja na pomorskem področju Unije. Nacionalni organi, ki opravljajo funkcije obalne straže, so odgovorni za širok razpon nalog, ki lahko vključujejo med drugim pomorsko varnost, zaščito, iskanje in reševanje, nadzor meja, nadzor ribištva, carinski nadzor, splošni kazenski pregon in varstvo okolja. Širok razpon funkcij obalne straže pomeni, da te spadajo v pristojnosti različnih politik Unije, v okviru katerih bi si bilo treba prizadevati za oblikovanje sinergij, da bi bili rezultati učinkovitejši in uspešnejši. [Sprememba 27]

| (31a) | Pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo v okviru instrumenta in so povezani z varovanjem morskih meja, namenijo države članice posebno pozornost obveznosti, ki jo imajo po mednarodnem pomorskem pravu, da nudijo pomoč osebam v stiski. V zvezi s tem se oprema in sistemi, ki se financirajo iz instrumenta, uporabijo za iskanje in reševanje v situacijah, ki lahko nastanejo med operacijami varovanja meja na morju, s čimer se prispeva k zaščiti in reševanju življenja migrantov. [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(31a)

Pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo v okviru instrumenta in so povezani z varovanjem morskih meja, namenijo države članice posebno pozornost obveznosti, ki jo imajo po mednarodnem pomorskem pravu, da nudijo pomoč osebam v stiski. V zvezi s tem se oprema in sistemi, ki se financirajo iz instrumenta, uporabijo za iskanje in reševanje v situacijah, ki lahko nastanejo med operacijami varovanja meja na morju, s čimer se prispeva k zaščiti in reševanju življenja migrantov. [Sprememba 28]

| (32) | Poleg sodelovanja pri funkcijah obalne straže na ravni Unije med Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, ustanovljeno z Uredbo (EU) 2016/1624, Evropsko agencijo za pomorsko varnost, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (28), in Evropsko agencijo za nadzor ribištva, ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 768/2005 (29), bi bilo treba izboljšati skladnost tudi med dejavnostmi na področju pomorstva na nacionalni ravni. Sinergije med različnimi akterji v pomorskem okolju bi morale biti skladne z evropskim integriranim upravljanjem meja in strategijami za pomorsko varnost. |
| --- | --- |

(32)

Poleg sodelovanja pri funkcijah obalne straže na ravni Unije med Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, ustanovljeno z Uredbo (EU) 2016/1624, Evropsko agencijo za pomorsko varnost, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (28), in Evropsko agencijo za nadzor ribištva, ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 768/2005 (29), bi bilo treba izboljšati skladnost tudi med dejavnostmi na področju pomorstva na nacionalni ravni. Sinergije med različnimi akterji v pomorskem okolju bi morale biti skladne z evropskim integriranim upravljanjem meja in strategijami za pomorsko varnost.

| (33) | Da bi se okrepila medsebojno dopolnjevanje pomorskih dejavnosti in skladnost med njimi, preprečilo podvajanje prizadevanj in ublažile proračunske omejitve pri dragih dejavnostih, kot so dejavnosti na področju pomorstva, bi moral instrument podpirati pomorske operacije večnamenskega značaja, katerih glavni cilj je varovanje meja, vendar bi lahko hkrati zasledovale tudi druge cilje
  , povezane z glavnimi cilji, na primer bojem proti trgovini z ljudmi
  . [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(33)

Da bi se okrepila medsebojno dopolnjevanje pomorskih dejavnosti in skladnost med njimi, preprečilo podvajanje prizadevanj in ublažile proračunske omejitve pri dragih dejavnostih, kot so dejavnosti na področju pomorstva, bi moral instrument podpirati pomorske operacije večnamenskega značaja, katerih glavni cilj je varovanje meja, vendar bi lahko hkrati zasledovale tudi druge cilje
  , povezane z glavnimi cilji, na primer bojem proti trgovini z ljudmi
  . [Sprememba 29]

| (34) | Ukrepe

  Temeljni namen tega instrumenta bi moral biti spodbujanje integriranega upravljanja meja na zunanjih mejah Unije in podpiranje skupne vizumske politike. Vendar bi lahko znotraj določenih okvirov in v skladu z ustreznimi zaščitnimi ukrepi prek tega instrumenta podpirali nekatere ukrepe
  v tretjih državah in v zvezi z njimi, ki jih podpira instrument,

  . Te ukrepe
  bi bilo treba izvajati ob popolni sinergiji in skladnosti z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki jih podpirajo instrumenti Unije za zunanje financiranje, poleg tega pa bi morali ti ukrepi dopolnjevati navedene druge ukrepe. Pri izvajanju takih ukrepov bi bilo treba zlasti dosledno upoštevati načela in splošne cilje zunanjega delovanja ter zunanje politike Unije, ki se nanašajo na posamezno državo ali regijo. V zvezi z zunanjo razsežnostjo bi instrument moral zagotavljati ciljno podporo, namenjeno izboljšanju sodelovanja s tretjimi državami in okrepitvi ključnih vidikov varovanja njihovih meja ter zmogljivosti upravljanja meja na interesnih področjih migracijske politike Unije in področjih ciljev Unije v zvezi z varnostjo.
  [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(34)

Ukrepe

  Temeljni namen tega instrumenta bi moral biti spodbujanje integriranega upravljanja meja na zunanjih mejah Unije in podpiranje skupne vizumske politike. Vendar bi lahko znotraj določenih okvirov in v skladu z ustreznimi zaščitnimi ukrepi prek tega instrumenta podpirali nekatere ukrepe
  v tretjih državah in v zvezi z njimi, ki jih podpira instrument,

  . Te ukrepe
  bi bilo treba izvajati ob popolni sinergiji in skladnosti z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki jih podpirajo instrumenti Unije za zunanje financiranje, poleg tega pa bi morali ti ukrepi dopolnjevati navedene druge ukrepe. Pri izvajanju takih ukrepov bi bilo treba zlasti dosledno upoštevati načela in splošne cilje zunanjega delovanja ter zunanje politike Unije, ki se nanašajo na posamezno državo ali regijo. V zvezi z zunanjo razsežnostjo bi instrument moral zagotavljati ciljno podporo, namenjeno izboljšanju sodelovanja s tretjimi državami in okrepitvi ključnih vidikov varovanja njihovih meja ter zmogljivosti upravljanja meja na interesnih področjih migracijske politike Unije in področjih ciljev Unije v zvezi z varnostjo.
  [Sprememba 30]

| (34a) | Komisija bi morala nameniti posebno pozornost ocenjevanju ukrepov in programov v zvezi s tretjimi državami. [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(34a)

Komisija bi morala nameniti posebno pozornost ocenjevanju ukrepov in programov v zvezi s tretjimi državami. [Sprememba 31]

| (35) | Financiranje iz proračuna Unije bi moralo biti usmerjeno v dejavnosti, pri katerih lahko za razliko od samostojnega ukrepanja držav članic intervencija Unije zagotovi dodano vrednost. Ker je Unija v boljšem položaju kot države članice, da zagotovi okvir za izražanje svoje solidarnosti na področjih nadzora

  upravljanja
  meja,
  in
  skupne vizumske politike in upravljanja migracijskih tokov ter da vzpostavi platformo za oblikovanje skupnih informacijskih sistemov za podporo tem politikam, bo finančna podpora v okviru te uredbe prispevala zlasti k okrepitvi nacionalnih zmogljivosti in zmogljivosti Unije na teh področjih. [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(35)

Financiranje iz proračuna Unije bi moralo biti usmerjeno v dejavnosti, pri katerih lahko za razliko od samostojnega ukrepanja držav članic intervencija Unije zagotovi dodano vrednost. Ker je Unija v boljšem položaju kot države članice, da zagotovi okvir za izražanje svoje solidarnosti na področjih nadzora

  upravljanja
  meja,
  in
  skupne vizumske politike in upravljanja migracijskih tokov ter da vzpostavi platformo za oblikovanje skupnih informacijskih sistemov za podporo tem politikam, bo finančna podpora v okviru te uredbe prispevala zlasti k okrepitvi nacionalnih zmogljivosti in zmogljivosti Unije na teh področjih. [Sprememba 32]

| (36) | Za državo članico se lahko šteje, da ni skladna z ustreznim pravnim redom

  ne spoštuje ustreznega pravnega reda
  Unije, vključno kar zadeva uporabo

  tudi glede uporabe
  operativne podpore v okviru tega instrumenta, če ni izpolnila svojih obveznosti na podlagi Pogodb na področju upravljanja meja in vizumov, če obstaja očitno tveganje, da bi država članica pri izvajanju pravnega reda na področju upravljanja meja in vizumov lahko huje kršila vrednote Unije, ali, če so bile v ocenjevalnem poročilu v okviru schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma ugotovljene pomanjkljivosti na zadevnem področju
  ali če je država članica v okviru sodelovanja s tretjo državo financirala in izvajala skupne ukrepe s to tretjo državo, katerih posledice so kršitve temeljnih pravic, ugotovljene z ocenjevalnim in spremljevalnim mehanizmom
  . [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(36)

Za državo članico se lahko šteje, da ni skladna z ustreznim pravnim redom

  ne spoštuje ustreznega pravnega reda
  Unije, vključno kar zadeva uporabo

  tudi glede uporabe
  operativne podpore v okviru tega instrumenta, če ni izpolnila svojih obveznosti na podlagi Pogodb na področju upravljanja meja in vizumov, če obstaja očitno tveganje, da bi država članica pri izvajanju pravnega reda na področju upravljanja meja in vizumov lahko huje kršila vrednote Unije, ali, če so bile v ocenjevalnem poročilu v okviru schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma ugotovljene pomanjkljivosti na zadevnem področju
  ali če je država članica v okviru sodelovanja s tretjo državo financirala in izvajala skupne ukrepe s to tretjo državo, katerih posledice so kršitve temeljnih pravic, ugotovljene z ocenjevalnim in spremljevalnim mehanizmom
  . [Sprememba 33]

| (37) | Instrument bi moral odražati potrebo po večji prožnosti in poenostavitvi, pri tem pa upoštevati zahteve glede predvidljivosti ter zagotoviti pravično in pregledno razdelitev virov za doseganje ciljev iz te uredbe.
  Uravnotežiti bi moral potrebo po predvidljivosti pri porazdelitvi finančnih sredstev ter potrebo po večji prožnosti in enostavnosti. Da bi Evropska komisija izpolnila zahteve glede preglednosti sredstev, mora v sodelovanju z državami članicami objaviti informacije o pripravi letnih in večletnih programov tematskega instrumenta. Izvajanje instrumenta bi moralo potekati po načelih učinkovitosti, uspešnosti in kakovosti porabe. Poleg tega bi moralo biti izvajanje instrumenta čim bolj prijazno do uporabnikov. [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(37)

Instrument bi moral odražati potrebo po večji prožnosti in poenostavitvi, pri tem pa upoštevati zahteve glede predvidljivosti ter zagotoviti pravično in pregledno razdelitev virov za doseganje ciljev iz te uredbe.
  Uravnotežiti bi moral potrebo po predvidljivosti pri porazdelitvi finančnih sredstev ter potrebo po večji prožnosti in enostavnosti. Da bi Evropska komisija izpolnila zahteve glede preglednosti sredstev, mora v sodelovanju z državami članicami objaviti informacije o pripravi letnih in večletnih programov tematskega instrumenta. Izvajanje instrumenta bi moralo potekati po načelih učinkovitosti, uspešnosti in kakovosti porabe. Poleg tega bi moralo biti izvajanje instrumenta čim bolj prijazno do uporabnikov. [Sprememba 34]

| (38) | V tej uredbi bi bilo treba določiti začetne zneske za programe držav članic, izračunane na podlagi meril, določenih v Prilogi I, ki odražajo dolžino odsekov kopenske in morske meje
  na podlagi najnovejših in preteklih podatkov
  ter stopnjo ogroženosti na njih

  učinka nanje
  , delovno obremenitev na letališčih in konzulatih ter število konzulatov. [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(38)

V tej uredbi bi bilo treba določiti začetne zneske za programe držav članic, izračunane na podlagi meril, določenih v Prilogi I, ki odražajo dolžino odsekov kopenske in morske meje
  na podlagi najnovejših in preteklih podatkov
  ter stopnjo ogroženosti na njih

  učinka nanje
  , delovno obremenitev na letališčih in konzulatih ter število konzulatov. [Sprememba 35]

| (39) | Ti začetni zneski bodo podlaga za dolgoročne naložbe držav članic. Da bi se upoštevale spremembe izhodiščnega stanja, kot sta pritisk na zunanji meji Unije in delovna obremenitev na zunanjih mejah in konzulatih, bo državam članicam na sredini obdobja dodeljen dodaten znesek na podlagi najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov, kot je določeno v razdelitvenem ključu, ob upoštevanju stanja izvajanja programov. |
| --- | --- |

(39)

Ti začetni zneski bodo podlaga za dolgoročne naložbe držav članic. Da bi se upoštevale spremembe izhodiščnega stanja, kot sta pritisk na zunanji meji Unije in delovna obremenitev na zunanjih mejah in konzulatih, bo državam članicam na sredini obdobja dodeljen dodaten znesek na podlagi najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov, kot je določeno v razdelitvenem ključu, ob upoštevanju stanja izvajanja programov.

| (39a) | Vmesni pregled bi bilo treba uporabiti za oceno programov ter njihove učinkovitosti in dodane vrednosti Unije, reševanje težav, ki se pojavijo med prvo fazo, in jasen pregled nad izvajanjem. [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(39a)

Vmesni pregled bi bilo treba uporabiti za oceno programov ter njihove učinkovitosti in dodane vrednosti Unije, reševanje težav, ki se pojavijo med prvo fazo, in jasen pregled nad izvajanjem. [Sprememba 36]

| (40) | Ker se izzivi na področju upravljanja meja in vizumov nenehno spreminjajo, je treba dodeljevanje sredstev prilagoditi spremembam migracijskih tokov

  prednostnih nalog na področju vizumske politike in upravljanja meja
  , pritisku na meji in varnostnim grožnjam

  vključno s posledicami povečanega pritiska na meji,
  ter financiranje usmeriti v prednostne naloge z največjo dodano vrednostjo za Unijo. Za odzivanje na nujne potrebe ter spremembe politike in prednostnih nalog Unije in za usmerjanje financiranja v ukrepe z visoko dodano vrednostjo za Unijo se bo del financiranja prek tematskega instrumenta redno dodeljeval posebnim ukrepom, ukrepom Unije in nujni pomoči. [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(40)

Ker se izzivi na področju upravljanja meja in vizumov nenehno spreminjajo, je treba dodeljevanje sredstev prilagoditi spremembam migracijskih tokov

  prednostnih nalog na področju vizumske politike in upravljanja meja
  , pritisku na meji in varnostnim grožnjam

  vključno s posledicami povečanega pritiska na meji,
  ter financiranje usmeriti v prednostne naloge z največjo dodano vrednostjo za Unijo. Za odzivanje na nujne potrebe ter spremembe politike in prednostnih nalog Unije in za usmerjanje financiranja v ukrepe z visoko dodano vrednostjo za Unijo se bo del financiranja prek tematskega instrumenta redno dodeljeval posebnim ukrepom, ukrepom Unije in nujni pomoči. [Sprememba 37]

| (41) | Države članice bi bilo treba spodbujati, da del dodeljenih programskih sredstev uporabijo za financiranje ukrepov iz Priloge IV, tako da pridobijo večji prispevek Unije. |
| --- | --- |

(41)

Države članice bi bilo treba spodbujati, da del dodeljenih programskih sredstev uporabijo za financiranje ukrepov iz Priloge IV, tako da pridobijo večji prispevek Unije.

| (42) | Instrument bi moral
  znotraj določenih okvirov
  prispevati h kritju operativnih stroškov, povezanih z upravljanjem meja, skupno vizumsko politiko in obsežnimi informacijskimi sistemi ter državam članicam omogočati ohranjanje zmogljivosti, ki so ključnega pomena za Unijo kot celoto. Taka podpora je v obliki celotnega kritja posebnih stroškov, povezanih s cilji instrumenta, in bi morala tvoriti sestavni del programov držav članic. [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(42)

Instrument bi moral
  znotraj določenih okvirov
  prispevati h kritju operativnih stroškov, povezanih z upravljanjem meja, skupno vizumsko politiko in obsežnimi informacijskimi sistemi ter državam članicam omogočati ohranjanje zmogljivosti, ki so ključnega pomena za Unijo kot celoto. Taka podpora je v obliki celotnega kritja posebnih stroškov, povezanih s cilji instrumenta, in bi morala tvoriti sestavni del programov držav članic. [Sprememba 38]

| (43) | Poleg začetnih dodeljenih sredstev bi se lahko del razpoložljivih sredstev v okviru instrumenta programom držav članic dodelil tudi za izvajanje posebnih ukrepov. Ti posebni ukrepi bi morali biti opredeljeni na ravni Unije in bi se morali nanašati na ukrepe
  z dodano vrednostjo Unije
  , ki zahtevajo sodelovanje
  med državami članicami
  ali so potrebni za obravnavanje dogodkov v Uniji, ki zahtevajo dodatna finančna sredstva za eno ali več držav članic, na primer nakup tehnične opreme, ki jo potrebuje Evropska agencija za mejno in obalno stražo za izvajanje svojih operativnih dejavnosti, prek programov držav članic, posodobitev obravnave vlog za izdajo vizuma, razvoj novih obsežnih informacijskih sistemov in vzpostavitev interoperabilnosti med temi sistemi. Te posebne ukrepe bo določila Komisija v svojih programih dela
  , ki bi jih bilo treba sprejeti z delegiranimi akti
  . [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(43)

Poleg začetnih dodeljenih sredstev bi se lahko del razpoložljivih sredstev v okviru instrumenta programom držav članic dodelil tudi za izvajanje posebnih ukrepov. Ti posebni ukrepi bi morali biti opredeljeni na ravni Unije in bi se morali nanašati na ukrepe
  z dodano vrednostjo Unije
  , ki zahtevajo sodelovanje
  med državami članicami
  ali so potrebni za obravnavanje dogodkov v Uniji, ki zahtevajo dodatna finančna sredstva za eno ali več držav članic, na primer nakup tehnične opreme, ki jo potrebuje Evropska agencija za mejno in obalno stražo za izvajanje svojih operativnih dejavnosti, prek programov držav članic, posodobitev obravnave vlog za izdajo vizuma, razvoj novih obsežnih informacijskih sistemov in vzpostavitev interoperabilnosti med temi sistemi. Te posebne ukrepe bo določila Komisija v svojih programih dela
  , ki bi jih bilo treba sprejeti z delegiranimi akti
  . [Sprememba 39]

| (44) | Da bi se dopolnilo izvajanje cilja politike v okviru tega instrumenta na nacionalni ravni prek programov držav članic, bi moral instrument zagotavljati tudi podporo za ukrepe na ravni Unije. Taki ukrepi bi morali služiti splošnim strateškim namenom v okviru področja intervencije instrumenta, ki so povezani z analizo politik in inovacijami v politikah, nadnacionalnim vzajemnim učenjem in partnerstvi ter preskušanjem novih pobud in ukrepov po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(44)

Da bi se dopolnilo izvajanje cilja politike v okviru tega instrumenta na nacionalni ravni prek programov držav članic, bi moral instrument zagotavljati tudi podporo za ukrepe na ravni Unije. Taki ukrepi bi morali služiti splošnim strateškim namenom v okviru področja intervencije instrumenta, ki so povezani z analizo politik in inovacijami v politikah, nadnacionalnim vzajemnim učenjem in partnerstvi ter preskušanjem novih pobud in ukrepov po vsej Uniji.

| (45) | Za okrepitev sposobnosti Unije, da se nemudoma odzove na nepredviden ali nesorazmeren migracijski pritisk

  nepredvidene, nujne in specifične potrebe v primeru izrednih razmer
  , zlasti na tistih odsekih meje, kjer je bila stopnja vpliva v skladu z Uredbo (EU) št. 1052/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (30) opredeljena kot taka, da ogroža delovanje schengenskega območja kot celote, pa tudi na pritisk na vizumskih oddelkih konzulatov držav članic ali tveganja za varnost meja, bi moralo biti mogoče

  moral ta instrument izjemoma
  zagotoviti nujno

  finančno
  pomoč
  kot skrajni ukrep
  v skladu z okvirom iz te uredbe. [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(45)

Za okrepitev sposobnosti Unije, da se nemudoma odzove na nepredviden ali nesorazmeren migracijski pritisk

  nepredvidene, nujne in specifične potrebe v primeru izrednih razmer
  , zlasti na tistih odsekih meje, kjer je bila stopnja vpliva v skladu z Uredbo (EU) št. 1052/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (30) opredeljena kot taka, da ogroža delovanje schengenskega območja kot celote, pa tudi na pritisk na vizumskih oddelkih konzulatov držav članic ali tveganja za varnost meja, bi moralo biti mogoče

  moral ta instrument izjemoma
  zagotoviti nujno

  finančno
  pomoč
  kot skrajni ukrep
  v skladu z okvirom iz te uredbe. [Sprememba 40]

| (45a) | Migracij in velikega števila državljanov tretjih držav, ki prečkajo zunanje meje, samih po sebi ne bi smeli obravnavati kot grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, zaradi česar se nujna pomoč v okviru tega instrumenta ne bi smela samodejno uporabiti. [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(45a)

Migracij in velikega števila državljanov tretjih držav, ki prečkajo zunanje meje, samih po sebi ne bi smeli obravnavati kot grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, zaradi česar se nujna pomoč v okviru tega instrumenta ne bi smela samodejno uporabiti. [Sprememba 41]

| (46) | Cilj politike tega instrumenta bo obravnavan tudi s finančnimi instrumenti in proračunskimi jamstvi v političnem oddelku/političnih oddelkih [...] programa InvestEU. Finančna podpora bi morala biti uporabljena za sorazmerno odpravljanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, ukrepi pa se ne bi smeli podvajati ali v celoti nadomestiti zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. Ukrepi bi morali imeti jasno evropsko dodano vrednost.
  [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(46)

Cilj politike tega instrumenta bo obravnavan tudi s finančnimi instrumenti in proračunskimi jamstvi v političnem oddelku/političnih oddelkih [...] programa InvestEU. Finančna podpora bi morala biti uporabljena za sorazmerno odpravljanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, ukrepi pa se ne bi smeli podvajati ali v celoti nadomestiti zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. Ukrepi bi morali imeti jasno evropsko dodano vrednost.
  [Sprememba 42]

| (47) | Ta uredba določa finančna sredstva za celotni instrument, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu [točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju] (31). |
| --- | --- |

(47)

Ta uredba določa finančna sredstva za celotni instrument, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu [točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju] (31).

| (48) | Za ta instrument se uporablja Uredba (EU, Euratom) .../... [nova finančna uredba] (32) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih. Za zagotovitev skladnosti pri izvajanju programov financiranja Unije se za ukrepe, ki se izvajajo z neposrednim ali posrednim upravljanjem v okviru instrumenta, uporablja finančna uredba. |
| --- | --- |

(48)

Za ta instrument se uporablja Uredba (EU, Euratom) .../... [nova finančna uredba] (32) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih. Za zagotovitev skladnosti pri izvajanju programov financiranja Unije se za ukrepe, ki se izvajajo z neposrednim ali posrednim upravljanjem v okviru instrumenta, uporablja finančna uredba.

| (49) | Za izvajanje ukrepov z deljenim upravljanjem bi moral biti instrument del skladnega okvira, ki
  bi
  ga sestavljajo

  sestavljali
  ta uredba, finančna uredba in Uredba (EU) .../... [uredba o skupnih določbah]

  instrument, ki bi določal skupne določbe za deljeno upravljanje
  .
  V primeru nasprotujočih si določb bi morala imeti ta uredba prednost pred skupnimi določbami. [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(49)

Za izvajanje ukrepov z deljenim upravljanjem bi moral biti instrument del skladnega okvira, ki
  bi
  ga sestavljajo

  sestavljali
  ta uredba, finančna uredba in Uredba (EU) .../... [uredba o skupnih določbah]

  instrument, ki bi določal skupne določbe za deljeno upravljanje
  .
  V primeru nasprotujočih si določb bi morala imeti ta uredba prednost pred skupnimi določbami. [Sprememba 43]

| (50) | Uredba (EU) .../... [uredba o skupnih določbah] določa okvir za ukrepe Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), Kohezijskega sklada, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Sklada za azil in migracije, Sklada za notranjo varnost ter instrumenta za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ter zlasti pravila o načrtovanju, spremljanju, ocenjevanju, upravljanju in kontroli skladov EU, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Poleg tega je treba v tej uredbi določiti cilje instrumenta za upravljanje meja in vizume ter posebne določbe o dejavnostih, ki se lahko iz njega financirajo. |
| --- | --- |

(50)

Uredba (EU) .../... [uredba o skupnih določbah] določa okvir za ukrepe Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), Kohezijskega sklada, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Sklada za azil in migracije, Sklada za notranjo varnost ter instrumenta za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ter zlasti pravila o načrtovanju, spremljanju, ocenjevanju, upravljanju in kontroli skladov EU, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Poleg tega je treba v tej uredbi določiti cilje instrumenta za upravljanje meja in vizume ter posebne določbe o dejavnostih, ki se lahko iz njega financirajo.

| (51) | Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrol, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. Pri tem bi bilo treba upoštevati tudi možnost uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranje, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe. |
| --- | --- |

(51)

Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrol, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. Pri tem bi bilo treba upoštevati tudi možnost uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranje, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe.

| (52) | V skladu z Uredbo (EU) .../... [nova finančna uredba] (33), Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (34), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (35), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (36) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (37) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (38). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.
  Rezultate preiskav o nepravilnostih ali goljufijah v zvezi z instrumentom bi bilo treba dati na voljo Evropskemu parlamentu. [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(52)

V skladu z Uredbo (EU) .../... [nova finančna uredba] (33), Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (34), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (35), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (36) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (37) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (38). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.
  Rezultate preiskav o nepravilnostih ali goljufijah v zvezi z instrumentom bi bilo treba dati na voljo Evropskemu parlamentu. [Sprememba 44]

| (53) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. |
| --- | --- |

(53)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU.

| (54) | V skladu s členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (39) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji instrumenta ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan. |
| --- | --- |

(54)

V skladu s členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (39) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji instrumenta ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan.

| (55) | V skladu s členom 349 PDEU in sporočilom Komisije z naslovom „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“, ki ga je Svet potrdil v sklepih z dne 12. aprila 2018, bi morale zadevne države članice zagotoviti, da njihovi nacionalni programi obravnavajo na novo ponavljajoče se grožnje, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije
  , kot so varovanje meja, nesorazmeren pritok ljudi ali uporaba informacijskih sistemov EU
  . Instrument

  Glede na te posebnosti instrument
  te države članice podpira z ustreznimi viri za primerno pomoč najbolj oddaljenim regijam. [Sprememba 45] |
| --- | --- |

(55)

V skladu s členom 349 PDEU in sporočilom Komisije z naslovom „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“, ki ga je Svet potrdil v sklepih z dne 12. aprila 2018, bi morale zadevne države članice zagotoviti, da njihovi nacionalni programi obravnavajo na novo ponavljajoče se grožnje, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije
  , kot so varovanje meja, nesorazmeren pritok ljudi ali uporaba informacijskih sistemov EU
  . Instrument

  Glede na te posebnosti instrument
  te države članice podpira z ustreznimi viri za primerno pomoč najbolj oddaljenim regijam. [Sprememba 45]

| (56) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (40) je treba oceniti ta instrument na podlagi informacij, zbranih prek posebnih zahtev za spremljanje, pri čemer bi se bilo treba izogniti pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti za države članice. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive

  kvalitativne in kvantitativne
  kazalnike, ki bodo podlaga za oceno učinkov instrumenta na terenu. Da bi se izmerila uspešnost instrumenta, bi bilo treba za vsak specifični cilj instrumenta določiti kazalnike in povezane cilje. [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(56)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (40) je treba oceniti ta instrument na podlagi informacij, zbranih prek posebnih zahtev za spremljanje, pri čemer bi se bilo treba izogniti pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti za države članice. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive

  kvalitativne in kvantitativne
  kazalnike, ki bodo podlaga za oceno učinkov instrumenta na terenu. Da bi se izmerila uspešnost instrumenta, bi bilo treba za vsak specifični cilj instrumenta določiti kazalnike in povezane cilje. [Sprememba 46]

| (57) | Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta instrument prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in doseganju skupnega cilja, da bi bilo 25 % proračunskih odhodkov EU namenjenih za podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem instrumenta ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih postopkov ocenjevanja in pregledovanja. |
| --- | --- |

(57)

Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta instrument prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in doseganju skupnega cilja, da bi bilo 25 % proračunskih odhodkov EU namenjenih za podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem instrumenta ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih postopkov ocenjevanja in pregledovanja.

| (58) | Komisija in države članice bi morale s pomočjo kazalnikov in finančnega poročanja spremljati izvajanje instrumenta v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah] in te uredbe

  bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predložiti povzetek sprejetih letnih poročil o smotrnosti. Na zahtevo bi jima morala dati na voljo celotno besedilo letnih poročil o smotrnosti
  . [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(58)

Komisija in države članice bi morale s pomočjo kazalnikov in finančnega poročanja spremljati izvajanje instrumenta v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah] in te uredbe

  bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predložiti povzetek sprejetih letnih poročil o smotrnosti. Na zahtevo bi jima morala dati na voljo celotno besedilo letnih poročil o smotrnosti
  . [Sprememba 47]

| (58a) | Pomembno je, da se dobro finančno poslovodenje in pravna varnost zagotavljata v prehodnem obdobju in ves čas izvajanja instrumenta. Ukrepov, sprejetih v obdobju 2014–2020, v tem prehodnem obdobju ne bi smeli prekinjati. [Sprememba 48] |
| --- | --- |

(58a)

Pomembno je, da se dobro finančno poslovodenje in pravna varnost zagotavljata v prehodnem obdobju in ves čas izvajanja instrumenta. Ukrepov, sprejetih v obdobju 2014–2020, v tem prehodnem obdobju ne bi smeli prekinjati. [Sprememba 48]

| (59) | Za dopolnitev in spremembo nebistvenih elementov te uredbe v zvezi s seznamom ukrepov, upravičenih do višje stopnje sofinanciranja, iz Priloge IV in operativno podporo ter za nadaljnji razvoj skupnega okvira za spremljanje in ocenjevanje bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (41). |
| --- | --- |

(59)

Za dopolnitev in spremembo nebistvenih elementov te uredbe v zvezi s seznamom ukrepov, upravičenih do višje stopnje sofinanciranja, iz Priloge IV in operativno podporo ter za nadaljnji razvoj skupnega okvira za spremljanje in ocenjevanje bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (41).

| (60) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (42). Za sprejetje izvedbenih aktov, ki določajo skupne obveznosti držav članic, zlasti v zvezi z zagotavljanjem informacij Komisiji, bi se moral uporabiti postopek pregleda, za sprejetje izvedbenih aktov, povezanih z ureditvijo zagotavljanja informacij Komisiji v okviru načrtovanja in poročanja, pa bi se moral zaradi njihove popolnoma tehnične narave uporabiti svetovalni postopek. [Sprememba 49] |
| --- | --- |

(60)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (42). Za sprejetje izvedbenih aktov, ki določajo skupne obveznosti držav članic, zlasti v zvezi z zagotavljanjem informacij Komisiji, bi se moral uporabiti postopek pregleda, za sprejetje izvedbenih aktov, povezanih z ureditvijo zagotavljanja informacij Komisiji v okviru načrtovanja in poročanja, pa bi se moral zaradi njihove popolnoma tehnične narave uporabiti svetovalni postopek. [Sprememba 49]

| (61) | Udeležba države članice pri tem instrumentu ne bi smela sovpadati z njeno udeležbo pri začasnem finančnem instrumentu Unije, ki upravičene države članice med drugim podpira pri financiranju ukrepov na novih zunanjih mejah Unije za izvajanje schengenskega pravnega reda v zvezi z mejami in vizumi ter nadzorom zunanjih meja. |
| --- | --- |

(61)

Udeležba države članice pri tem instrumentu ne bi smela sovpadati z njeno udeležbo pri začasnem finančnem instrumentu Unije, ki upravičene države članice med drugim podpira pri financiranju ukrepov na novih zunanjih mejah Unije za izvajanje schengenskega pravnega reda v zvezi z mejami in vizumi ter nadzorom zunanjih meja.

| (62) | Ta uredba za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (43), ki spadajo na področje iz točk A in B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (44). |
| --- | --- |

(62)

Ta uredba za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (43), ki spadajo na področje iz točk A in B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (44).

| (63) | Ta uredba za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (45), ki spadajo na področje iz točk A in B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (46). |
| --- | --- |

(63)

Ta uredba za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (45), ki spadajo na področje iz točk A in B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (46).

| (64) | Ta uredba za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (47), ki spadajo na področje iz točk A in B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (48). |
| --- | --- |

(64)

Ta uredba za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (47), ki spadajo na področje iz točk A in B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (48).

| (65) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(65)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo.

| (66) | Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (49) ne sodeluje. Irska torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(66)

Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (49) ne sodeluje. Irska torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (67) | Obdobje uporabe te uredbe je primerno prilagoditi obdobju uporabe Uredbe Sveta (EU, Euratom) .../... [uredba o večletnem finančnem okviru] (50) – |
| --- | --- |

(67)

Obdobje uporabe te uredbe je primerno prilagoditi obdobju uporabe Uredbe Sveta (EU, Euratom) .../... [uredba o večletnem finančnem okviru] (50) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1.   S to uredbo se vzpostavi instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume (v nadaljnjem besedilu: instrument) v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (v nadaljnjem besedilu: sklad)
  za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027
  . [Sprememba 50]

2.   Sklad se vzpostavi s to uredbo in z Uredbo (EU) .../... [Sklad za opremo za carinske kontrole], ki v okviru [Sklada za integrirano upravljanje meja] (51)
  vzpostavlja instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole.
  [Sprememba 51]

3.   V Uredbi

  tej uredbi
  so določeni cilji instrumenta,
  specifični cilji in ukrepi za doseganje teh specifičnih ciljev,
  proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja. [Sprememba 52]

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev;
  [Sprememba 53] |
| --- | --- |

(1)

„operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev;
  [Sprememba 53]

| (2) | „mejni prehod“ pomeni kateri koli mejni prehod, ki ga pristojni organi odobrijo za prehod zunanjih meja, uradno priglašen v skladu s členom 2(8) Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta (52); |
| --- | --- |

(2)

„mejni prehod“ pomeni kateri koli mejni prehod, ki ga pristojni organi odobrijo za prehod zunanjih meja, uradno priglašen v skladu s členom 2(8) Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta (52);

| (3) | „evropsko integrirano upravljanje meja“ pomeni elemente, navedene v členu 4 Uredbe (EU) 2016/1624; |
| --- | --- |

(3)

„evropsko integrirano upravljanje meja“ pomeni elemente, navedene v členu 4 Uredbe (EU) 2016/1624;

| (4) | „zunanje meje“ pomeni
  zunanje
  meje držav članic
  , kot so določene v točki 2 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399
  : kopenske meje, vključno z mejami na rekah in jezerih, morske meje in letališča ter rečna, morska in jezerska pristanišča, za katere se uporabljajo določbe prava Unije o prehajanju zunanjih meja, vključno s tistimi notranjimi mejami, na katerih nadzor še ni bil odpravljen; [Sprememba 54] |
| --- | --- |

(4)

„zunanje meje“ pomeni
  zunanje
  meje držav članic
  , kot so določene v točki 2 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399
  : kopenske meje, vključno z mejami na rekah in jezerih, morske meje in letališča ter rečna, morska in jezerska pristanišča, za katere se uporabljajo določbe prava Unije o prehajanju zunanjih meja, vključno s tistimi notranjimi mejami, na katerih nadzor še ni bil odpravljen; [Sprememba 54]

| (5) | „odsek zunanje meje“ pomeni celotno kopensko ali morsko zunanjo mejo države članice ali njen del, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) št. 1052/2013; |
| --- | --- |

(5)

„odsek zunanje meje“ pomeni celotno kopensko ali morsko zunanjo mejo države članice ali njen del, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) št. 1052/2013;

| (6) | „žariščna točka“ pomeni žariščno točko, kot je opredeljena v členu 2(10) Uredbe (EU) 2016/1624; |
| --- | --- |

(6)

„žariščna točka“ pomeni žariščno točko, kot je opredeljena v členu 2(10) Uredbe (EU) 2016/1624;

| (7) | „notranje meje, na katerih nadzor še ni bil odpravljen“ pomeni:






  (a) | skupno mejo med državo članico, ki v celoti izvaja schengenski pravni red, in državo članico, ki je dolžna v celoti izvajati schengenski pravni red skladno z aktom o pristopu te države članice, za katero pa zadevni sklep Sveta o dovoljenju za polno izvajanje tega pravnega reda še ni začel veljati; |
| --- | --- | --- |

(7)

„notranje meje, na katerih nadzor še ni bil odpravljen“ pomeni:

(a)

skupno mejo med državo članico, ki v celoti izvaja schengenski pravni red, in državo članico, ki je dolžna v celoti izvajati schengenski pravni red skladno z aktom o pristopu te države članice, za katero pa zadevni sklep Sveta o dovoljenju za polno izvajanje tega pravnega reda še ni začel veljati;

| (b) | skupno mejo med dvema državama članicama, ki sta dolžni v celoti izvajati schengenski pravni red skladno z ustreznima aktoma o pristopu teh dveh držav članic, za kateri pa zadevni sklep Sveta o dovoljenju za polno izvajanje tega pravnega reda še ni začel veljati. |
| --- | --- |

(b)

skupno mejo med dvema državama članicama, ki sta dolžni v celoti izvajati schengenski pravni red skladno z ustreznima aktoma o pristopu teh dveh držav članic, za kateri pa zadevni sklep Sveta o dovoljenju za polno izvajanje tega pravnega reda še ni začel veljati.

Člen 3

Cilji instrumenta

1.   Cilj politike tega instrumenta v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja je zagotavljati dobro in učinkovito evropsko integrirano upravljanje meja na zunanjih mejah ob ohranjanju prostega gibanja oseb v Uniji in ob doslednem spoštovanju obveznosti

  pravnega reda
  Unije na področju temeljnih pravic ter s tem prispevati k zagotavljanju visoke ravni varnosti v Uniji

  ter mednarodnih obveznosti Unije in njenih držav članic, ki izhajajo iz mednarodnih instrumentov, katerih podpisnice so
  . [Sprememba 55]

2.   V okviru cilja politike iz odstavka 1 instrument prispeva k naslednjima specifičnima ciljema:

| (a) | podpiranje učinkovitega evropskega integriranega upravljanja meja, ki ga izvaja evropska mejna in obalna straža kot skupno odgovornost Evropske agencije za mejno in obalno stražo ter nacionalnih organov, odgovornih za upravljanje meja, da bi se omogočalo zakonito prehajanje meja, preprečevala in odkrivala nezakonito

  nedovoljeno
  priseljevanje in čezmejna kazniva dejanja ter učinkovito upravljali migracijski tokovi; [Sprememba 56] |
| --- | --- |

(a)

podpiranje učinkovitega evropskega integriranega upravljanja meja, ki ga izvaja evropska mejna in obalna straža kot skupno odgovornost Evropske agencije za mejno in obalno stražo ter nacionalnih organov, odgovornih za upravljanje meja, da bi se omogočalo zakonito prehajanje meja, preprečevala in odkrivala nezakonito

  nedovoljeno
  priseljevanje in čezmejna kazniva dejanja ter učinkovito upravljali migracijski tokovi; [Sprememba 56]

| (b) | podpiranje skupne vizumske politike za omogočanje zakonitega potovanja in preprečevanje migracijskih in varnostnih tveganj

  , ki bo zagotavljala bolj usklajen pristop držav članic pri izdajanju vizumov, olajšala zakonito potovanje in zmanjšala varnostna tveganja
  . [Sprememba 57] |
| --- | --- |

(b)

podpiranje skupne vizumske politike za omogočanje zakonitega potovanja in preprečevanje migracijskih in varnostnih tveganj

  , ki bo zagotavljala bolj usklajen pristop držav članic pri izdajanju vizumov, olajšala zakonito potovanje in zmanjšala varnostna tveganja
  . [Sprememba 57]

3.   V okviru specifičnih ciljev iz odstavka 2 se instrument izvaja z izvedbenimi ukrepi iz Priloge II.

Člen 3a

Nediskriminacija in spoštovanje temeljnih pravic

Instrument se mora izvajati ob doslednem spoštovanju pravic in načel pravnega reda Unije, Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter mednarodnih obveznosti Unije v zvezi s temeljnimi pravicami, zlasti z zagotavljanjem skladnosti z načeloma nediskriminacije in nevračanja. [Sprememba 58]

Člen 4

Področje uporabe podpore

1.   V okviru ciljev iz člena 3 in v skladu z izvedbenimi ukrepi iz Priloge II instrument podpira
  ukrepe, ki prispevajo k doseganju ciljev iz člena 3,
  zlasti
  pa
  ukrepe iz Priloge III. [Sprememba 59]

2.   Za doseganje ciljev te uredbe

  iz člena 3
  lahko instrument podpira ukrepe v skladu s prednostnimi nalogami Unije

  v izjemnih primerih, v okviru opredeljenih omejitev in ob upoštevanju ustreznih zaščitnih ukrepov podpira ukrepe
  iz Priloge III v tretjih državah in v zvezi z njimi, če je to primerno,

  in sicer
  v skladu s členom 5. [Sprememba 60]

2a.
     
  Skupni znesek finančnih sredstev za podporne ukrepe v tretjih državah ali v zvezi z njimi v okviru tematskega instrumenta v skladu s členom 8 ne sme presegati 4 % skupnega zneska, dodeljenega tematskemu instrumentu v skladu s členom 7(2)(b). [Sprememba 61]

2b.
     
  Skupni znesek finančnih sredstev za podporne ukrepe v tretjih državah ali v zvezi z njimi v okviru programov držav članic v skladu s členom 12 za posamezno državo ne sme presegati 4 % skupnega zneska, dodeljenega tej državi članici v skladu s členom 7(2)(a), členom 10(1) in Prilogo I. [Sprememba 62]

3.   Naslednji ukrepi niso upravičeni:

| (a) | ukrepi iz odstavka 1(a) Priloge III na tistih notranjih mejah, na katerih nadzor še ni bil odpravljen; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi iz odstavka 1(a) Priloge III na tistih notranjih mejah, na katerih nadzor še ni bil odpravljen;

| (b) | ukrepi v zvezi z začasno in izjemno ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah, kot sta opredeljeni v Uredbi (EU) 2016/399; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi v zvezi z začasno in izjemno ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah, kot sta opredeljeni v Uredbi (EU) 2016/399;

| (c) | kar zadeva nadzor blaga:






  (1) | ukrepi, katerih edini cilj ali učinek je nadzor blaga; |
| --- | --- | --- |

(c)

kar zadeva nadzor blaga:

(1)

ukrepi, katerih edini cilj ali učinek je nadzor blaga;

| (2) | nakup, vzdrževanje ali posodobitev opreme, razen prevoznih sredstev, katere eden od ciljev ali učinkov je nadzor blaga; |
| --- | --- |

(2)

nakup, vzdrževanje ali posodobitev opreme, razen prevoznih sredstev, katere eden od ciljev ali učinkov je nadzor blaga;

| (3) | drugi ukrepi na podlagi te uredbe, katerih glavni cilj ali učinek je nadzor blaga. |
| --- | --- |

(3)

drugi ukrepi na podlagi te uredbe, katerih glavni cilj ali učinek je nadzor blaga.

V izrednih razmerah
  , kot so opisane v členu 23,
  se lahko neupravičeni ukrepi iz tega odstavka štejejo za upravičene. [Sprememba 63]

Člen 5

Upravičeni subjekti

1.   Upravičeni so lahko naslednji subjekti:

| (a) | pravni subjekti s sedežem v eni od naslednjih držav:






  (i) | državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju; |
| --- | --- | --- |

(a)

pravni subjekti s sedežem v eni od naslednjih držav:

(i)

državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju;

| (ii) | tretji državi, navedeni v programu dela, pod pogoji iz programa
  , če so vsi ukrepi tretje države, v njej ali v zvezi z njo popolnoma v skladu s pravicami in načeli iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter z mednarodnimi obveznostmi Unije in držav članic; [Sprememba 64] |
| --- | --- |

(ii)

tretji državi, navedeni v programu dela, pod pogoji iz programa
  , če so vsi ukrepi tretje države, v njej ali v zvezi z njo popolnoma v skladu s pravicami in načeli iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter z mednarodnimi obveznostmi Unije in držav članic; [Sprememba 64]

| (b) | vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse mednarodne organizacije. |
| --- | --- |

(b)

vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse mednarodne organizacije.

2.   Fizične osebe niso upravičene.

3.   Pravni subjekti s sedežem v tretji državi so izjemoma upravičeni do udeležbe, kadar je to potrebno za doseganje ciljev določenega ukrepa
  in ko je to popolnoma v skladu s pravnim redom Unije ter Listino o temeljnih pravicah Evropske unije
  . [Sprememba 65]

4.   Pravni subjekti, ki sodelujejo v konzorcijih vsaj dveh neodvisnih subjektov s sedežem v različnih državah članicah ali
  v
  čezmorskih državah ali ozemljih, povezanih s temi državami, ali tretjih državah, so upravičeni.
  Kadar imajo mednarodne organizacije, ki sodelujejo v konzorciju, sedež v tretji državi, se uporablja člen 6(3). [Sprememba 66]

POGLAVJE II

FINANČNI IN IZVEDBENI OKVIR

ODDELEK 1

SKUPNE DOLOČBE

Člen 6

Splošna načela

1.   Podpora, zagotovljena na podlagi te uredbe, dopolnjuje nacionalne, regionalne in lokalne intervencije ter je osredotočena na prinašanje dodane vrednosti
  Unije
  za cilje te uredbe. [Sprememba 67]

2.   Komisija in države članice zagotovijo, da je podpora, zagotovljena na podlagi te uredbe in s strani držav članic, skladna z ustreznimi dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Unije ter da dopolnjuje druge instrumente Unije.

3.   Instrument se izvaja v okviru deljenega, neposrednega ali posrednega upravljanja v skladu s členom 62(1)(a), (b) in (c) finančne uredbe.

3b.
     
  Komisija in države članice pri izvajanju instrumenta sodelujejo. Komisija vzpostavi informacijsko in kontaktno točko, ki države članice podpira in prispeva k učinkovitemu dodeljevanju finančnih sredstev. [Sprememba 68]

Člen 7

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje instrumenta za obdobje 2021–2027 znašajo
  7 087 760 000 EUR v cenah iz leta 2018 (
  8 018 000 000 EUR v tekočih cenah). [Sprememba 69]

2.   Finančna sredstva se uporabijo na naslednji način:

| (a) | 4 252 833 000 EUR v cenah iz leta 2018 (
  4 811 000 000 EUR
  v tekočih cenah)
  se dodeli za programe, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja, od tega
  138 962 000 EUR v cenah iz leta 2018 (
  157 200 000 EUR
  v tekočih cenah)
  za posebno tranzitno shemo iz člena 16, ki se izvaja v okviru deljenega upravljanja; [Sprememba 70] |
| --- | --- |

(a)

4 252 833 000 EUR v cenah iz leta 2018 (
  4 811 000 000 EUR
  v tekočih cenah)
  se dodeli za programe, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja, od tega
  138 962 000 EUR v cenah iz leta 2018 (
  157 200 000 EUR
  v tekočih cenah)
  za posebno tranzitno shemo iz člena 16, ki se izvaja v okviru deljenega upravljanja; [Sprememba 70]

| (b) | 2 834 927 000 EUR v cenah iz leta 2018 (
  3 207 000 000 EUR
  v tekočih cenah)
  se dodeli za tematski instrument. [Sprememba 71] |
| --- | --- |

(b)

2 834 927 000 EUR v cenah iz leta 2018 (
  3 207 000 000 EUR
  v tekočih cenah)
  se dodeli za tematski instrument. [Sprememba 71]

3.   Do 0,52 % finančnih sredstev se dodeli za tehnično pomoč na pobudo Komisije za izvajanje instrumenta.

4.   Na podlagi ustreznih določb iz pridružitvenih sporazumov držav, ki se pridružijo izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, se vzpostavijo ureditve za določitev narave in načinov udeležbe teh držav. Finančni prispevki teh držav se dodajo skupnim sredstvom, ki so na voljo iz proračuna Unije, navedenim v odstavku 1.

Člen 8

Splošne določbe o izvajanju tematskega instrumenta

1.   Finančna sredstva iz člena 7(2)(b) se prožno dodelijo prek tematskega instrumenta v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja, kot je določeno v programih dela. Finančna sredstva iz tematskega instrumenta se uporabijo za njegove elemente:

| (a) | posebne ukrepe; |
| --- | --- |

(a)

posebne ukrepe;

| (b) | ukrepe Unije |
| --- | --- |

(b)

ukrepe Unije

| (c) | in nujno pomoč. |
| --- | --- |

(c)

in nujno pomoč.

Iz finančnih sredstev za tematski instrument se podpira tudi tehnična pomoč na pobudo Komisije.

2.   Finančna sredstva iz tematskega instrumenta se uporabijo za obravnavanje prednostnih nalog z visoko dodano vrednostjo za Unijo ali za odzivanje na nujne potrebe v skladu z dogovorjenimi prednostnimi nalogami Unije iz Priloge II.
  Komisija se pri pripravi delovnih programov posvetuje z organizacijami, ki zastopajo partnerje na ravni Unije, vključno s civilno družbo. [Sprememba 72]

2a.
     
  Najmanj 20 % finančnih sredstev iz tematskega instrumenta se dodeli za specifični cilj iz člena 3(2)(b). [Sprememba 73]

3.   Kadar se finančna sredstva iz tematskega instrumenta dodelijo državam članicam v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, se zagotovi, da na izbrane

  ne dodelijo sredstva za
  projekte ne vpliva obrazloženo mnenje Komisije

  , za katere
  na podlagi člena 258 PDEU

  obrazloženega mnenja Komisije
  v zvezi s kršitvijo, ki ogroža zakonitost in pravilnost odhodkov ali smotrnost projektov

  na podlagi člena 258 PDEU obstajajo dokazi
  ,
  da je mogoče dvomiti o njihovi zakonitosti
  ali
  o zakonitosti in pravilnosti financiranja ali smotrnosti teh projektov
  . [Sprememba 74]

4.   Kadar se finančna sredstva iz tematskega instrumenta izvršujejo v okviru deljenega upravljanja, Komisija za namene člena 18 in člena 19(2) Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah] oceni, ali na predvidene ukrepe ne vpliva obrazloženo mnenje Komisije

  predvidene ukrepe oceni in tako zagotovi, da se ne dodelijo sredstva za projekte, za katere na podlagi obrazloženega mnenja Komisije v zvezi s kršitvijo
  na podlagi člena 258 PDEU v zvezi s kršitvijo, ki ogroža zakonitost in pravilnost odhodkov ali smotrnost

  obstajajo dokazi, da je mogoče dvomiti o njihovi zakonitosti ali o zakonitosti in pravilnosti financiranja ali smotrnosti teh
  projektov. [Sprememba 75]

4a.
     
  Kadar se finančna sredstva iz tematskega instrumenta dodelijo v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, Komisija oceni, ali na predvidene ukrepe ne vplivajo splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državi članici, ki vplivajo ali bi lahko vplivale na načela dobrega finančnega poslovodenja ali zaščito finančnih interesov Unije, tako da bi lahko ogrozile zakonitost in pravilnost izdatkov ali izvajanja projektov. [Sprememba 76]

5.   Komisija določi skupni znesek, ki bo na voljo za tematski instrument v okviru letnih dodeljenih sredstev iz proračuna Unije.

6.   Komisija

  Na Komisijo se
  za tematski instrument sprejme sklepe o financiranju

  prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29 za oblikovanje programov dela
  , kot so navedeni v členu 110 finančne uredbe,
  in
  v katerih določi cilje in ukrepe

  se določijo cilji in ukrepi
  , ki se podprejo, ter zneske

  zneski
  za vsakega od njegovih elementov, kot so navedeni v odstavku 1. V sklepih o financiranju se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja.
  [Sprememba 77]

7.   Komisija lahko po sprejetju sklepa o financiranju

  programa dela
  iz odstavka 3

  6
  ustrezno spremeni programe, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. [Sprememba 78]

8.   Sklepi o financiranju

  Programi dela
  so lahko letni ali večletni in lahko zajemajo enega ali več elementov tematskega instrumenta. [Sprememba 79]

ODDELEK 2

PODPORA IN IZVAJANJE V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

Člen 9

Področje uporabe

1.   Ta oddelek se uporablja za del finančnih sredstev iz člena 7(2)(a) in dodatna sredstva, ki se izvršujejo v okviru deljenega upravljanja v skladu s sklepom

  z delovnimi programi
  Komisije za tematski instrument iz člena 8. [Sprememba 80]

2.   Podpora na podlagi tega oddelka se izvaja v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom 63 finančne uredbe in Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah].

Člen 10

Proračunska sredstva

1.   Sredstva iz člena 7(2)(a) se okvirno dodelijo nacionalnim programom, ki jih države članice izvajajo v okviru deljenega upravljanja (v nadaljnjem besedilu: programi), na naslednji način:

| (a) | 3 543 880 000 EUR v cenah iz leta 2018 (
  4 009 000 000 EUR
  v tekočih cenah)
  državam članicam v skladu z merili iz Priloge I; [Sprememba 81] |
| --- | --- |

(a)

3 543 880 000 EUR v cenah iz leta 2018 (
  4 009 000 000 EUR
  v tekočih cenah)
  državam članicam v skladu z merili iz Priloge I; [Sprememba 81]

| (b) | 708 953 000 EUR v cenah iz leta 2018 (
  802 000 000 EUR
  v tekočih cenah)
  državam članicam za prilagoditev sredstev, dodeljenih za programe, kot je navedeno v členu 13(1). [Sprememba 82] |
| --- | --- |

(b)

708 953 000 EUR v cenah iz leta 2018 (
  802 000 000 EUR
  v tekočih cenah)
  državam članicam za prilagoditev sredstev, dodeljenih za programe, kot je navedeno v členu 13(1). [Sprememba 82]

2.   Če se znesek iz odstavka 1(b) ne dodeli, se preostali znesek lahko doda znesku iz člena 7(2)(b).

Člen 11

Stopnje sofinanciranja

1.   Prispevek iz proračuna Unije ne presega 75

  85
   % skupnih upravičenih odhodkov projekta
  iz držav članic, katerih bruto nacionalni dohodek je nižji od 90 % povprečja Unije, in 75 % skupnih upravičenih izdatkov za druge države članice
  . [Sprememba 83]

2.   Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 90 % skupnih upravičenih odhodkov za projekte, ki se izvajajo v okviru posebnih ukrepov.

3.   Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 90 % skupnih upravičenih odhodkov za ukrepe iz Priloge IV.

4.   Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih odhodkov za operativno podporo, vključno s posebno tranzitno shemo.

5.   Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih odhodkov za nujno pomoč.

6.   V sklepu Komisije o odobritvi programa se določita stopnja sofinanciranja in največji znesek podpore iz tega instrumenta za vrste ukrepov iz odstavkov 1 do 5.

7.   V sklepu Komisije se za vsak specifični cilj določi, ali se stopnja sofinanciranja za specifični cilj uporabi za:

| (a) | skupni prispevek, vključno z javnim in zasebnim prispevkom, ali |
| --- | --- |

(a)

skupni prispevek, vključno z javnim in zasebnim prispevkom, ali

| (b) | le za javni prispevek. |
| --- | --- |

(b)

le za javni prispevek.

Člen 12

Programi

1.   Vsaka država članica zagotovi

  in Komisija zagotovita
  , da so prednostne naloge, obravnavane v njenem

  nacionalnem
  programu, skladne s prednostnimi nalogami Unije in izzivi na področju upravljanja meja in vizumov ter ustrezne glede na njih ter da so v celoti skladne z ustreznim pravnim redom Unije in dogovorjenimi prednostnimi nalogami Unije
  ter mednarodnimi obveznostmi Unije in držav članic na podlagi mednarodnih instrumentov, katerih podpisnice so
  . Države članice pri opredelitvi prednostnih nalog v okviru svojih programov zagotovijo, da so izvedbeni ukrepi iz Priloge II ustrezno obravnavani. [Sprememba 84]

1a.
     
  V zvezi s tem države članice dodelijo najmanj 20 % dodeljenih finančnih sredstev specifičnemu cilju iz člena 3(2)(b). [Sprememba 85]

2.   Komisija
  po potrebi
  zagotovi, da sta

  so
  Evropska agencija za mejno in obalno stražo in po potrebi, agencija eu-LISA
  , Agencija Evropske unije za temeljne pravice in vse druge ustrezne agencije Unije
  že v zgodnji fazi vključeni

  vključene
  v razvoj programov držav članic na področjih, ki spadajo v njuno pristojnost. [Sprememba 86]

3.   Komisija se z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo posvetuje o osnutkih programov s posebnim poudarkom na dejavnostih v okviru operativne podpore v skladu s členom 3(2)(a), da se zagotovita skladnost in medsebojno dopolnjevanje ukrepov agencije in ukrepov držav članic v zvezi z upravljanjem meja, prepreči dvojno financiranje in doseže stroškovna učinkovitost.

3a.
     
  Komisija se z agencijo eu-LISA posvetuje o osnutkih programov s posebnim poudarkom na dejavnostih v okviru tehnične podpore v skladu s členom 3(2)(b), da se zagotovita skladnost in medsebojno dopolnjevanje ukrepov te agencije in držav članic. [Sprememba 88]

4.   Komisija lahko Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo in po potrebi agencijo eu-LISA
  , Agencijo Evropske unije za temeljne pravice in vse druge ustrezne agencije
  vključi v naloge spremljanja in ocenjevanja iz oddelka 5, zlasti da se zagotovi, da so ukrepi, izvedeni s podporo instrumenta, skladni z ustreznim pravnim redom Unije in dogovorjenimi prednostnimi nalogami Unije. [Sprememba 89]

5.   Po sprejetju priporočil v okviru področja uporabe te uredbe v skladu z Uredbo (EU) št. 1053/2013 in priporočil v okviru izvedbe ocen ranljivosti v skladu z Uredbo (EU) 2016/1624 zadevna država članica skupaj s Komisijo prouči najprimernejši način za obravnavanje teh priporočil s podporo tega instrumenta.

6.   Če je to ustrezno, Komisija Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo
  , agencijo eu-LISA, Agencijo Evropske unije za temeljne pravice in vse druge ustrezne agencije ali organe
  vključi v proučitev najprimernejšega načina za obravnavanje priporočil s podporo tega instrumenta. [Sprememba 90]

7.   Zadevna država članica pri izvajanju odstavka 5 zagotovi, da je izvajanje ukrepov za obravnavanje morebitnih ugotovljenih pomanjkljivosti, zlasti ukrepov za obravnavanje resnih pomanjkljivosti in ocen o neizpolnjevanju zahtev, prednostna naloga njenega programa.

8.   Zadevni program se po potrebi spremeni, da se upoštevajo priporočila iz odstavka 5
  ter napredek pri doseganju mejnikov in ciljev, kot je ocenjen v letnih poročilih o smotrnosti iz člena 27(2)(a)
  . Spremenjeni program lahko, odvisno od posledic prilagoditve, odobri Komisija. [Sprememba 91]

9.   Zadevna država članica lahko ob sodelovanju in posvetovanju s Komisijo in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo prerazporedi sredstva znotraj svojega programa, vključno s tistimi, ki so načrtovana za operativno podporo, da bi se obravnavala priporočila iz odstavka 5, ki imajo finančne posledice.

10.   Ko

  Preden
  se država članica odloči, da bo s podporo instrumenta izvedla projekte s tretjo državo
  , v tej državi
  ali
  v zvezi z njo, zagotovi, da so vsi ukrepi tretje države,
  v njej,
  ali v zvezi z njo skladni z mednarodnimi obveznostmi Unije in te države članice ter se z njimi dosledno spoštujejo pravice in načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah
  se pred začetkom projekta posvetuje s Komisijo
  tudi glede izpolnjevanja zgoraj navedenih pogojev
  . [Sprememba 92]

11.   Kadar se država članica
  izjemoma
  odloči, da bo s podporo instrumenta izvedla ukrepe s tretjo državo
  , v tej državi
  ali v njej

  zvezi z njo izvedla ukrepe
  , ki se nanašajo na spremljanje, odkrivanje, prepoznavanje, sledenje, preprečevanje in prestrezanje nedovoljenih prehodov meja za namene odkrivanja in preprečevanja nezakonitega

  nedovoljenega
  priseljevanja in čezmejnih kaznivih dejanj ter boja proti njim ali za namene prispevanja k varovanju in reševanju življenj migrantov, zagotovi, da je Komisijo uradno obvestila o vseh dvostranskih ali večstranskih sporazumih o sodelovanju z navedeno tretjo državo v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. 1052/2013.
  Države članice zagotovijo dosledno spoštovanje načela nevračanja, tudi pri operacijah, ki se izvajajo na odprtem morju. [Sprememba 93]

11a.
     
  Kadar se država članica odloči, da bo v okviru tega instrumenta začela izvajati projekte s tretjo državo, v njej ali v zvezi z njo, v roku 10 dni o tem obvesti organizacije, ki predstavljajo partnerje na nacionalni ravni, in člane usmerjevalnega odbora. [Sprememba 94]

12.   Za delovno opremo, vključno s prevoznimi sredstvi, in komunikacijske sisteme, ki so potrebni za učinkovit in varen nadzor meja
  ter iskalne in reševalne akcije
  in so bili kupljeni s podporo tega instrumenta, velja naslednje: [Sprememba 95]

| (a) | države članice pred začetkom postopka nakupa delovne opreme, vključno s prevoznimi sredstvi, in komunikacijskih sistemov s podporo instrumenta zagotovijo, da oprema in sistemi izpolnjujejo standarde, ki jih je določila Evropska agencija za mejno in obalno stražo, če taki standardi obstajajo, in z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo preveri njihove tehnične specifikacije, da bi se zagotovila interoperabilnost sredstev, ki jih uporablja evropska mejna in obalna straža; |
| --- | --- |

(a)

države članice pred začetkom postopka nakupa delovne opreme, vključno s prevoznimi sredstvi, in komunikacijskih sistemov s podporo instrumenta zagotovijo, da oprema in sistemi izpolnjujejo standarde, ki jih je določila Evropska agencija za mejno in obalno stražo, če taki standardi obstajajo, in z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo preveri njihove tehnične specifikacije, da bi se zagotovila interoperabilnost sredstev, ki jih uporablja evropska mejna in obalna straža;

| (b) | vsa obsežna delovna oprema za upravljanje meja, kot so zračna in pomorska prevozna sredstva in sredstva za varovanje meja, ki jo kupijo države članice, se registrira v nabor tehnične opreme Evropske agencije za mejno in obalno stražo, da bi se dala na voljo v skladu s členom 39(8) Uredbe (EU) 2016/1624; |
| --- | --- |

(b)

vsa obsežna delovna oprema za upravljanje meja, kot so zračna in pomorska prevozna sredstva in sredstva za varovanje meja, ki jo kupijo države članice, se registrira v nabor tehnične opreme Evropske agencije za mejno in obalno stražo, da bi se dala na voljo v skladu s členom 39(8) Uredbe (EU) 2016/1624;

| (c) | države članice se lahko odločijo za nakup sredstev za večnamenske operacije na morju s podporo instrumenta, če so ta sredstva, ko z njimi upravljajo ustrezni nacionalni organi, vključena v operacije varovanja meja vsaj 60 % skupnega časa uporabe za nacionalne namene v enem letu. Ta sredstva se registrirajo v nabor tehnične opreme Evropske agencije za mejno in obalno stražo, da bi se dala na voljo v skladu s členom 39(8) Uredbe (EU) 2016/1624; |
| --- | --- |

(c)

države članice se lahko odločijo za nakup sredstev za večnamenske operacije na morju s podporo instrumenta, če so ta sredstva, ko z njimi upravljajo ustrezni nacionalni organi, vključena v operacije varovanja meja vsaj 60 % skupnega časa uporabe za nacionalne namene v enem letu. Ta sredstva se registrirajo v nabor tehnične opreme Evropske agencije za mejno in obalno stražo, da bi se dala na voljo v skladu s členom 39(8) Uredbe (EU) 2016/1624;

| (d) | da bi se podprlo skladno načrtovanje razvoja zmogljivosti evropske mejne in obalne straže ter morebitna uporaba skupnih javnih naročil, države članice Komisiji v okviru poročanja v skladu s členom 27 sporočijo razpoložljive večletne načrte za opremo, ki bo predvidoma kupljena na podlagi instrumenta. Komisija te informacije posreduje Evropski agenciji za mejno in obalno stražo. |
| --- | --- |

(d)

da bi se podprlo skladno načrtovanje razvoja zmogljivosti evropske mejne in obalne straže ter morebitna uporaba skupnih javnih naročil, države članice Komisiji v okviru poročanja v skladu s členom 27 sporočijo razpoložljive večletne načrte za opremo, ki bo predvidoma kupljena na podlagi instrumenta. Komisija te informacije posreduje Evropski agenciji za mejno in obalno stražo.

Če države članice v okviru tega instrumenta izvajajo ukrepe za nadzor morskih meja, namenijo posebno pozornost mednarodnim obveznostim v zvezi z iskanjem in reševanjem na morju in imajo v ta namen pravico uporabljati opremo in sisteme iz točk (a) do (d) tega odstavka. [Sprememba 96]

13.   Usposabljanje na področju upravljanja meja, ki se izvaja s podporo tega instrumenta, temelji na ustreznih harmoniziranih evropskih standardih izobraževanja in skupnega usposabljanja za mejne in obalne straže
  ter ustreznem pravu Unije in mednarodnem pravu, vključno s temeljnimi pravicami, dostopom do mednarodne zaščite in ustreznim pomorskim pravom,
  z zagotovljeno kakovostjo. [Sprememba 97]

14.   Države članice si prizadevajo zlasti za ukrepe iz Priloge IV. Za obravnavanje nepredvidenih ali novih razmer ali za zagotovitev učinkovitega izvrševanja finančnih sredstev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29 za spremembo Priloge IV.

15.   Načrtovanje v skladu s členom 17(5) Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah] temelji na vrstah intervencij iz razpredelnice 1 Priloge VI.

  V vsakem programu se za vsak specifični cilj določijo vrste intervencij v skladu z razpredelnico 1 Priloge VI in okvirna razčlenitev načrtovanih sredstev glede na vrsto intervencije ali področje podpore. [Sprememba 98]

Člen 13

Vmesni pregled

-1.
     
  Programi so predmet vmesnega pregleda in ocenjevanja v skladu s členom 26. [Sprememba 99]

1.   Komisija
  do konca
  leta 2024
  in po obvestitvi Evropskega parlamenta
  programom zadevnih držav članic dodeli dodatni znesek iz člena 10(1)(b) v skladu z merili iz odstavka 1(c) in odstavkov 2 do 11 Priloge I. Dodeljena sredstva temeljijo na najnovejših razpoložljivih statističnih podatkih za merila iz odstavka 1(c) in odstavkov 2 do 11 Priloge I. Finančna sredstva veljajo za obdobje od koledarskega leta 2025. [Sprememba 100]

2.   Če zahtevki za vmesna plačila, predloženi v skladu s členom 85 Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah], ne zajemajo vsaj 10

  30
   % začetnih dodeljenih sredstev za program iz člena 10(1)(a), zadevna država članica ni upravičena do dodatnih sredstev za svoj program iz odstavka 1. [Sprememba 101]

2a.
     
  Odstavek 2 se uporablja samo, če ustrezni regulativni okvir in povezani akti veljajo 1. januarja 2022. [Sprememba 102]

3.   Pri dodelitvi sredstev iz tematskega instrumenta od leta 2025 se, kadar je to ustrezno, upoštevajo napredek pri doseganju mejnikov
  iz
  okvira smotrnosti v skladu s členom 12 Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah] in ugotovljene pomanjkljivosti pri izvajanju. [Sprememba 103]

Člen 14

Posebni ukrepi

1.   Posebni ukrepi so nadnacionalni ali nacionalni projekti
  , s katerimi se ustvarja dodana vrednost Unije,
  v skladu s cilji te uredbe, za katere lahko ena, več ali vse države članice prejmejo dodatna sredstva za svoje programe. [Sprememba 104]

2.   Države članice lahko poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s členom 10(1), prejmejo finančna sredstva za posebne ukrepe, če so v programu predvidena v ta namen in če se uporabijo za uresničevanje ciljev te uredbe.

3.   Ta finančna sredstva se ne uporabijo za druge ukrepe programa, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah in če to odobri Komisija s spremembo programa.

Člen 15

Operativna podpora

1.   Operativna podpora je del sredstev, dodeljenih državi članici, ki se lahko uporabi za podporo javnim organom, odgovornim za izvajanje nalog in storitev, ki predstavljajo javno storitev za Unijo.

2.   Država članica lahko uporabi do 30 % zneska, ki ga prejme v okviru instrumenta za svoj program, za financiranje operativne podpore za javne organe, odgovorne za izvajanje nalog in storitev, ki predstavljajo javno storitev za Unijo.

3.   Države članice, ki uporabljajo operativno podporo, so skladne s pravnim redom Unije glede meja in vizumov. [Sprememba 105]

4.   Države članice v programu in letnih poročilih o smotrnosti iz člena 27 utemeljijo uporabo operativne podpore za doseganje ciljev te uredbe. Komisija pred odobritvijo programa po posvetovanju z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, kar zadeva pristojnosti agencije v skladu s členom 12(3), oceni izhodiščno stanje v državah članicah, ki so izrazile namero za uporabo operativne podpore, ob upoštevanju informacij, ki so jih predložile navedene države članice, in po potrebi tudi razpoložljivih informacij na podlagi schengenskih ocenjevanj in ocen ranljivosti, vključno s priporočili na podlagi schengenskih ocenjevanj in ocen ranljivosti.

5.   Brez poseganja v člen 4(3)(c) je operativna podpora osredotočena na posebne naloge in storitve

  upravičene ukrepe
  , določene v Prilogi VII. [Sprememba 106]

6.   Za obravnavo nepredvidenih ali novih razmer ali za zagotovitev učinkovitega izvrševanja finančnih sredstev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29 za spremembo posebnih nalog in storitev

  upravičenih ukrepov
  iz Priloge VII. [Sprememba 107]

Člen 16

Operativna podpora za posebno tranzitno shemo

1.   Instrument zagotavlja podporo za kritje izpada plačil za tranzitne vizume ter dodatnih stroškov zaradi izvajanja sheme dokumenta za olajšani tranzit in dokumenta za olajšani železniški tranzit v skladu z Uredbo (ES) št. 693/2003 in Uredbo (ES) št. 694/2003.

2.   Sredstva, dodeljena Litvi za posebno tranzitno shemo v skladu s členom 7(2)(a), so Litvi na voljo kot dodatna operativna podpora v skladu z ukrepi, upravičenimi do operativne podpore v okviru programa, kot so navedeni v Prilogi VII.

3.   Z odstopanjem od člena 15(2) lahko Litva za financiranje operativne podpore poleg zneska iz člena 15(2) uporabi znesek, ki ji je bil dodeljen v skladu s členom 7(2)(a).

4.   Komisija in Litva preverita uporabo tega člena, če pride do sprememb, ki vplivajo na obstoj ali delovanje posebne tranzitne sheme.

ODDELEK 3

PODPORA IN IZVAJANJE V OKVIRU NEPOSREDNEGA IN POSREDNEGA UPRAVLJANJA

Člen 17

Področje uporabe

Podpora na podlagi tega oddelka se izvaja neposredno s strani Komisije v skladu s točko (a) člena 62(1) finančne uredbe ali posredno v skladu s točko (c) navedenega člena.

Člen 18

Ukrepi Unije

1.   Ukrepi Unije so nadnacionalni projekti ali projekti v posebnem interesu Unije, skladni s cilji te uredbe.

2.   Na pobudo Komisije se lahko instrument uporabi za financiranje ukrepov Unije, ki se nanašajo na cilje te uredbe, kakor so navedeni v členu 3, in sicer v skladu s prilogama II in III.

3.   Z ukrepi Unije se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad in javnih naročil. Zagotovi se lahko tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v okviru operacij mešanega financiranja.

4.   Nepovratna sredstva, ki se izvršujejo v okviru neposrednega upravljanja, se dodeljujejo in upravljajo v skladu z [naslovom VIII] finančne uredbe.

5.   Komisijo za ocenjevanje predlogov lahko sestavljajo zunanji strokovnjaki.

6.   Prispevki v mehanizem vzajemnega zavarovanja lahko krijejo tveganje v zvezi s povračilom sredstev, ki jih dolgujejo prejemniki, in se štejejo za zadostno jamstvo na podlagi finančne uredbe. Uporabljajo se določbe [člena X] Uredbe (EU) .../... [naslednica uredbe o jamstvenem skladu].

Člen 19

Operacije mešanega financiranja

Operacije mešanega financiranja v okviru tega instrumenta se izvajajo v skladu z [uredbo o programu InvestEU] in [naslovom X] finančne uredbe.
  [Sprememba 108]

Člen 20

Tehnična pomoč na ravni Komisije

Instrument lahko podpira ukrepe tehnične pomoči, ki se izvajajo na pobudo ali v imenu Komisije. Navedeni ukrepi
  , in sicer pripravljalni koraki, ukrepi za spremljanje, nadzor, revizijo, ocenjevanje ter vsi upravni ukrepi in ukrepi tehnične pomoči, ki so potrebni za izvajanje te uredbe in se po potrebi izvajajo s tretjimi državami,
  se lahko financirajo stoodstotno. [Sprememba 109]

Člen 21

Revizije

Revizije uporabe prispevkov Unije, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno s tistimi, ki jih niso pooblastili institucije ali organi Unije, so osnova za splošno zagotovilo v skladu s členom 127 finančne uredbe.

Člen 22

Informiranje, komuniciranje in oglaševanje

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov, z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo

  spodbujajo ukrepe in njihove rezultate z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in smiselnih informacij v ustreznih jezikih različnemu ustreznemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. Za zagotavljanje prepoznavnosti financiranja Unije prejemniki finančnih sredstev Unije pri obveščanju o ukrepu navedejo izvor sredstev. V ta namen prejemniki zagotovijo, da je na vsem komunikacijskem gradivu, namenjenem medijem in javnosti, razviden emblem Unije in izrecno navedena finančna podpora Unije
  . [Sprememba 110]

2.   
  Da bi se doseglo čim širše občinstvo,
  Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s tem instrumentom

  z izvajanjem tega instrumenta
  ter njegovimi ukrepi in rezultati.
  Komisija zlasti objavi informacije o razvoju letnih in večletnih programov tematskega instrumenta. Komisija na javno dostopnem spletnem mestu objavi tudi seznam operacij, izbranih za podporo v okviru tematskega instrumenta, in seznam posodobi vsaj vsake tri mesece.
  Finančna sredstva, dodeljena temu instrumentu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o 
  izvajanju
  političnih prednostnih nalogah

  nalog
  Unije, kolikor so povezane s cilji te uredbe.
  Komisija lahko zlasti spodbuja dobro prakso in izmenjavo informacij o izvajanju instrumenta. [Sprememba 111]

2a.
     
  Komisija objavi informacije iz odstavka 2 v odprtem in strojno berljivem formatu v skladu s členom 5(1) Direktive 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta
   (53)

  , ki omogoča, da se podatki razvrščajo, iščejo, izpišejo, primerjajo in ponovno uporabijo. Podatke je mogoče razvrstiti po njihovi pomembnosti, specifičnih ciljih, skupnih upravičenih stroških operacij, skupnih stroških projektov, skupnih stroških postopkov za oddajo javnega naročila, imenu upravičenca in imenu izvajalca. [Sprememba 112]

2b.
     
  Države članice morajo Komisiji sporočiti informacije o razvoju programov deljenega upravljanja, da jih objavi na svojem spletnem mestu. [Sprememba 113]

ODDELEK 4

PODPORA IN IZVAJANJE V OKVIRU DELJENEGA, NEPOSREDNEGA IN POSREDNEGA UPRAVLJANJA

Člen 23

Nujna pomoč

1.   Instrument zagotavlja

  Komisija se lahko izjemoma odloči, da bo zagotavljala
  finančno pomoč za obravnavanje nujnih in posebnih potreb v primeru

  ustrezno utemeljenih
  izrednih razmer, ki

  razmerah in kot skrajni ukrep. Te razmere
  so
  lahko
  posledica resnega in izjemnega pritiska, ko veliko ali nesorazmerno število državljanov tretjih držav prehaja ali je prešlo zunanje meje ene ali več držav članic ali se pričakuje, da jih bodo prešli, zlasti na tistih odsekih meje, kjer je bila stopnja vpliva opredeljena kot taka, da ogroža delovanje celotnega schengenskega območja, ali v primeru katerih koli drugih razmer

  drugih ustrezno utemeljenih izrednih razmerah, ki zahtevajo takojšnje ukrepe na zunanjih mejah
  v okviru področja uporabe te uredbe, ki so posledica resnega in izjemnega pritiska in zahtevajo takojšnje ukrepanje.
  Komisija o tem nemudoma obvesti Evropski parlament in Svet
  . [Sprememba 114]

2.   Nujna pomoč je lahko v obliki nepovratnih sredstev, dodeljenih neposredno decentraliziranim agencijam.

3.   Nujna pomoč se lahko dodeli programom držav članic poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s členom 10(1), če je v programu predvidena v ta namen. Ta finančna sredstva se ne uporabijo za druge ukrepe programa, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah in če to odobri Komisija s spremembo programa.

4.   Nepovratna sredstva, ki se izvršujejo v okviru neposrednega upravljanja, se dodeljujejo in upravljajo v skladu z [naslovom VIII] finančne uredbe.

4a.
     
  Če je za izvajanje ukrepa potrebno, se lahko z nujno pomočjo krijejo odhodki, ki so nastali pred datumom predložitve zahtevka za nepovratna sredstva ali prošnje za pomoč, vendar ne pred 1. januarjem 2021. [Sprememba 115]

4b.
     
  Pri dodelitvi nujne pomoči se strogo upoštevajo pravni red Unije ter mednarodne obveznosti, ki jih imajo Unija in države članice na podlagi mednarodnih instrumentov, katerih podpisnice so. [Sprememba 116]

Člen 24

Kumulativno, dopolnilno in kombinirano financiranje

1.   Ukrep, ki je prejel prispevek v okviru instrumenta, lahko prejme tudi prispevek v okviru katerega koli drugega programa Unije, vključno s skladi v okviru deljenega upravljanja, če prispevki ne krijejo istih stroškov. Za vsak prispevek programa Unije k ukrepu se uporabljajo pravila zadevnega programa. Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora iz različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, ki določajo pogoje za podporo.
  Prispevki iz drugih programov Unije za ukrepe v okviru tega instrumenta se po potrebi potrdijo v programih dela Komisije ali v nacionalnih programih in letnih poročilih o smotrnosti. [Sprememba 117]

2.   Ukrepi

  Operacije
  , ki so prejeli

  prejele
  pečat odličnosti ali izpolnjujejo naslednje kumulativne primerjalne pogoje: [Sprememba 118]

| (a) | bili so ocenjeni v razpisu za zbiranje predlogov v okviru instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

bili so ocenjeni v razpisu za zbiranje predlogov v okviru instrumenta;

| (b) | izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti za navedeni razpis za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(b)

izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti za navedeni razpis za zbiranje predlogov;

| (c) | zaradi proračunskih omejitev se morda ne financirajo v okviru navedenega razpisa za zbiranje predlogov, |
| --- | --- |

(c)

zaradi proračunskih omejitev se morda ne financirajo v okviru navedenega razpisa za zbiranje predlogov,

lahko prejmejo podporo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada+ ali Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja v skladu z odstavkom 5 člena 67 Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah] in členom 8 Uredbe (EU) .../... [financiranje, upravljanje in spremljanje skupne kmetijske politike]

  strukturnih skladov Unije
  , če so ti ukrepi skladni s cilji zadevnega programa. Uporabljajo se pravila sklada ali instrumenta, ki zagotavlja podporo. [Sprememba 119]

ODDELEK 5

SPREMLJANJE, POROČANJE IN OCENJEVANJE

Pododdelek 1

Skupne določbe

Člen 25

Spremljanje in poročanje

1.   Komisija v skladu z zahtevami glede poročanja iz člena [43

  41
  (3)(h)(i)(iii)] finančne uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu
  vsaj enkrat letno
  predloži informacije o smotrnosti v skladu s Prilogo V. [Sprememba 120]

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29 za spremembo Priloge V, da prilagodi informacije o smotrnosti, ki se predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.   Kazalniki za poročanje o napredku instrumenta pri doseganju ciljev te uredbe so določeni v Prilogi VIII. Za kazalnike učinka so izhodiščne vrednosti določene na nič. Mejniki za leto 2024 in cilji za leto 2029 so kumulativni.
  Za vire v okviru skupnega upravljanja se uporabljajo skupni kazalniki. Podatki o učinku, ki jih prejme Komisija, in kazalniki učinka so na zahtevo na voljo Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 121]

4.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in, kadar je smiselno, državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

5.   Za zagotovitev učinkovite ocene napredka instrumenta pri doseganju ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29 za spremembo Priloge VIII, da pregleda in dopolni kazalnike, kadar je to potrebno, ter dopolni to uredbo z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje, vključno z informacijami, ki jih predložijo države članice.

5a.
     
  Za vire iz skupnega upravljanja spremljanje in poročanje temelji na vrstah intervencij, določenih v Prilogi VI k tej uredbi. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29 za obravnavanje nepredvidenih ali novih okoliščin ali za zagotovitev učinkovitega izvrševanja finančnih sredstev. [Sprememba 122]

5b.
     
  Komisija nameni v skladu s členom 5 ter členom 12(10) in (11) posebno pozornost spremljanju ukrepov tretjih držav, v njih ali v zvezi z njimi. [Sprememba 123]

Člen 26

Ocenjevanje

1.   Komisija opravi vmesno in naknadno

  do 31. decembra 2024 predstavi vmesno
  oceno
  izvajanja
  te uredbe, vključno z ukrepi, izvedenimi v okviru tega instrumenta.
  V vmesni oceni preuči uspešnost
  ,
  učinkovitost, poenostavitev in prožnost sklada
  .
  Natančneje ta ocena vključuje oceno: [Sprememba 124]

| (a) | napredka pri doseganju ciljev te uredbe, pri čemer se upoštevajo vse ustrezne razpoložljive informacije, zlasti letna poročila o smotrnosti, ki jih države članice vložijo v skladu s členom 30, ter kazalniki učinka in rezultatov iz Priloge VIII; [Sprememba 125] |
| --- | --- |

(a)

napredka pri doseganju ciljev te uredbe, pri čemer se upoštevajo vse ustrezne razpoložljive informacije, zlasti letna poročila o smotrnosti, ki jih države članice vložijo v skladu s členom 30, ter kazalniki učinka in rezultatov iz Priloge VIII; [Sprememba 125]

| (b) | dodane vrednosti Unije pri ukrepih in operacijah, izvedenih v okviru tega instrumenta; [Sprememba 126] |
| --- | --- |

(b)

dodane vrednosti Unije pri ukrepih in operacijah, izvedenih v okviru tega instrumenta; [Sprememba 126]

| (c) | prispevka instrumenta k obravnavi obstoječih in novih izzivov na zunanjih mejah, oblikovanju skupne vizumske politike in uporabi instrumenta za odpravo pomanjkljivosti, ki se pokažejo v okviru schengenskega ocenjevalnega mehanizma in pri oceni ranljivosti; [Sprememba 127] |
| --- | --- |

(c)

prispevka instrumenta k obravnavi obstoječih in novih izzivov na zunanjih mejah, oblikovanju skupne vizumske politike in uporabi instrumenta za odpravo pomanjkljivosti, ki se pokažejo v okviru schengenskega ocenjevalnega mehanizma in pri oceni ranljivosti; [Sprememba 127]

| (d) | nadaljnje ustreznosti in primernosti izvedbenih ukrepov iz Priloge II ter ukrepov iz Priloge III; [Sprememba 128] |
| --- | --- |

(d)

nadaljnje ustreznosti in primernosti izvedbenih ukrepov iz Priloge II ter ukrepov iz Priloge III; [Sprememba 128]

| (e) | dopolnjevanja med ukrepi, ki jih podpira instrument, in podporo iz drugih skladov Unije. [Sprememba 129] |
| --- | --- |

(e)

dopolnjevanja med ukrepi, ki jih podpira instrument, in podporo iz drugih skladov Unije. [Sprememba 129]

Pri vmesni oceni se upoštevajo rezultati naknadnih ocen dolgoročnega učinka predhodnega instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020. [Sprememba 130]

1a.
     
  Komisija opravi naknadno oceno do 31. januarja 2030. Do tega datuma Evropskemu parlamentu in Svetu predloži ocenjevalno poročilo. Naknadna ocena vključuje oceno elementov iz odstavka 1. Pri tem se ocenijo dolgoročnejši učinki instrumenta, ki se upoštevajo pri odločitvi o morebitnem podaljšanju ali spremembi naslednjega sklada. [Sprememba 131]

2.   Vmesna in naknadna ocena se opravita pravočasno, da prispevata k postopku odločanja, v skladu s časovnim okvirom iz člena 40 Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah]

  14 te uredbe
  . [Sprememba 132]

2a.
     
  Komisija v vmesni in naknadni oceni nameni v skladu s členom 5 ter členom 12(10) in (11) posebno pozornost oceni ukrepov tretjih držav, v njih ali v zvezi z njimi. [Sprememba 133]

Pododdelek 2

Pravila o deljenem upravljanju

Člen 27

Letna poročila o smotrnosti

1.   Države članice do 15. februarja 2023 in do tega datuma vsako naslednje leto

  nato vsako leto do tega dneva,
  do vključno leta 2031, predložijo Komisiji letno poročilo o smotrnosti, kot je navedeno v členu 36(6) Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah]. Poročilo, predloženo leta 2023, zajema izvajanje programa do 30. junija 2022.
  Države članice ta poročila objavijo na posebnem spletnem mestu in jih pošljejo Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 134]

2.   Letno poročilo o smotrnosti vsebuje zlasti informacije o:

| (a) | napredku pri izvajanju programa ter doseganju mejnikov in ciljev ob upoštevanju najnovejših
  kumulativnih
  podatkov, kot so določeni v členu 37 Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah]

  posredovanih Komisiji
  ; [Sprememba 135] |
| --- | --- |

(a)

napredku pri izvajanju programa ter doseganju mejnikov in ciljev ob upoštevanju najnovejših
  kumulativnih
  podatkov, kot so določeni v členu 37 Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah]

  posredovanih Komisiji
  ; [Sprememba 135]

| (aa) | razčlenitvi letnega računovodskega izkaza nacionalnega programa na izterjave, predhodno financiranje končnim upravičencem in dejanske stroške; [Sprememba 136] |
| --- | --- |

(aa)

razčlenitvi letnega računovodskega izkaza nacionalnega programa na izterjave, predhodno financiranje končnim upravičencem in dejanske stroške; [Sprememba 136]

| (b) | morebitnih vprašanjih, ki vplivajo na smotrnost programa, in ukrepih, sprejetih za njihovo obravnavo
  , vključno z obrazloženimi mnenji, ki jih Komisija izda v zvezi s postopkom za ugotavljanje kršitev v skladu s členom 258 PDEU
  ; [Sprememba 137] |
| --- | --- |

(b)

morebitnih vprašanjih, ki vplivajo na smotrnost programa, in ukrepih, sprejetih za njihovo obravnavo
  , vključno z obrazloženimi mnenji, ki jih Komisija izda v zvezi s postopkom za ugotavljanje kršitev v skladu s členom 258 PDEU
  ; [Sprememba 137]

| (c) | dopolnjevanju
  , usklajevanju in skladnosti
  med ukrepi, ki jih podpira instrument, in podporo iz drugih skladov Unije, zlasti tistih

  zunanjih instrumentov financiranja Unije in drugih instrumentov financiranja
  v tretjih državah ali v zvezi z njimi; [Sprememba 138] |
| --- | --- |

(c)

dopolnjevanju
  , usklajevanju in skladnosti
  med ukrepi, ki jih podpira instrument, in podporo iz drugih skladov Unije, zlasti tistih

  zunanjih instrumentov financiranja Unije in drugih instrumentov financiranja
  v tretjih državah ali v zvezi z njimi; [Sprememba 138]

| (d) | prispevku programa k izvajanju ustreznega pravnega reda Unije in akcijskih načrtov; |
| --- | --- |

(d)

prispevku programa k izvajanju ustreznega pravnega reda Unije in akcijskih načrtov;

| (da) | zahtevah glede skladnosti s temeljnimi pravicami; [Sprememba 139] |
| --- | --- |

(da)

zahtevah glede skladnosti s temeljnimi pravicami; [Sprememba 139]

| (e) | izvajanju ukrepov v zvezi s komuniciranjem in prepoznavnostjo; |
| --- | --- |

(e)

izvajanju ukrepov v zvezi s komuniciranjem in prepoznavnostjo;

| (f) | izpolnjevanju omogočitvenih pogojev in njihovi uporabi v programskem obdobju; |
| --- | --- |

(f)

izpolnjevanju omogočitvenih pogojev in njihovi uporabi v programskem obdobju;

| (fa) | izvajanju projektov v tretji državi ali v zvezi z njo. [Sprememba 140] |
| --- | --- |

(fa)

izvajanju projektov v tretji državi ali v zvezi z njo. [Sprememba 140]

3.   Komisija lahko poda pripombe na letno poročilo o smotrnosti v dveh mesecih od datuma njegovega prejema. Kadar Komisija ne poda pripomb v navedenem roku, se poročilo šteje za sprejeto.
  Po sprejetju Evropskemu parlamentu in Svetu omogoči dostop do povzetkov letnih poročil o smotrnosti in jih objavi na posebnem spletnem mestu. [Sprememba 141]

4.   Komisija za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje tega člena sprejme izvedbeni akt, v katerem določi predlogo za letno poročilo o smotrnosti. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 30(2).

Člen 28

Spremljanje in poročanje

1.   Spremljanje in poročanje v skladu z naslovom IV Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah] temelji na vrstah intervencij iz razpredelnic 1, 2 in 3 Priloge VI. Za obravnavo nepredvidenih ali novih razmer ali za zagotovitev učinkovitega izvrševanja finančnih sredstev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29 za spremembo Priloge VI.

2.   Skupni kazalniki se uporabljajo v skladu s členom 12(1) ter členoma 17 in 37 Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah].
  [Sprememba 142]

POGLAVJE III

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 29

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov
  8,
  12, 15, 25 in 28 se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2028. [Sprememba 143]

3.   Prenos pooblastila iz členov
  8,
  12, 15, 25 in 28 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. [Sprememba 144]

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov
  8,
  12, 15, 25 in 28, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. [Sprememba 145]

Člen 30

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor za usklajevanje Sklada za azil in migracije, Sklada za notranjo varnost ter instrumenta za upravljanje meja in vizume. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija ne sprejme osnutka izvedbenega akta. To ne velja za izvedbeni akt iz člena 27(4).
  [Sprememba 146]

Člen 31

Prehodne določbe

1.   Ta uredba ne vpliva na nadaljevanje ali spremembo zadevnih ukrepov v okviru instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 515/2014, ki se še naprej uporablja za navedene ukrepe do njihovega zaključka.

2.   Finančna sredstva za instrument lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med instrumentom in ukrepi, sprejetimi v okviru predhodnega instrumenta, tj. instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 515/2014.

Člen 32

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C , , str. .

1

(2)  UL C , , str. .

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019.

3

(4)  Uredba (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o evropski mejni in obalni straži ter spremembi Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 in Odločbe Sveta 2005/267/ES (UL L 251, 16.9.2016, str. 1).

4

(5)  COM(2015)0240 z dne 13. maja 2015.

5

(6)  http://www.consilium.europa.eu/sl/press/press-releases/2016/12/15/euco-conclusions-final/.

6

http://www.consilium.europa.eu/sl/press/press-releases/2016/12/15/euco-conclusions-final/.

(7)  Sklepi Evropskega sveta
  z dne 22. in 23. junija 2017.

7

Sklepi Evropskega sveta

z dne 22. in 23. junija 2017.

(8)  COM(2017)0794.

8

COM(2017)0794.

(9)  
  Izjava Komisije o upravljanju tokov oseb na meji med Slovenijo in Hrvaško z dne 29. aprila 2017.

9

Izjava Komisije o upravljanju tokov oseb na meji med Slovenijo in Hrvaško z dne 29. aprila 2017.

(10)  
  Priporočilo Komisije (EU) 2017/1804 z dne 3. oktobra 2017 o izvajanju določb Zakonika o schengenskih mejah o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah na schengenskem območju (UL L 259, 7.10.2017, str. 25).

10

Priporočilo Komisije (EU) 2017/1804 z dne 3. oktobra 2017 o izvajanju določb Zakonika o schengenskih mejah o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah na schengenskem območju (UL L 259, 7.10.2017, str. 25).

(11)  Uredba (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost in o razveljavitvi Odločbe št. 574/2007/ES (UL L 150, 20.5.2014, str. 143).

11

(12)  UL L [...], [...], str. [...].

12

UL L [...], [...], str. [...].

(13)  UL L [...], [...], str. [...].

13

UL L [...], [...], str. [...].

(14)  UL L 144, 6.6.2007, str. 22.

14

(15)  Uredba (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2017 o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter podatkov o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in uredb (ES) št. 767/2008 ter (EU) št. 1077/2011 (UL L 327, 9.12.2017, str. 20).

15

(16)  Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).

16

(17)  COM(2016)0731 z dne 16. novembra 2016.

17

(18)  COM(2016)0272/2 z dne 4. maja 2016.

18

(19)  COM(2016)0881, 0882 in 0883 z dne 21. decembra 2016.

19

(20)  COM(2017)0344 z dne 29. junija 2017.

20

(21)  COM(2017)0794 z dne 12. decembra 2017.

21

(22)  EUCO 22/15 CO EUR 8 CONCL 3.

22

EUCO 22/15 CO EUR 8 CONCL 3.

(23)  Uredba Sveta (EU) št. 1053/2013 z dne 7. oktobra 2013 o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda (UL L 295, 6.11.2013, str. 27).

23

(24)  UL L 236, 23.9.2003, str. 946.

24

(25)  Uredba sveta (ES) št. 693/2003 z dne 14. aprila 2003 o ustanovitvi posebnega Poenostavljenega tranzitnega dokumenta (FTD), Poenostavljenega železniškega tranzitnega dokumenta (FRTD) in o spremembah Skupnih konzularnih navodil in Skupnega priročnika (UL L 99, 17.4.2003, str. 8).

25

(26)  Uredba Sveta (ES) št. 694/2003 z dne 14. aprila 2003 o enotnih formatih za Poenostavljeni tranzitni dokument (FTD) in Poenostavljen železniški tranzitni dokument (FRTD), predvidena v Uredbi (ES) št. 693/2003 (UL L 99, 17.4.2003, str. 15).

26

(27)  UL L [...], [...], str. [...].

27

(28)  Uredba (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (UL L 208, 5.8.2002, str. 1).

28

(29)  Uredba Sveta (ES) št. 768/2005 z dne 26. aprila 2005 o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (UL L 128, 21.5.2005, str. 1).

29

(30)  Uredba (EU) št. 1052/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o vzpostavitvi Evropskega sistema varovanja meja (Eurosur) (UL L 295, 6.11.2013, str. 11).

30

(31)  UL C , , str. .

31

(32)  UL C , , str. .

32

(33)  UL C [...], [...], str. [...].

33

UL C [...], [...], str. [...].

(34)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

34

(35)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

35

(36)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

36

(37)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

37

(38)  Direktiva (EU) 2017/1939 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

38

(39)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

39

(40)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

40

(41)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

41

(42)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

42

(43)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

43

(44)  Sklep Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 31).

44

(45)  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

45

(46)  Sklep Sveta 2008/146/ES z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 53, 27.2.2008, str. 1).

46

(47)  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

47

(48)  Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).

48

(49)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

49

(50)  UL L [...], [...], str. [...].

50

(51)  UL L [...], [...], str. [...].

51

(52)  Uredba (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 77, 23.3.2016, str. 1).

52

(53)  
  Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 345, 31.12.2003, str. 90).

53

Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 345, 31.12.2003, str. 90).

PRILOGA I

Merila za dodelitev finančnih sredstev programom v okviru deljenega upravljanja

| 1. | Razpoložljiva sredstva iz člena 10 se med države članice razdelijo na naslednji način:






  (a) | vsaka država članica prejme fiksen znesek v višini 5 000 000 EUR iz instrumenta, in sicer le na začetku programskega obdobja; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

vsaka država članica prejme fiksen znesek v višini 5 000 000 EUR iz instrumenta, in sicer le na začetku programskega obdobja;

| (b) | znesek v višini 157 200 000 EUR za posebno tranzitno shemo, ki se dodeli Litvi, in sicer le na začetku programskega obdobja; |
| --- | --- |

(b)

znesek v višini 157 200 000 EUR za posebno tranzitno shemo, ki se dodeli Litvi, in sicer le na začetku programskega obdobja;

| (c) | preostala sredstva iz člena 10 pa se razdelijo na podlagi naslednjih meril:
  30 % za zunanje kopenske meje,
  35 % za zunanje morske meje,
  20 % za letališča,
  15 % za konzularne urade. |
| --- | --- |

(c)

preostala sredstva iz člena 10 pa se razdelijo na podlagi naslednjih meril:

30 % za zunanje kopenske meje,

35 % za zunanje morske meje,

20 % za letališča,

15 % za konzularne urade.

| 2. | Sredstva, ki so na podlagi odstavka 1(c) na voljo za zunanje kopenske meje in zunanje morske meje, se med države članice razdelijo na naslednji način:






  (a) | 70 % za dolžino njihovih zunanjih kopenskih meja in zunanjih morskih meja, ki se izračuna na podlagi utežnih faktorjev za vsak posamezen odsek meje, kot je opredeljen v Uredbi (EU) št. 1052/2013, v skladu z odstavkom 11, in |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

70 % za dolžino njihovih zunanjih kopenskih meja in zunanjih morskih meja, ki se izračuna na podlagi utežnih faktorjev za vsak posamezen odsek meje, kot je opredeljen v Uredbi (EU) št. 1052/2013, v skladu z odstavkom 11, in

| (b) | 30 % za delovno obremenitev na njihovih zunanjih kopenskih in zunanjih morskih mejah, kot je opredeljena v skladu z odstavkom 7(a). |
| --- | --- |

(b)

30 % za delovno obremenitev na njihovih zunanjih kopenskih in zunanjih morskih mejah, kot je opredeljena v skladu z odstavkom 7(a).

| 3. | Utežne faktorje iz odstavka 2(a) določi Evropska agencija za mejno in obalno stražo v skladu z odstavkom 11. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sredstva, ki so na podlagi odstavka 1(c) na voljo za letališča, se med države članice razdelijo glede na delovno obremenitev na njihovih letališčih, kakor je določena v skladu z odstavkom 7(b). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sredstva, ki so na podlagi odstavka 1(c) na voljo za konzularne urade, se med države članice razdelijo na naslednji način:






  (a) | 50 % za število konzularnih uradov (razen častnih konzulatov) držav članic v državah, naštetih v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 539/2001 (1), in |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

50 % za število konzularnih uradov (razen častnih konzulatov) držav članic v državah, naštetih v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 539/2001 (1), in

| (b) | 50 % za delovno obremenitev, ki je povezana z upravljanjem vizumske politike na konzularnih uradih držav članic v državah, naštetih v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 539/2001, in kakor je določena v skladu z odstavkom 7(c) te priloge. |
| --- | --- |

(b)

50 % za delovno obremenitev, ki je povezana z upravljanjem vizumske politike na konzularnih uradih držav članic v državah, naštetih v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 539/2001, in kakor je določena v skladu z odstavkom 7(c) te priloge.

| 6. | Za namene razdelitve virov na podlagi odstavka 1(c) „zunanje morske meje“ pomeni zunanje meje teritorialnega morja držav članic v skladu s členi 4 do 16 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu. Vendar so v primerih, ko so potrebne redne in obširne operacije za preprečevanje nezakonitega

  nedovoljenega
  priseljevanja ali nezakonitega vstopa, to zunanje meje visoko ogroženih območij. Opredelitev pojma „zunanje morske meje“ se v tem primeru določi ob upoštevanju operativnih podatkov zadnjih dveh let, ki jih predložijo zadevne države članice. Ta opredelitev pojma se uporablja izključno v tej uredbi. [Sprememba 147] |
| --- | --- |

6.

| 7. | Za namene začetne dodelitve finančnih sredstev ocena delovne obremenitve temelji na najnovejših povprečnih podatkih za preteklih 36 mesecev, ki so na voljo na datum začetka uporabe te uredbe. Za namene vmesnega pregleda ocena delovne obremenitve temelji na najnovejših povprečnih podatkih za preteklih 36 mesecev, ki so na voljo v času vmesnega pregleda leta 2024. Ocena delovne obremenitve temelji na naslednjih dejavnikih:






  (a) | na zunanjih kopenskih mejah in zunanjih morskih mejah:






  (1) | 70

  60
   % za število prehodov zunanje meje na odobrenih mejnih prehodih; [Sprememba 148] |
| --- | --- | --- | --- |

7.

(a)

na zunanjih kopenskih mejah in zunanjih morskih mejah:

(1)

70

  60
   % za število prehodov zunanje meje na odobrenih mejnih prehodih; [Sprememba 148]

| (2) | 30

  20
   % za število državljanov tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop na zunanji meji; [Sprememba 149] |
| --- | --- |

(2)

30

  20
   % za število državljanov tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop na zunanji meji; [Sprememba 149]

| (2a) | 20 % za število oseb, ki so predložile vlogo za mednarodno zaščito ali so v tako vlogo vključene kot družinski člani in katerih vloga je bila obravnavana v postopku na meji iz člena 43 Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta
   (2)
  . [Sprememba 150] |
| --- | --- |

(2a)

20 % za število oseb, ki so predložile vlogo za mednarodno zaščito ali so v tako vlogo vključene kot družinski člani in katerih vloga je bila obravnavana v postopku na meji iz člena 43 Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta
   (2)
  . [Sprememba 150]

| (b) | na letališčih:






  (1) | 70 % za število prehodov zunanje meje na odobrenih mejnih prehodih; |
| --- | --- | --- |

(b)

na letališčih:

(1)

70 % za število prehodov zunanje meje na odobrenih mejnih prehodih;

| (2) | 30 % za število državljanov tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop na zunanji meji; |
| --- | --- |

(2)

30 % za število državljanov tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop na zunanji meji;

| (c) | na konzularnih uradih: |
| --- | --- |

(c)

na konzularnih uradih:

število vlog za izdajo vizuma za kratkoročno bivanje ali letališki tranzit.

| 8. | Referenčni podatki o številu konzularnih uradov iz odstavka 5(a) se izračunajo v skladu z informacijami iz Priloge 28 k Sklepu Komisije C(2010) 1620 z dne 19. marca 2010 o priročniku za obravnavo vlog za izdajo vizumov in spremembo izdanih vizumov.
  Kadar države članice ne predložijo zadevnih statističnih podatkov, se uporabijo najnovejši razpoložljivi podatki za navedene države članice. Kadar za državo članico podatki niso na voljo
  ali če država članica teh podatkov dve leti zaporedoma ne sporoči
  , je referenčni podatek enak nič. [Sprememba 151] |
| --- | --- |

8.

Kadar države članice ne predložijo zadevnih statističnih podatkov, se uporabijo najnovejši razpoložljivi podatki za navedene države članice. Kadar za državo članico podatki niso na voljo
  ali če država članica teh podatkov dve leti zaporedoma ne sporoči
  , je referenčni podatek enak nič. [Sprememba 151]

| 9. | Kot referenčni podatki za delovno obremenitev, določeni v:






  (a) | odstavkih 7(a)(1) in 7(b)(1), se štejejo najnovejši statistični podatki, ki jih predložijo države članice v skladu s pravom Unije; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

odstavkih 7(a)(1) in 7(b)(1), se štejejo najnovejši statistični podatki, ki jih predložijo države članice v skladu s pravom Unije;

| (b) | odstavkih 7(a)(2) in 7(b)(2), se štejejo najnovejši statistični podatki, ki jih pripravi Komisija (Eurostat) na podlagi podatkov, ki jih predložijo države članice v skladu s pravom Unije; |
| --- | --- |

(b)

odstavkih 7(a)(2) in 7(b)(2), se štejejo najnovejši statistični podatki, ki jih pripravi Komisija (Eurostat) na podlagi podatkov, ki jih predložijo države članice v skladu s pravom Unije;

| (c) | odstavku 7(c), se štejejo najnovejši statistični podatki o vizumih, ki jih objavi Komisija v skladu s členom 46 vizumskega zakonika (3). |
| --- | --- |

(c)

odstavku 7(c), se štejejo najnovejši statistični podatki o vizumih, ki jih objavi Komisija v skladu s členom 46 vizumskega zakonika (3).

| (d) | Kadar države članice ne predložijo zadevnih statističnih podatkov, se uporabijo najnovejši razpoložljivi podatki za navedene države članice. Kadar za državo članico podatki niso na voljo
  ali če država članica teh podatkov dve leti zaporedoma ne sporoči
  , je referenčni podatek enak nič. [Sprememba 152] |
| --- | --- |

(d)

Kadar države članice ne predložijo zadevnih statističnih podatkov, se uporabijo najnovejši razpoložljivi podatki za navedene države članice. Kadar za državo članico podatki niso na voljo
  ali če država članica teh podatkov dve leti zaporedoma ne sporoči
  , je referenčni podatek enak nič. [Sprememba 152]

| 10. | Evropska agencija za mejno in obalno stražo Komisiji predloži poročilo o razdelitvi sredstev za zunanje kopenske meje, zunanje morske meje in letališča, kot je opredeljena v odstavku 1(c).
  Komisija da poročilo na voljo javnosti. [Sprememba 153] |
| --- | --- |

10.

| 11. | Za namene začetne dodelitve se v poročilu iz odstavka 10 opredeli povprečna stopnja ogroženosti za

  učinka na
  vsak odsek meje na podlagi najnovejših povprečnih podatkov za preteklih 36 mesecev, ki so na voljo na datum začetka uporabe te uredbe. Za namene vmesnega pregleda se v poročilu iz odstavka 10 opredeli povprečna stopnja ogroženosti za

  učinka na
  vsak odsek meje na podlagi najnovejših povprečnih podatkov za preteklih 36 mesecev, ki so na voljo v času vmesnega pregleda leta 2024. V poročilu se z uporabo stopenj ogroženosti

  učinka
  , kot so opredeljene v Uredbi (EU) št. 1052/2013, za vsak odsek določijo naslednji posebni utežni faktorji: [Sprememba 154]







  (a) | faktor 0,5 za nizko stopnjo ogroženosti

  učinka
  ; [Sprememba 155] |
| --- | --- | --- |

11.

(a)

faktor 0,5 za nizko stopnjo ogroženosti

  učinka
  ; [Sprememba 155]

| (b) | faktor 3 za srednjo stopnjo ogroženosti

  učinka
  ; [Sprememba 156] |
| --- | --- |

(b)

faktor 3 za srednjo stopnjo ogroženosti

  učinka
  ; [Sprememba 156]

| (c) | faktor 5 za visoko stopnjo ogroženosti

  učinka
  ; [Sprememba 157] |
| --- | --- |

(c)

faktor 5 za visoko stopnjo ogroženosti

  učinka
  ; [Sprememba 157]

| (d) | faktor 8 za kritično stopnjo ogroženosti

  učinka
  . [Sprememba 158] |
| --- | --- |

(d)

faktor 8 za kritično stopnjo ogroženosti

  učinka
  . [Sprememba 158]

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 81, 21.3.2001, str. 1).

(2)  
  Direktiva 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (UL L 180, 29.6.2013, str. 60).

(3)  Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (UL L 243, 15.9.2009, str. 1).

PRILOGA II

Izvedbeni ukrepi

| 1. | Instrument prispeva k specifičnemu cilju iz člena 3(2)(a) z osredotočenostjo na naslednje izvedbene ukrepe:






  (a) | izboljšanje nadzora meja v skladu s členom 4(a) Uredbe (EU) 2016/1624 z:






  i. | okrepitvijo zmogljivosti za izvajanje kontrol in varovanje na zunanjih mejah, vključno z ukrepi za preprečevanje

  omogočanje zakonitih prehodov meja in po potrebi ukrepi v zvezi s preprečevanjem
  in odkrivanje

  odkrivanjem
  čezmejnih kaznivih dejanj, kot so tihotapljenje migrantov, trgovina z ljudmi in terorizem
  , ter ukrepi v zvezi z napotitvijo oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito ali želijo zaprositi zanjo
  ; [Sprememba 159] |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

izboljšanje nadzora meja v skladu s členom 4(a) Uredbe (EU) 2016/1624 z:

i.

okrepitvijo zmogljivosti za izvajanje kontrol in varovanje na zunanjih mejah, vključno z ukrepi za preprečevanje

  omogočanje zakonitih prehodov meja in po potrebi ukrepi v zvezi s preprečevanjem
  in odkrivanje

  odkrivanjem
  čezmejnih kaznivih dejanj, kot so tihotapljenje migrantov, trgovina z ljudmi in terorizem
  , ter ukrepi v zvezi z napotitvijo oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito ali želijo zaprositi zanjo
  ; [Sprememba 159]

| ii. | podpiranjem iskanja in reševanja v okviru varovanja meja na morju;
  [Sprememba 160] |
| --- | --- |

ii.

podpiranjem iskanja in reševanja v okviru varovanja meja na morju;
  [Sprememba 160]

| iii. | izvajanjem tehničnih in operativnih ukrepov na schengenskem območju, ki so povezani z nadzorom meja
  , če ti ukrepi ne ogrožajo prostega gibanja oseb
  ; [Sprememba 161] |
| --- | --- |

iii.

izvajanjem tehničnih in operativnih ukrepov na schengenskem območju, ki so povezani z nadzorom meja
  , če ti ukrepi ne ogrožajo prostega gibanja oseb
  ; [Sprememba 161]

| iv. | izvajanjem analiz tveganj za notranjo varnost in analiz groženj, ki lahko vplivajo na delovanje ali varnost zunanjih meja; |
| --- | --- |

iv.

izvajanjem analiz tveganj za notranjo varnost in analiz groženj, ki lahko vplivajo na delovanje ali varnost zunanjih meja;

| v. | podpiranjem, v okviru področja uporabe te uredbe, držav članic, ki se soočajo z obstoječim ali potencialnim nesorazmernim migracijskim pritiskom na zunanjih mejah EU

  izrednimi razmerami iz člena 23
  , tudi s tehnično in operativno okrepitvijo, ter z napotitvijo podpornih skupin za upravljanje migracij na žariščne točke. [Sprememba 162] |
| --- | --- |

v.

podpiranjem, v okviru področja uporabe te uredbe, držav članic, ki se soočajo z obstoječim ali potencialnim nesorazmernim migracijskim pritiskom na zunanjih mejah EU

  izrednimi razmerami iz člena 23
  , tudi s tehnično in operativno okrepitvijo, ter z napotitvijo podpornih skupin za upravljanje migracij na žariščne točke. [Sprememba 162]

| (b) | nadaljnji razvoj evropske mejne in obalne straže s skupno krepitvijo

  skupne izgradnje
  zmogljivosti, skupnimi naročili

  skupnih naročil
  , določitvijo

  določitve
  skupnih standardov in drugimi ukrepi

  drugih ukrepov
  za poenostavitev sodelovanja in usklajevanja med državami članicami in Evropsko agencijo

  , da bi se Evropska agencija
  za mejno in obalno stražo
  nadalje razvila
  ; [Sprememba 163] |
| --- | --- |

(b)

nadaljnji razvoj evropske mejne in obalne straže s skupno krepitvijo

  skupne izgradnje
  zmogljivosti, skupnimi naročili

  skupnih naročil
  , določitvijo

  določitve
  skupnih standardov in drugimi ukrepi

  drugih ukrepov
  za poenostavitev sodelovanja in usklajevanja med državami članicami in Evropsko agencijo

  , da bi se Evropska agencija
  za mejno in obalno stražo
  nadalje razvila
  ; [Sprememba 163]

| (c) | krepitev medagencijskega sodelovanja na nacionalni ravni med nacionalnimi organi, odgovornimi za nadzor meja ali za naloge, ki se izvajajo na meji, in na ravni EU med državami članicami ali med državami članicami na eni strani in ustreznimi organi, uradi in

  ali
  agencijami Unije ali tretjimi državami

  , tudi agencijami, ki so odgovorne za zunanje delovanje,
  na drugi strani; [Sprememba 164] |
| --- | --- |

(c)

krepitev medagencijskega sodelovanja na nacionalni ravni med nacionalnimi organi, odgovornimi za nadzor meja ali za naloge, ki se izvajajo na meji, in na ravni EU med državami članicami ali med državami članicami na eni strani in ustreznimi organi, uradi in

  ali
  agencijami Unije ali tretjimi državami

  , tudi agencijami, ki so odgovorne za zunanje delovanje,
  na drugi strani; [Sprememba 164]

| (d) | zagotavljanje enotne uporabe pravnega reda Unije glede zunanjih meja, vključno z izvajanjem priporočil v okviru mehanizmov za nadzor kakovosti, na primer schengenskega ocenjevalnega mehanizma v skladu z Uredbo (EU) št. 1053/2013, ocen ranljivosti v skladu z Uredbo (EU) 2016/1624 in nacionalnih mehanizmov za nadzor kakovosti; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje enotne uporabe pravnega reda Unije glede zunanjih meja, vključno z izvajanjem priporočil v okviru mehanizmov za nadzor kakovosti, na primer schengenskega ocenjevalnega mehanizma v skladu z Uredbo (EU) št. 1053/2013, ocen ranljivosti v skladu z Uredbo (EU) 2016/1624 in nacionalnih mehanizmov za nadzor kakovosti;

| (e) | vzpostavitev, delovanje in vzdrževanje obsežnih informacijskih sistemov
  , ki so že vključeni v pravo Unije
  na področju upravljanja meja, vključno z njihovo interoperabilnostjo in komunikacijsko infrastrukturo
  , ter ukrepe za izboljšanje kakovosti podatkov in zagotavljanje informacij
  . [Sprememba 165] |
| --- | --- |

(e)

vzpostavitev, delovanje in vzdrževanje obsežnih informacijskih sistemov
  , ki so že vključeni v pravo Unije
  na področju upravljanja meja, vključno z njihovo interoperabilnostjo in komunikacijsko infrastrukturo
  , ter ukrepe za izboljšanje kakovosti podatkov in zagotavljanje informacij
  . [Sprememba 165]

| (ea) | povečanje zmogljivosti za zagotavljanje pomoči osebam v nevarnosti na morju, zlasti v podporo operacijam iskanja in reševanja; [Sprememba 166] |
| --- | --- |

(ea)

povečanje zmogljivosti za zagotavljanje pomoči osebam v nevarnosti na morju, zlasti v podporo operacijam iskanja in reševanja; [Sprememba 166]

| (eb) | podpiranjem iskanja in reševanja v okviru varovanja meja na morju; [Sprememba 167] |
| --- | --- |

(eb)

podpiranjem iskanja in reševanja v okviru varovanja meja na morju; [Sprememba 167]

| 2. | Instrument prispeva k specifičnemu cilju iz člena 3(2)(b) z osredotočenostjo na naslednje izvedbene ukrepe:






  (a) | zagotavljanje učinkovitih in strankam prijaznih storitev za prosilce za vizum in obenem ohranjanje varnosti in celovitosti postopka za izdajo vizuma
  , s posebnim poudarkom na ranljivih osebah in otrocih
  ; [Sprememba 168] |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

zagotavljanje učinkovitih in strankam prijaznih storitev za prosilce za vizum in obenem ohranjanje varnosti in celovitosti postopka za izdajo vizuma
  , s posebnim poudarkom na ranljivih osebah in otrocih
  ; [Sprememba 168]

| (aa) | podpiranje držav članic pri izdaji vizumov, vključno z vizumi z omejeno krajevno veljavnostjo, ki se izdajo iz humanitarnih razlogov ali zaradi nacionalnih interesov ali mednarodnih obveznosti, ter za upravičence programa Unije za preselitev ali premestitev, ter pri polnem spoštovanju pravnega reda Unije na področju vizumov; [Sprememba 169] |
| --- | --- |

(aa)

podpiranje držav članic pri izdaji vizumov, vključno z vizumi z omejeno krajevno veljavnostjo, ki se izdajo iz humanitarnih razlogov ali zaradi nacionalnih interesov ali mednarodnih obveznosti, ter za upravičence programa Unije za preselitev ali premestitev, ter pri polnem spoštovanju pravnega reda Unije na področju vizumov; [Sprememba 169]

| (b) | zagotavljanje enotne uporabe pravnega reda Unije glede vizumov, vključno z nadaljnjim razvojem in posodobitvijo skupne vizumske politike; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje enotne uporabe pravnega reda Unije glede vizumov, vključno z nadaljnjim razvojem in posodobitvijo skupne vizumske politike;

| (c) | razvoj različnih oblik sodelovanja med državami članicami pri obravnavi vlog za izdajo vizuma; |
| --- | --- |

(c)

razvoj različnih oblik sodelovanja med državami članicami pri obravnavi vlog za izdajo vizuma;

| (d) | vzpostavitev

  posodobitev
  , delovanje in vzdrževanje obsežnih informacijskih sistemov na področju skupne vizumske politike, vključno z njihovo interoperabilnostjo in komunikacijsko infrastrukturo. [Sprememba 170] |
| --- | --- |

(d)

vzpostavitev

  posodobitev
  , delovanje in vzdrževanje obsežnih informacijskih sistemov na področju skupne vizumske politike, vključno z njihovo interoperabilnostjo in komunikacijsko infrastrukturo. [Sprememba 170]

PRILOGA III

Področje uporabe podpore

| 1. | V okviru specifičnega cilja iz člena 3(2)(a) instrument zlasti podpira:






  (a) | infrastrukturo, stavbe, sisteme in storitve, potrebne na mejnih prehodih in žariščnih točkah ter za varovanje meja med mejnimi prehodi zaradi preprečevanja nedovoljenih prehodov meja, nezakonitega

  nedovoljenega
  priseljevanja in čezmejnih kaznivih dejanj na zunanjih mejah ter boja proti njim, pa tudi zaradi zagotavljanja nemotenih tokov zakonitih potnikov
  in učinkovitega upravljanja migracijskih tokov, vključno z ukrepi v zvezi z napotitvijo oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito ali želijo zaprositi zanjo, ob doslednem zagotavljanju dostojne obravnave teh oseb
  ; [Sprememba 171] |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

infrastrukturo, stavbe, sisteme in storitve, potrebne na mejnih prehodih in žariščnih točkah ter za varovanje meja med mejnimi prehodi zaradi preprečevanja nedovoljenih prehodov meja, nezakonitega

  nedovoljenega
  priseljevanja in čezmejnih kaznivih dejanj na zunanjih mejah ter boja proti njim, pa tudi zaradi zagotavljanja nemotenih tokov zakonitih potnikov
  in učinkovitega upravljanja migracijskih tokov, vključno z ukrepi v zvezi z napotitvijo oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito ali želijo zaprositi zanjo, ob doslednem zagotavljanju dostojne obravnave teh oseb
  ; [Sprememba 171]

| (b) | delovno opremo, vključno s prevoznimi sredstvi, in komunikacijske sisteme, potrebne za učinkovit in varen nadzor meja, ki so skladni s standardi Evropske agencije za mejno in obalno stražo, če taki standardi obstajajo; |
| --- | --- |

(b)

delovno opremo, vključno s prevoznimi sredstvi, in komunikacijske sisteme, potrebne za učinkovit in varen nadzor meja, ki so skladni s standardi Evropske agencije za mejno in obalno stražo, če taki standardi obstajajo;

| (c) | usposabljanje na področju razvoja skupnega evropskega integriranega upravljanja meja ali usposabljanje, ki prispeva k njegovemu razvoju, ob upoštevanju operativnih potreb in analize tveganja
  izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezne države,
  ter ob doslednem spoštovanju temeljnih pravic; [Sprememba 172] |
| --- | --- |

(c)

usposabljanje na področju razvoja skupnega evropskega integriranega upravljanja meja ali usposabljanje, ki prispeva k njegovemu razvoju, ob upoštevanju operativnih potreb in analize tveganja
  izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezne države,
  ter ob doslednem spoštovanju temeljnih pravic; [Sprememba 172]

| (d) | napotitev skupnih uradnikov za zvezo v tretje države, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) .../... [nova uredba o Mednarodni organizaciji dela], (1) in napotitev mejnih policistov in drugih ustreznih strokovnjakov v države članice ali iz države članice v tretjo državo, okrepitev sodelovanja in operativnih zmogljivosti mrež strokovnjakov ali uradnikov za zvezo, izmenjavo dobrih praks in povečanje zmogljivosti evropskih mrež za oceno, spodbujanje, podporo in razvoj politik Unije; [Sprememba 173] |
| --- | --- |

(d)

napotitev skupnih uradnikov za zvezo v tretje države, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) .../... [nova uredba o Mednarodni organizaciji dela], (1) in napotitev mejnih policistov in drugih ustreznih strokovnjakov v države članice ali iz države članice v tretjo državo, okrepitev sodelovanja in operativnih zmogljivosti mrež strokovnjakov ali uradnikov za zvezo, izmenjavo dobrih praks in povečanje zmogljivosti evropskih mrež za oceno, spodbujanje, podporo in razvoj politik Unije; [Sprememba 173]

| (e) | študije, pilotne projekte in druge ustrezne ukrepe za izvajanje ali razvoj evropskega integriranega upravljanja meja, vključno z ukrepi, katerih cilj je razvoj evropske mejne in obalne straže, kot so skupna krepitev zmogljivosti, skupna naročila, določitev skupnih standardov in drugi ukrepi za poenostavitev sodelovanja in usklajevanja med Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo in državami članicami
  , ter ukrepi v zvezi z napotitvijo oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito ali želijo zaprositi zanjo
  ; [Sprememba 174] |
| --- | --- |

(e)

študije, pilotne projekte in druge ustrezne ukrepe za izvajanje ali razvoj evropskega integriranega upravljanja meja, vključno z ukrepi, katerih cilj je razvoj evropske mejne in obalne straže, kot so skupna krepitev zmogljivosti, skupna naročila, določitev skupnih standardov in drugi ukrepi za poenostavitev sodelovanja in usklajevanja med Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo in državami članicami
  , ter ukrepi v zvezi z napotitvijo oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito ali želijo zaprositi zanjo
  ; [Sprememba 174]

| (f) | ukrepe, ki razvijajo inovativne metode ali uporabljajo nove tehnologije, ki bi jih bilo mogoče prenesti v druge države članice, zlasti tiste, ki uporabljajo rezultate varnostnih raziskovalnih projektov in za katere je Evropska agencija za mejno in obalno stražo na podlagi člena 37 Uredbe (EU) 2016/1624 ugotovila, da prispevajo k razvoju operativnih zmogljivosti evropske mejne in obalne straže
  . Te inovativne metode in nove tehnologije dosledno spoštujejo temeljne pravice in pravico do varstva osebnih podatkov
  ; [Sprememba 175] |
| --- | --- |

(f)

ukrepe, ki razvijajo inovativne metode ali uporabljajo nove tehnologije, ki bi jih bilo mogoče prenesti v druge države članice, zlasti tiste, ki uporabljajo rezultate varnostnih raziskovalnih projektov in za katere je Evropska agencija za mejno in obalno stražo na podlagi člena 37 Uredbe (EU) 2016/1624 ugotovila, da prispevajo k razvoju operativnih zmogljivosti evropske mejne in obalne straže
  . Te inovativne metode in nove tehnologije dosledno spoštujejo temeljne pravice in pravico do varstva osebnih podatkov
  ; [Sprememba 175]

| (g) | pripravljalne
  korake
  , spremljevalne, upravne in tehnične dejavnosti, potrebne za izvajanje politik v zvezi z zunanjimi mejami, vključno za boljše upravljanje schengenskega območja z razvojem in izvajanjem ocenjevalnega mehanizma, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1053/2013, za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in Zakonika o schengenskih mejah, vključno z odhodki za obiske strokovnjakov Komisije in držav članic na kraju samem ter ukrepi za izvajanje priporočil, izdanih na podlagi ocen ranljivosti Evropske agencije za mejno in obalno stražo v skladu z Uredbo (EU) 2016/1624; [Sprememba 176] |
| --- | --- |

(g)

pripravljalne
  korake
  , spremljevalne, upravne in tehnične dejavnosti, potrebne za izvajanje politik v zvezi z zunanjimi mejami, vključno za boljše upravljanje schengenskega območja z razvojem in izvajanjem ocenjevalnega mehanizma, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1053/2013, za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in Zakonika o schengenskih mejah, vključno z odhodki za obiske strokovnjakov Komisije in držav članic na kraju samem ter ukrepi za izvajanje priporočil, izdanih na podlagi ocen ranljivosti Evropske agencije za mejno in obalno stražo v skladu z Uredbo (EU) 2016/1624; [Sprememba 176]

| (ga) | ukrepe za izboljšanje kakovosti podatkov, shranjenih v informacijskih sistemih na področju vizumov in meja, in izboljšanje uveljavljanja pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, do informacij, dostopa, popravka, izbrisa in omejitve obdelave podatkov v okviru ukrepov, ki spadajo na področje uporabe tega instrumenta; [Sprememba 208] |
| --- | --- |

(ga)

ukrepe za izboljšanje kakovosti podatkov, shranjenih v informacijskih sistemih na področju vizumov in meja, in izboljšanje uveljavljanja pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, do informacij, dostopa, popravka, izbrisa in omejitve obdelave podatkov v okviru ukrepov, ki spadajo na področje uporabe tega instrumenta; [Sprememba 208]

| (h) | identifikacijo, odvzem prstnih odtisov, registracijo, varnostne preglede, izpraševanje, obveščanje, presejanje glede na zdravstveno stanje in ranljivosti ter po potrebi zdravstveno oskrbo in napotitev državljanov tretjih držav v ustrezen
  azilni
  postopek na zunanjih mejah, zlasti na žariščnih točkah; [Sprememba 177] |
| --- | --- |

(h)

identifikacijo, odvzem prstnih odtisov, registracijo, varnostne preglede, izpraševanje, obveščanje, presejanje glede na zdravstveno stanje in ranljivosti ter po potrebi zdravstveno oskrbo in napotitev državljanov tretjih držav v ustrezen
  azilni
  postopek na zunanjih mejah, zlasti na žariščnih točkah; [Sprememba 177]

| (i) | ukrepe za povečanje ozaveščenosti zainteresiranih strani in javnosti o politikah v zvezi z zunanjimi mejami, vključno z institucionalnim komuniciranjem o političnih prednostnih nalogah Unije; |
| --- | --- |

(i)

ukrepe za povečanje ozaveščenosti zainteresiranih strani in javnosti o politikah v zvezi z zunanjimi mejami, vključno z institucionalnim komuniciranjem o političnih prednostnih nalogah Unije;

| (j) | razvoj statističnih orodij, metod in kazalnikov
  ob ustreznem upoštevanju načela nediskriminacije
  ; [Sprememba 178] |
| --- | --- |

(j)

razvoj statističnih orodij, metod in kazalnikov
  ob ustreznem upoštevanju načela nediskriminacije
  ; [Sprememba 178]

| (k) | operativno podporo za izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja; |
| --- | --- |

(k)

operativno podporo za izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja;

| (ka) | izmenjavo dobre prakse in strokovnega znanja, tudi v zvezi z varstvom temeljnih pravic v okviru različnih elementov nadzora meja in, zlasti v zvezi z identifikacijo, neposredno pomočjo in napotitvijo ranljivih oseb k službam za zaščito; [Sprememba 179] |
| --- | --- |

(ka)

izmenjavo dobre prakse in strokovnega znanja, tudi v zvezi z varstvom temeljnih pravic v okviru različnih elementov nadzora meja in, zlasti v zvezi z identifikacijo, neposredno pomočjo in napotitvijo ranljivih oseb k službam za zaščito; [Sprememba 179]

| (kb) | ukrepe za razvoj, spremljanje in oceno politik in postopkov, vključno z uporabo skupnih statističnih orodij, metod in kazalnikov za merjenje napredka in oceno razvoja politik. [Sprememba 180] |
| --- | --- |

(kb)

ukrepe za razvoj, spremljanje in oceno politik in postopkov, vključno z uporabo skupnih statističnih orodij, metod in kazalnikov za merjenje napredka in oceno razvoja politik. [Sprememba 180]

| 2. | V okviru specifičnega cilja iz člena 3(2)(b) instrument zlasti podpira:






  (a) | infrastrukturo in stavbe, ki so potrebne za obravnavo vlog za izdajo vizuma in konzularno sodelovanje, vključno z varnostnimi in drugimi ukrepi, namenjenimi izboljšanju kakovosti storitev za prosilce za vizum; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

infrastrukturo in stavbe, ki so potrebne za obravnavo vlog za izdajo vizuma in konzularno sodelovanje, vključno z varnostnimi in drugimi ukrepi, namenjenimi izboljšanju kakovosti storitev za prosilce za vizum;

| (b) | delovno opremo in komunikacijske sisteme, potrebne za obravnavo vlog za izdajo vizuma in konzularno sodelovanje; |
| --- | --- |

(b)

delovno opremo in komunikacijske sisteme, potrebne za obravnavo vlog za izdajo vizuma in konzularno sodelovanje;

| (c) | usposabljanje konzularnega in drugega osebja, ki prispeva k skupni vizumski politiki in konzularnemu sodelovanju
  , po potrebi tudi glede spoštovanja temeljnih pravic
  ; [Sprememba 181] |
| --- | --- |

(c)

usposabljanje konzularnega in drugega osebja, ki prispeva k skupni vizumski politiki in konzularnemu sodelovanju
  , po potrebi tudi glede spoštovanja temeljnih pravic
  ; [Sprememba 181]

| (d) | izmenjavo dobrih praks in strokovnjakov, vključno z napotitvijo strokovnjakov, ter povečanje zmogljivosti evropskih mrež za oceno, spodbujanje, podporo in nadaljnji razvoj politik in ciljev Unije
  , tudi za varstvo temeljnih pravic predvsem pri identifikaciji ranljivih oseb ter neposredni pomoči tem osebam in njihovi napotitvi k službam za zaščito
  ; [Sprememba 182] |
| --- | --- |

(d)

izmenjavo dobrih praks in strokovnjakov, vključno z napotitvijo strokovnjakov, ter povečanje zmogljivosti evropskih mrež za oceno, spodbujanje, podporo in nadaljnji razvoj politik in ciljev Unije
  , tudi za varstvo temeljnih pravic predvsem pri identifikaciji ranljivih oseb ter neposredni pomoči tem osebam in njihovi napotitvi k službam za zaščito
  ; [Sprememba 182]

| (e) | študije, pilotne projekte in druge ustrezne ukrepe, kot so ukrepi, katerih cilj je izboljšanje znanja z analizami, spremljanjem in ocenjevanjem; |
| --- | --- |

(e)

študije, pilotne projekte in druge ustrezne ukrepe, kot so ukrepi, katerih cilj je izboljšanje znanja z analizami, spremljanjem in ocenjevanjem;

| (f) | ukrepe, ki razvijajo inovativne metode ali uporabljajo nove tehnologije, ki bi jih bilo mogoče prenesti v druge države članice, zlasti projekte, usmerjene v preverjanje in potrjevanje rezultatov raziskovalnih projektov, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

(f)

ukrepe, ki razvijajo inovativne metode ali uporabljajo nove tehnologije, ki bi jih bilo mogoče prenesti v druge države članice, zlasti projekte, usmerjene v preverjanje in potrjevanje rezultatov raziskovalnih projektov, ki jih financira Unija;

| (g) | pripravljalne
  korake
  , spremljevalne, upravne in tehnične dejavnosti, vključno
  s tistimi
  za boljše upravljanje schengenskega območja z razvojem in izvajanjem ocenjevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1053/2013, vključno z odhodki za obiske strokovnjakov Komisije in držav članic na kraju samem; [Sprememba 183] |
| --- | --- |

(g)

pripravljalne
  korake
  , spremljevalne, upravne in tehnične dejavnosti, vključno
  s tistimi
  za boljše upravljanje schengenskega območja z razvojem in izvajanjem ocenjevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1053/2013, vključno z odhodki za obiske strokovnjakov Komisije in držav članic na kraju samem; [Sprememba 183]

| (h) | dejavnosti povečanja ozaveščenosti zainteresiranih strani in javnosti o vizumskih politikah, vključno z institucionalnim komuniciranjem o političnih prednostnih nalogah Unije; |
| --- | --- |

(h)

dejavnosti povečanja ozaveščenosti zainteresiranih strani in javnosti o vizumskih politikah, vključno z institucionalnim komuniciranjem o političnih prednostnih nalogah Unije;

| (i) | razvoj statističnih orodij, metod in kazalnikov
  ob upoštevanju načela nediskriminacije in pravice do varstva osebnih podatkov
  ; [Sprememba 184] |
| --- | --- |

(i)

razvoj statističnih orodij, metod in kazalnikov
  ob upoštevanju načela nediskriminacije in pravice do varstva osebnih podatkov
  ; [Sprememba 184]

| (j) | operativno podporo za izvajanje skupne vizumske politike
  ob ustreznem upoštevanju načela nediskriminacije; [Sprememba 185] |
| --- | --- |

(j)

operativno podporo za izvajanje skupne vizumske politike
  ob ustreznem upoštevanju načela nediskriminacije; [Sprememba 185]

| (ja) | podpiranje držav članic pri izdaji vizumov, vključno z vizumi z omejeno krajevno veljavnostjo, ki se izdajo iz humanitarnih razlogov ali zaradi nacionalnih interesov ali mednarodnih obveznosti, ter za upravičence programa Unije za preselitev ali premestitev, ter pri polnem spoštovanju pravnega reda Unije na področju vizumov
  . [Sprememba 186] |
| --- | --- |

(ja)

podpiranje držav članic pri izdaji vizumov, vključno z vizumi z omejeno krajevno veljavnostjo, ki se izdajo iz humanitarnih razlogov ali zaradi nacionalnih interesov ali mednarodnih obveznosti, ter za upravičence programa Unije za preselitev ali premestitev, ter pri polnem spoštovanju pravnega reda Unije na področju vizumov
  . [Sprememba 186]

| 3. | V okviru specifičnega cilja iz člena 3(1) instrument zlasti podpira:






  (a) | infrastrukturo in stavbe, ki so potrebne za gostovanje obsežnih informacijskih sistemov in povezanih komponent komunikacijske infrastrukture; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

infrastrukturo in stavbe, ki so potrebne za gostovanje obsežnih informacijskih sistemov in povezanih komponent komunikacijske infrastrukture;

| (b) | opremo in komunikacijske sisteme, ki so potrebni za zagotovitev pravilnega delovanja obsežnih informacijskih sistemov; |
| --- | --- |

(b)

opremo in komunikacijske sisteme, ki so potrebni za zagotovitev pravilnega delovanja obsežnih informacijskih sistemov;

| (c) | dejavnosti usposabljanja in komuniciranja v zvezi z obsežnimi informacijskimi sistemi; |
| --- | --- |

(c)

dejavnosti usposabljanja in komuniciranja v zvezi z obsežnimi informacijskimi sistemi;

| (d) | razvoj in nadgradnjo obsežnih informacijskih sistemov; |
| --- | --- |

(d)

razvoj in nadgradnjo obsežnih informacijskih sistemov;

| (e) | študije, potrditve koncepta, pilotne projekte in druge ustrezne ukrepe, povezane z izvajanjem obsežnih informacijskih sistemov, vključno z njihovo interoperabilnostjo; |
| --- | --- |

(e)

študije, potrditve koncepta, pilotne projekte in druge ustrezne ukrepe, povezane z izvajanjem obsežnih informacijskih sistemov, vključno z njihovo interoperabilnostjo;

| (f) | ukrepe, ki razvijajo inovativne metode ali uporabljajo nove tehnologije, ki bi jih bilo mogoče prenesti v druge države članice, zlasti projekte, usmerjene v preverjanje in potrjevanje rezultatov raziskovalnih projektov, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

(f)

ukrepe, ki razvijajo inovativne metode ali uporabljajo nove tehnologije, ki bi jih bilo mogoče prenesti v druge države članice, zlasti projekte, usmerjene v preverjanje in potrjevanje rezultatov raziskovalnih projektov, ki jih financira Unija;

| (g) | razvoj statističnih orodij, metod in kazalnikov za obsežne informacijske

  informacijskotehnološke
  sisteme
  večjega obsega
  na področju vizumov in meja
  ob upoštevanju načela nediskriminacije in pravice do varstva osebnih podatkov
  ; [Sprememba 187] |
| --- | --- |

(g)

razvoj statističnih orodij, metod in kazalnikov za obsežne informacijske

  informacijskotehnološke
  sisteme
  večjega obsega
  na področju vizumov in meja
  ob upoštevanju načela nediskriminacije in pravice do varstva osebnih podatkov
  ; [Sprememba 187]

| (ga) | ukrepe za izboljšanje kakovosti podatkov in uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, do informacij, dostopa, popravka, izbrisa in omejitve obdelave njihovih osebnih podatkov; [Sprememba 188] |
| --- | --- |

(ga)

ukrepe za izboljšanje kakovosti podatkov in uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, do informacij, dostopa, popravka, izbrisa in omejitve obdelave njihovih osebnih podatkov; [Sprememba 188]

| (h) | operativno podporo za izvajanje obsežnih informacijskih sistemov. |
| --- | --- |

(h)

operativno podporo za izvajanje obsežnih informacijskih sistemov.

---

(1)  UL C , , str. .

PRILOGA IV

Ukrepi, upravičeni do višje stopnje sofinanciranja v skladu s členoma 11(3) in 12(14)

| (1) | Nakup operativne opreme prek programov skupnih naročil z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, ki bo dana na voljo Evropski agenciji za mejno in obalno stražo za njene operativne dejavnosti v skladu s členom 39(14) Uredbe (EU) 2016/1624. |
| --- | --- |

(1)

Nakup operativne opreme prek programov skupnih naročil z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, ki bo dana na voljo Evropski agenciji za mejno in obalno stražo za njene operativne dejavnosti v skladu s členom 39(14) Uredbe (EU) 2016/1624.

| (2) | Ukrepi, ki podpirajo medagencijsko sodelovanje med državo članico in sosednjo tretjo državo, s katero ima EU skupno kopensko ali morsko mejo. |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi, ki podpirajo medagencijsko sodelovanje med državo članico in sosednjo tretjo državo, s katero ima EU skupno kopensko ali morsko mejo.

| (3) | Nadaljnji razvoj evropske mejne in obalne straže s skupno krepitvijo

  Razvoj skupne izgradnje
  zmogljivosti, skupnimi naročili

  skupnih naročil
  , določitvijo

  določitve
  skupnih standardov in drugimi ukrepi

  drugih ukrepov
  za poenostavitev sodelovanja in usklajevanja med državami članicami in Evropsko agencijo

  , da bi se Evropska agencija
  za mejno in obalno stražo, kot je navedeno v odstavku 1(b) Priloge II

  nadalje razvila
  . [Sprememba 189] |
| --- | --- |

(3)

Nadaljnji razvoj evropske mejne in obalne straže s skupno krepitvijo

  Razvoj skupne izgradnje
  zmogljivosti, skupnimi naročili

  skupnih naročil
  , določitvijo

  določitve
  skupnih standardov in drugimi ukrepi

  drugih ukrepov
  za poenostavitev sodelovanja in usklajevanja med državami članicami in Evropsko agencijo

  , da bi se Evropska agencija
  za mejno in obalno stražo, kot je navedeno v odstavku 1(b) Priloge II

  nadalje razvila
  . [Sprememba 189]

| (4) | Skupna napotitev uradnikov za zvezo za priseljevanje, kot je navedeno v Prilogi III. |
| --- | --- |

(4)

Skupna napotitev uradnikov za zvezo za priseljevanje, kot je navedeno v Prilogi III.

| (5) | Ukrepi za izboljšanje prepoznavanja žrtev

  in podpore žrtvam
  trgovine z ljudmi in okrepitev čezmejnega sodelovanja pri odkrivanju trgovcev z ljudmi v okviru nadzora meja
  , vključno z razvojem in podpiranjem zaščite in mehanizmov za napotitev
  . [Sprememba 190] |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi za izboljšanje prepoznavanja žrtev

  in podpore žrtvam
  trgovine z ljudmi in okrepitev čezmejnega sodelovanja pri odkrivanju trgovcev z ljudmi v okviru nadzora meja
  , vključno z razvojem in podpiranjem zaščite in mehanizmov za napotitev
  . [Sprememba 190]

| (5a) | Razvoj integriranih sistemov za zaščito otrok na zunanjih mejah in politik za otroke pri migracijah na splošno, tudi z ustreznim usposabljanjem osebja in izmenjavo dobre prakse med državami članicami. [Sprememba 191] |
| --- | --- |

(5a)

Razvoj integriranih sistemov za zaščito otrok na zunanjih mejah in politik za otroke pri migracijah na splošno, tudi z ustreznim usposabljanjem osebja in izmenjavo dobre prakse med državami članicami. [Sprememba 191]

| (6) | Ukrepi za uporabo, prenos, preskušanje in potrjevanje novih metod ali tehnologij, vključno s pilotnimi projekti in nadaljnjimi ukrepi, povezanimi z varnostnimi raziskovalnimi projekti, ki jih financira Unija, kot so navedeni v Prilogi III

  da bi se izboljšala kakovost podatkov, shranjenih v informacijskih sistemih na področju vizumov in meja, in uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, do informacij, dostopa, popravka, izbrisa in omejitve obdelave podatkov v okviru ukrepov, ki spadajo na področje uporabe tega instrumenta
  . [Sprememba 209] |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi za uporabo, prenos, preskušanje in potrjevanje novih metod ali tehnologij, vključno s pilotnimi projekti in nadaljnjimi ukrepi, povezanimi z varnostnimi raziskovalnimi projekti, ki jih financira Unija, kot so navedeni v Prilogi III

  da bi se izboljšala kakovost podatkov, shranjenih v informacijskih sistemih na področju vizumov in meja, in uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, do informacij, dostopa, popravka, izbrisa in omejitve obdelave podatkov v okviru ukrepov, ki spadajo na področje uporabe tega instrumenta
  . [Sprememba 209]

| (6a) | Ukrepi za identifikacijo, neposredno pomoč in napotitev ranljivih oseb k službam za zaščito. [Sprememba 193] |
| --- | --- |

(6a)

Ukrepi za identifikacijo, neposredno pomoč in napotitev ranljivih oseb k službam za zaščito. [Sprememba 193]

| (7) | Ukrepi za vzpostavitev in delovanje žariščnih točk v državah članicah, ki se soočajo z obstoječim ali potencialnim izjemnim in nesorazmernim migracijskim pritiskom. |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi za vzpostavitev in delovanje žariščnih točk v državah članicah, ki se soočajo z obstoječim ali potencialnim izjemnim in nesorazmernim migracijskim pritiskom.

| (8) | Nadaljnji razvoj oblik sodelovanja med državami članicami pri obravnavi vlog za izdajo vizuma, kot je navedeno v odstavku 2(c) Priloge II. |
| --- | --- |

(8)

Nadaljnji razvoj oblik sodelovanja med državami članicami pri obravnavi vlog za izdajo vizuma, kot je navedeno v odstavku 2(c) Priloge II.

| (9) | Povečanje konzularne prisotnosti ali zastopanosti držav članic v državah, katerih državljani morajo imeti vizume, zlasti v državah, v katerih nobena država članica trenutno nima konzularne prisotnosti. |
| --- | --- |

(9)

Povečanje konzularne prisotnosti ali zastopanosti držav članic v državah, katerih državljani morajo imeti vizume, zlasti v državah, v katerih nobena država članica trenutno nima konzularne prisotnosti.

PRILOGA V

Glavni kazalniki smotrnosti iz člena 25(1)

| (a) | Specifični cilj 1: podpiranje učinkovitega evropskega integriranega upravljanja meja, ki ga izvaja evropska mejna in obalna straža kot skupno odgovornost Evropske agencije za mejno in obalno stražo ter nacionalnih organov, odgovornih za upravljanje meja, da bi se omogočalo zakonito prehajanje meja, preprečevala in odkrivala nezakonito

  nedovoljeno
  priseljevanje in čezmejna kazniva dejanja ter učinkovito upravljali migracijski tokovi: [Sprememba 194]







  (1) | število nedovoljenih prehodov meje, odkritih na zunanjih mejah EU a) med mejnimi prehodi in b) na mejnih prehodih;
  Vir podatkov: Evropska agencija za mejno in obalno stražo |
| --- | --- | --- |

(a)

Specifični cilj 1: podpiranje učinkovitega evropskega integriranega upravljanja meja, ki ga izvaja evropska mejna in obalna straža kot skupno odgovornost Evropske agencije za mejno in obalno stražo ter nacionalnih organov, odgovornih za upravljanje meja, da bi se omogočalo zakonito prehajanje meja, preprečevala in odkrivala nezakonito

  nedovoljeno
  priseljevanje in čezmejna kazniva dejanja ter učinkovito upravljali migracijski tokovi: [Sprememba 194]

(1)

število nedovoljenih prehodov meje, odkritih na zunanjih mejah EU a) med mejnimi prehodi in b) na mejnih prehodih;

| (2) | število oseb, ki uporabljajo ponarejene potne listine, odkritih na mejnih prehodih.
  Vir podatkov: Evropska agencija za mejno in obalno stražo |
| --- | --- |

(2)

število oseb, ki uporabljajo ponarejene potne listine, odkritih na mejnih prehodih.

| (2a) | Število oseb, ki so zaprosile za mednarodno zaščito na mejnih prehodih



  Vir podatkov: države članice [Sprememba 195] |
| --- | --- |

(2a)

Število oseb, ki so zaprosile za mednarodno zaščito na mejnih prehodih

| (2b) | Število oseb, ki jim je bil zavrnjen vstop



  Vir podatkov: države članice [Sprememba 196] |
| --- | --- |

(2b)

Število oseb, ki jim je bil zavrnjen vstop

| (b) | Specifični cilj 2: podpiranje skupne vizumske politike za omogočanje zakonitega potovanja in preprečevanje migracijskih in varnostnih tveganj

  , ki bo zagotavljala bolj usklajen pristop držav članic pri izdajanju vizumov, omogočala zakonito potovanje
  in
  zmanjšala varnostna tveganja
  : [Sprememba 197]







  (1) | število oseb, ki uporabljajo ponarejene potne listine, odkritih na konzulatih, ki jih podpira sklad;
  Vir podatkov: države članice |
| --- | --- | --- |

(b)

Specifični cilj 2: podpiranje skupne vizumske politike za omogočanje zakonitega potovanja in preprečevanje migracijskih in varnostnih tveganj

  , ki bo zagotavljala bolj usklajen pristop držav članic pri izdajanju vizumov, omogočala zakonito potovanje
  in
  zmanjšala varnostna tveganja
  : [Sprememba 197]

(1)

število oseb, ki uporabljajo ponarejene potne listine, odkritih na konzulatih, ki jih podpira sklad;

| (1a) | Število oseb, ki so zaprosile za mednarodno zaščito na konzulatih držav članic



  Vir podatkov: države članice [Sprememba 198] |
| --- | --- |

(1a)

Število oseb, ki so zaprosile za mednarodno zaščito na konzulatih držav članic

| (2) | povprečni čas odločanja (in trendi) v postopku za izdajo vizuma.
  Vir podatkov: države članice |
| --- | --- |

(2)

povprečni čas odločanja (in trendi) v postopku za izdajo vizuma.

PRILOGA VI

Vrste intervencij

RAZPREDELNICA 1: KODE ZA RAZSEŽNOST „PODROČJE INTERVENCIJE“

| I. | Evropsko integrirano upravljanje meja |
| --- | --- |

I.

001

Mejne kontrole

002

Varovanje meja – zračna sredstva

003

Varovanje meja – kopenska sredstva

004

Varovanje meja – pomorska sredstva

005

Varovanje meja – sistemi avtomatiziranega varovanja meja

006

Varovanje meja – drugi ukrepi

007

Tehnični in operativni ukrepi na schengenskem območju, ki so povezani z nadzorom meja

008

Situacijsko zavedanje in izmenjava informacij

009

Analiza tveganja

010

Obdelava podatkov in informacij

011

Žariščne točke

011a

Ukrepi v zvezi z identifikacijo in napotitvijo ranljivih oseb [Sprememba 199]

011b

Ukrepi v zvezi z identifikacijo in napotitvijo oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito ali želijo zaprositi zanjo [Sprememba 200]

012

Razvoj evropske mejne in obalne straže

013

Medagencijsko sodelovanje na nacionalni ravni

014

Medagencijsko sodelovanje na ravni Evropske unije

015

Medagencijsko sodelovanje s tretjimi državami

016

Napotitev skupnih uradnikov za zvezo za priseljevanje

017

Obsežni informacijski sistemi – Eurodac za namene upravljanja meja

018

Obsežni informacijski sistemi – sistem vstopa/izstopa (SVI)

019

Obsežni informacijski sistemi – evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS)

020

Obsežni informacijski sistemi – schengenski informacijski sistem (SIS II)

021

Obsežni informacijski sistemi – interoperabilnost

022

Operativna podpora – integrirano upravljanje meja

023

Operativna podpora – obsežni informacijski sistemi za namene upravljanja meja

024

Operativna podpora – posebna tranzitna shema

| II. | Skupna vizumska politika |
| --- | --- |

II.

001

Izboljšanje obravnave vlog za izdajo vizuma

002

Izboljšanje učinkovitosti, strankam prijaznega okolja in varnosti na konzulatih

003

Varnost dokumentov/svetovalci za dokumente

004

Konzularno sodelovanje

005

Konzularna zastopanost

006

Obsežni informacijski sistemi – vizumski informacijski sistem (VIS)

007

Drugi informacijski sistemi za namene obravnave vlog za izdajo vizuma

008

Operativna podpora – skupna vizumska politika

009

Operativna podpora – obsežni informacijski sistemi za namene obravnave vlog za izdajo vizuma

010

Operativna podpora – posebna tranzitna shema

010a

Izdajanje humanitarnih vizumov [Sprememba 201]

| III. | Tehnična pomoč |
| --- | --- |

III.

001

Informiranje in komuniciranje

002

Priprava, izvajanje, spremljanje in kontrola

003

Ocenjevanje in študije, zbiranje podatkov

003a

Kakovost podatkov in pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo, do informacij, dostopa, popravka, izbrisa in omejitve obdelave njihovih osebnih podatkov [Sprememba 202]

004

Krepitev zmogljivosti

RAZPREDELNICA 2: KODE ZA RAZSEŽNOST „VRSTA UKREPA“

| 001 | Infrastruktura in stavbe |
| --- | --- |
| 002 | Prevozna sredstva |
| 003 | Druga delovna oprema |
| 004 | Komunikacijski sistemi |
| 005 | Informacijski sistemi |
| 006 | Usposabljanje |
| 007 | Izmenjava dobrih praks med državami članicami |
| 008 | Izmenjava dobrih praks s tretjimi državami |
| 009 | Napotitev strokovnjakov |
| 010 | Študije, potrditve koncepta, pilotni projekti in podobni ukrepi |
| 011 | Dejavnosti komuniciranja |
| 012 | Razvoj statističnih orodij, metod in kazalnikov |
| 013 | Uporaba raziskovalnih projektov ali drugi ukrepi na podlagi teh projektov |

001

Infrastruktura in stavbe

002

Prevozna sredstva

003

Druga delovna oprema

004

Komunikacijski sistemi

005

Informacijski sistemi

006

Usposabljanje

007

Izmenjava dobrih praks med državami članicami

008

Izmenjava dobrih praks s tretjimi državami

009

Napotitev strokovnjakov

010

Študije, potrditve koncepta, pilotni projekti in podobni ukrepi

011

Dejavnosti komuniciranja

012

Razvoj statističnih orodij, metod in kazalnikov

013

Uporaba raziskovalnih projektov ali drugi ukrepi na podlagi teh projektov

RAZPREDELNICA 3: KODE ZA RAZSEŽNOST „NAČINI IZVAJANJA“

| 001 | Posebni ukrep |
| --- | --- |
| 002 | Nujna pomoč |
| 003 | Ukrepi iz Priloge IV |
| 004 | Izvajanje priporočil v okviru schengenskega ocenjevanja |
| 005 | Izvajanje priporočil v okviru ocen ranljivosti |
| 006 | Sodelovanje s tretjimi državami |
| 007 | Ukrepi v tretjih državah |

001

Posebni ukrep

002

Nujna pomoč

003

Ukrepi iz Priloge IV

004

Izvajanje priporočil v okviru schengenskega ocenjevanja

005

Izvajanje priporočil v okviru ocen ranljivosti

006

Sodelovanje s tretjimi državami

007

Ukrepi v tretjih državah

PRILOGA VII

Ukrepi, upravičeni do operativne podpore

| (a) | V okviru specifičnega cilja iz člena 3(2)(a) operativna podpora krije naslednje stroške, če jih ne krije Evropska agencija za mejno in obalno stražo v okviru svojih operativnih dejavnosti:






  (1) | stroški zaposlenih; |
| --- | --- | --- |

(a)

V okviru specifičnega cilja iz člena 3(2)(a) operativna podpora krije naslednje stroške, če jih ne krije Evropska agencija za mejno in obalno stražo v okviru svojih operativnih dejavnosti:

(1)

stroški zaposlenih;

| (2) | vzdrževanje ali popravilo opreme in infrastrukture; |
| --- | --- |

(2)

vzdrževanje ali popravilo opreme in infrastrukture;

| (3) | stroški storitev, vključno na žariščnih točkah, v okviru področja uporabe te uredbe; [Sprememba 203] |
| --- | --- |

(3)

stroški storitev, vključno na žariščnih točkah, v okviru področja uporabe te uredbe; [Sprememba 203]

| (4) | tekoči stroški operacij. |
| --- | --- |

(4)

tekoči stroški operacij.

Država članica gostiteljica v smislu člena 2(5) Uredbe (EU) 2016/1624 lahko operativno podporo uporabi za kritje svojih tekočih stroškov sodelovanja pri operativnih dejavnostih iz člena 2(5) Uredbe (EU) 2016/1624, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, ali za nacionalne dejavnosti nadzora meja.

| (b) | V okviru specifičnega cilja iz člena 3(2)(b) operativna podpora krije:






  (1) | stroške zaposlenih, vključno z usposabljanjem; |
| --- | --- | --- |

(b)

V okviru specifičnega cilja iz člena 3(2)(b) operativna podpora krije:

(1)

stroške zaposlenih, vključno z usposabljanjem;

| (2) | stroške storitev; |
| --- | --- |

(2)

stroške storitev;

| (3) | vzdrževanje ali popravilo opreme in infrastrukture; |
| --- | --- |

(3)

vzdrževanje ali popravilo opreme in infrastrukture;

| (4) | stroške, povezane z nepremičninami, vključno z najemnino in amortizacijo. |
| --- | --- |

(4)

stroške, povezane z nepremičninami, vključno z najemnino in amortizacijo.

| (c) | V okviru cilja politike iz člena 3(1) operativna podpora krije:






  (1) | stroške zaposlenih, vključno z usposabljanjem; |
| --- | --- | --- |

(c)

V okviru cilja politike iz člena 3(1) operativna podpora krije:

(1)

stroške zaposlenih, vključno z usposabljanjem;

| (2) | operativno upravljanje in vzdrževanje obsežnih informacijskih sistemov ter njihove komunikacijske infrastrukture, vključno z interoperabilnostjo teh sistemov in najemom varnih prostorov. |
| --- | --- |

(2)

operativno upravljanje in vzdrževanje obsežnih informacijskih sistemov ter njihove komunikacijske infrastrukture, vključno z interoperabilnostjo teh sistemov in najemom varnih prostorov.

| (d) | Operativna podpora v okviru programa poleg zgoraj navedenega zagotavlja podporo Litvi v skladu z odstavkom 1 člena 16. |
| --- | --- |

(d)

Operativna podpora v okviru programa poleg zgoraj navedenega zagotavlja podporo Litvi v skladu z odstavkom 1 člena 16.

PRILOGA VIII

Kazalniki učinka in rezultatov iz člena 25(3)

| (a) | Specifični cilj 1: podpiranje učinkovitega evropskega integriranega upravljanja meja, ki ga izvaja evropska mejna in obalna straža kot skupno odgovornost Evropske agencije za mejno in obalno stražo ter nacionalnih organov, odgovornih za upravljanje meja, da bi se omogočalo zakonito prehajanje meja, preprečevala in odkrivala nezakonito

  nedovoljeno
  priseljevanje in čezmejna kazniva dejanja ter učinkovito upravljali migracijski tokovi: [Sprememba 204]







  (1) | infrastruktura za nadzor meja, prevozna sredstva in drugi kosi opreme, ki se financirajo s podporo iz instrumenta:






  — | število novo zgrajenih ali posodobljenih mejnih prehodov od skupnega števila novo zgrajenih ali posodobljenih mejnih prehodov v zadevni državi članici, |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Specifični cilj 1: podpiranje učinkovitega evropskega integriranega upravljanja meja, ki ga izvaja evropska mejna in obalna straža kot skupno odgovornost Evropske agencije za mejno in obalno stražo ter nacionalnih organov, odgovornih za upravljanje meja, da bi se omogočalo zakonito prehajanje meja, preprečevala in odkrivala nezakonito

  nedovoljeno
  priseljevanje in čezmejna kazniva dejanja ter učinkovito upravljali migracijski tokovi: [Sprememba 204]

(1)

infrastruktura za nadzor meja, prevozna sredstva in drugi kosi opreme, ki se financirajo s podporo iz instrumenta:

—

število novo zgrajenih ali posodobljenih mejnih prehodov od skupnega števila novo zgrajenih ali posodobljenih mejnih prehodov v zadevni državi članici,

| — | število vrat avtomatiziranega mejnega nadzora, |
| --- | --- |

—

število vrat avtomatiziranega mejnega nadzora,

| — | število sredstev za zračni prevoz, |
| --- | --- |

—

število sredstev za zračni prevoz,

| — | število sredstev za pomorski prevoz, |
| --- | --- |

—

število sredstev za pomorski prevoz,

| — | število sredstev za kopenski prevoz, |
| --- | --- |

—

število sredstev za kopenski prevoz,

| — | število kosov opreme, danih na razpolago Evropski agenciji za mejno in obalno stražo, |
| --- | --- |

—

število kosov opreme, danih na razpolago Evropski agenciji za mejno in obalno stražo,

| — | število kosov druge opreme, od tega število kosov opreme za vzpostavitev, posodobitev ali vzdrževanje žariščnih točk za namene te uredbe, |
| --- | --- |

—

število kosov druge opreme, od tega število kosov opreme za vzpostavitev, posodobitev ali vzdrževanje žariščnih točk za namene te uredbe,

| — | število kosov večnamenske opreme, ki jih je podprl instrument; |
| --- | --- |

—

število kosov večnamenske opreme, ki jih je podprl instrument;

| (2) | število specializiranih delovnih mest v tretjih državah, ki jih je podprl instrument:






  — | skupni uradniki za zvezo, kot so navedeni v Prilogi III, |
| --- | --- | --- |

(2)

število specializiranih delovnih mest v tretjih državah, ki jih je podprl instrument:

—

skupni uradniki za zvezo, kot so navedeni v Prilogi III,

| — | druga specializirana delovna mesta, povezana z upravljanjem meja; |
| --- | --- |

—

druga specializirana delovna mesta, povezana z upravljanjem meja;

| (3) | število projektov ali postopkov sodelovanja med nacionalnimi organi in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, ki so bili vzpostavljeni v državah članicah s podporo instrumenta in prispevajo k razvoju evropske mejne in obalne straže; |
| --- | --- |

(3)

število projektov ali postopkov sodelovanja med nacionalnimi organi in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, ki so bili vzpostavljeni v državah članicah s podporo instrumenta in prispevajo k razvoju evropske mejne in obalne straže;

| (4) | število kosov opreme, ki se uporabljajo v operativnih dejavnostih Evropske agencije za mejno in obalno stražo in so bili kupljeni s podporo instrumenta, od skupnega števila kosov opreme, registriranih v naboru tehnične opreme Evropske agencije za mejno in obalno stražo; |
| --- | --- |

(4)

število kosov opreme, ki se uporabljajo v operativnih dejavnostih Evropske agencije za mejno in obalno stražo in so bili kupljeni s podporo instrumenta, od skupnega števila kosov opreme, registriranih v naboru tehnične opreme Evropske agencije za mejno in obalno stražo;

| (5) | število projektov ali postopkov sodelovanja nacionalnih agencij z nacionalnim koordinacijskim centrom Eurosur, vzpostavljenih s podporo instrumenta; |
| --- | --- |

(5)

število projektov ali postopkov sodelovanja nacionalnih agencij z nacionalnim koordinacijskim centrom Eurosur, vzpostavljenih s podporo instrumenta;

| (6) | število zaposlenih, ki so bili s podporo instrumenta usposobljeni na področjih, povezanih z integriranim upravljanjem meja; |
| --- | --- |

(6)

število zaposlenih, ki so bili s podporo instrumenta usposobljeni na področjih, povezanih z integriranim upravljanjem meja;

| (7) | število funkcij informacijskih sistemov, ki so bile razvite, izvedene, vzdrževane ali nadgrajene s podporo instrumenta, tudi za namene interoperabilnosti:






  — | SIS II, |
| --- | --- | --- |

(7)

število funkcij informacijskih sistemov, ki so bile razvite, izvedene, vzdrževane ali nadgrajene s podporo instrumenta, tudi za namene interoperabilnosti:

—

SIS II,

| — | ETIAS, |
| --- | --- |

—

ETIAS,

| — | SVI, |
| --- | --- |

—

SVI,

| — | VIS za namene upravljanja meja, |
| --- | --- |

—

VIS za namene upravljanja meja,

| — | Eurodac za namene upravljanja meja, |
| --- | --- |

—

Eurodac za namene upravljanja meja,

| — | število povezav med informacijskimi sistemi z evropskim iskalnim portalom, financiranih s podporo instrumenta, |
| --- | --- |

—

število povezav med informacijskimi sistemi z evropskim iskalnim portalom, financiranih s podporo instrumenta,

| — | kateri koli drugi obsežni informacijski sistemi v okviru področja uporabe te uredbe; |
| --- | --- |

—

kateri koli drugi obsežni informacijski sistemi v okviru področja uporabe te uredbe;

| (8) | število priporočil v okviru schengenskega ocenjevanja na področju meja in priporočil v okviru ocene ranljivosti, obravnavanih s podporo instrumenta, od skupnega števila priporočil, ki imajo finančne posledice. |
| --- | --- |

(8)

število priporočil v okviru schengenskega ocenjevanja na področju meja in priporočil v okviru ocene ranljivosti, obravnavanih s podporo instrumenta, od skupnega števila priporočil, ki imajo finančne posledice.

| (b) | Specifični cilj 2: podpiranje skupne vizumske politike za omogočanje zakonitega potovanja in preprečevanje migracijskih in varnostnih tveganj

  , ki bo zagotavljala bolj usklajen pristop držav članic pri izdajanju vizumov, omogočala zakonito potovanje in zmanjšala varnostna tveganja
  : [Sprememba 205]







  (1) | število konzulatov zunaj schengenskega območja, vzpostavljenih ali posodobljenih s podporo instrumenta, od skupnega števila vzpostavljenih ali posodobljenih konzulatov države članice zunaj schengenskega območja; |
| --- | --- | --- |

(b)

Specifični cilj 2: podpiranje skupne vizumske politike za omogočanje zakonitega potovanja in preprečevanje migracijskih in varnostnih tveganj

  , ki bo zagotavljala bolj usklajen pristop držav članic pri izdajanju vizumov, omogočala zakonito potovanje in zmanjšala varnostna tveganja
  : [Sprememba 205]

(1)

število konzulatov zunaj schengenskega območja, vzpostavljenih ali posodobljenih s podporo instrumenta, od skupnega števila vzpostavljenih ali posodobljenih konzulatov države članice zunaj schengenskega območja;

| (2) | število zaposlenih, ki so bili s podporo instrumenta usposobljeni na področjih, povezanih s skupno vizumsko politiko, in število usposabljanj o področjih, povezanih s skupno vizumsko politiko, ki so bila izvedena s podporo instrumenta; |
| --- | --- |

(2)

število zaposlenih, ki so bili s podporo instrumenta usposobljeni na področjih, povezanih s skupno vizumsko politiko, in število usposabljanj o področjih, povezanih s skupno vizumsko politiko, ki so bila izvedena s podporo instrumenta;

| (3) | število funkcij informacijskih sistemov, ki so bile razvite, izvedene, vzdrževane ali nadgrajene s podporo instrumenta, tudi za namene interoperabilnosti:






  — | VIS, |
| --- | --- | --- |

(3)

število funkcij informacijskih sistemov, ki so bile razvite, izvedene, vzdrževane ali nadgrajene s podporo instrumenta, tudi za namene interoperabilnosti:

—

VIS,

| — | SVI, |
| --- | --- |

—

SVI,

| — | kateri koli drugi obsežni informacijski sistemi v okviru področja uporabe te uredbe; |
| --- | --- |

—

kateri koli drugi obsežni informacijski sistemi v okviru področja uporabe te uredbe;

| (4) | število oblik sodelovanja med državami članicami pri obravnavi vlog za izdajo vizumov, vzpostavljenih in posodobljenih s podporo instrumenta:






  — | kolokacije, |
| --- | --- | --- |

(4)

število oblik sodelovanja med državami članicami pri obravnavi vlog za izdajo vizumov, vzpostavljenih in posodobljenih s podporo instrumenta:

—

kolokacije,

| — | skupni zajemni centri, |
| --- | --- |

—

skupni zajemni centri,

| — | zastopanje, |
| --- | --- |

—

zastopanje,

| — | drugo; |
| --- | --- |

—

drugo;

| (5) | število priporočil v okviru schengenskega ocenjevanja na področju skupne vizumske politike, izvedenih s podporo instrumenta, kot delež skupnega števila priporočil, ki imajo finančne posledice; |
| --- | --- |

(5)

število priporočil v okviru schengenskega ocenjevanja na področju skupne vizumske politike, izvedenih s podporo instrumenta, kot delež skupnega števila priporočil, ki imajo finančne posledice;

| (6) | število držav, katerih državljani morajo meti vizume, v katerih se je število držav članic, ki imajo tam konzulate ali so zastopane, povečalo s podporo instrumenta. |
| --- | --- |

(6)

število držav, katerih državljani morajo meti vizume, v katerih se je število držav članic, ki imajo tam konzulate ali so zastopane, povečalo s podporo instrumenta.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/451 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/451

---

P8_TA(2019)0177

Vzpostavitev Sklada za notranjo varnost ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost (COM(2018)0472 – C8-0267/2018 – 2018/0250(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/64)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0472), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0472),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), člena 82(1), člena 84 ter člena 87(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0267/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), člena 82(1), člena 84 ter člena 87(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0267/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A8-0115/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A8-0115/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0250

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 82(1), 84 in 87(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pri zagotavljanju notranje varnosti, ki je v

  Čeprav notranja varnost ostaja v izključni
  pristojnosti držav članic, gre

  sta
  za skupno prizadevanje

  njeno varstvo potrebna sodelovanje in usklajevanje na ravni Unije. Notranja varnost je skupna zaveza
  , h kateremu

  kateri
  bi morale skupaj prispevati institucije EU, zadevne

  ustrezne
  agencije Unije in države članice
  , ob pomoči zasebnega sektorja in civilne družbe
  . V obdobju 2015–2020 so Komisija, Svet Evropske unije in Evropski parlament opredelili skupne prednostne naloge, kakor so določene v evropski agendi za varnost iz aprila 2015 (2) in ki jih je Svet potrdil v prenovljeni strategiji notranje varnosti iz junija 2015 (3), Evropski parlament pa v svoji resoluciji iz julija 2015 (4)
  . Namen te skupne strategije je bil zagotoviti strateški okvir za delo na ravni Unije na področju notranje varnosti, opredelila pa je glavne prednostne naloge za ukrepanje za zagotovitev učinkovitega odziva Unije na varnostne grožnje v obdobju 2015–2020, in sicer boj proti terorizmu in preprečevanje radikalizacije

  , in sicer preprečevanje in boj proti terorizmu ter preprečevanje radikalizacije, vključno z radikalizacijo prek spleta, in nasilnega ekstremizma, nestrpnosti in diskriminacije
  , razbitje organiziranega kriminala in boj proti kibernetski kriminaliteti. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(1)

Pri zagotavljanju notranje varnosti, ki je v

  Čeprav notranja varnost ostaja v izključni
  pristojnosti držav članic, gre

  sta
  za skupno prizadevanje

  njeno varstvo potrebna sodelovanje in usklajevanje na ravni Unije. Notranja varnost je skupna zaveza
  , h kateremu

  kateri
  bi morale skupaj prispevati institucije EU, zadevne

  ustrezne
  agencije Unije in države članice
  , ob pomoči zasebnega sektorja in civilne družbe
  . V obdobju 2015–2020 so Komisija, Svet Evropske unije in Evropski parlament opredelili skupne prednostne naloge, kakor so določene v evropski agendi za varnost iz aprila 2015 (2) in ki jih je Svet potrdil v prenovljeni strategiji notranje varnosti iz junija 2015 (3), Evropski parlament pa v svoji resoluciji iz julija 2015 (4)
  . Namen te skupne strategije je bil zagotoviti strateški okvir za delo na ravni Unije na področju notranje varnosti, opredelila pa je glavne prednostne naloge za ukrepanje za zagotovitev učinkovitega odziva Unije na varnostne grožnje v obdobju 2015–2020, in sicer boj proti terorizmu in preprečevanje radikalizacije

  , in sicer preprečevanje in boj proti terorizmu ter preprečevanje radikalizacije, vključno z radikalizacijo prek spleta, in nasilnega ekstremizma, nestrpnosti in diskriminacije
  , razbitje organiziranega kriminala in boj proti kibernetski kriminaliteti. [Sprememba 1]

| (2) | V Rimski izjavi, podpisani 25. septembra

  marca
  2017, so voditelji 27 držav članic
  , Evropski svet, Evropski parlament in Evropska komisija
  potrdili svojo zavezanost varni Evropi in odločenost, da si bodo prizadevali za Unijo, v kateri se bodo vsi državljani počutili varne in se bodo lahko prosto gibali, z varnimi zunanjimi mejami, z učinkovito, odgovorno in trajnostno migracijsko politiko, ki bo spoštovala mednarodne standarde, ter Evropo, ki je odločena boriti se proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(2)

V Rimski izjavi, podpisani 25. septembra

  marca
  2017, so voditelji 27 držav članic
  , Evropski svet, Evropski parlament in Evropska komisija
  potrdili svojo zavezanost varni Evropi in odločenost, da si bodo prizadevali za Unijo, v kateri se bodo vsi državljani počutili varne in se bodo lahko prosto gibali, z varnimi zunanjimi mejami, z učinkovito, odgovorno in trajnostno migracijsko politiko, ki bo spoštovala mednarodne standarde, ter Evropo, ki je odločena boriti se proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. [Sprememba 2]

| (3) | Evropski svet je na zasedanju 15. decembra 2016 pozval k nadaljnjemu napredku glede interoperabilnosti informacijskih sistemov in podatkovnih zbirk EU. Evropski svet je 23. junija 2017 poudaril, da je treba izboljšati interoperabilnost med zbirkami podatkov, 12. decembra 2017 pa je Komisija sprejela predlog uredbe o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (Policijsko in pravosodno sodelovanje, azil in migracije) (5). |
| --- | --- |

(3)

Evropski svet je na zasedanju 15. decembra 2016 pozval k nadaljnjemu napredku glede interoperabilnosti informacijskih sistemov in podatkovnih zbirk EU. Evropski svet je 23. junija 2017 poudaril, da je treba izboljšati interoperabilnost med zbirkami podatkov, 12. decembra 2017 pa je Komisija sprejela predlog uredbe o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (Policijsko in pravosodno sodelovanje, azil in migracije) (5).

| (4) | Cilj Unije, ki je zagotoviti visoko stopnjo varnosti na območju svobode, varnosti in pravice na podlagi člena 67(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), bi bilo treba med drugim doseči z ukrepi, namenjenimi preprečevanju kriminala in boju proti njemu, ter z ukrepi za usklajevanje in sodelovanje med organi pregona in drugimi nacionalnimi organi držav članic, pa tudi z zadevnimi agencijami Unije in drugimi zadevnimi organi Unije ter zadevnimi tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. |
| --- | --- |

(4)

Cilj Unije, ki je zagotoviti visoko stopnjo varnosti na območju svobode, varnosti in pravice na podlagi člena 67(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), bi bilo treba med drugim doseči z ukrepi, namenjenimi preprečevanju kriminala in boju proti njemu, ter z ukrepi za usklajevanje in sodelovanje med organi pregona in drugimi nacionalnimi organi držav članic, pa tudi z zadevnimi agencijami Unije in drugimi zadevnimi organi Unije ter zadevnimi tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami.

| (5) | Za dosego tega cilja bi bilo treba na ravni Unije sprejeti ukrepe za zaščito ljudi
  , javnih prostorov
  in blaga

  kritične infrastrukture
  pred vse bolj nadnacionalnimi grožnjami in podporo delu, ki ga opravljajo pristojni organi držav članic. Terorizem, huda kazniva dejanja in organizirani kriminal, potujoče kriminalne združbe, trgovina s prepovedanimi drogami
  in orožjem
  , korupcija,
  pranje denarja,
  kibernetska kriminaliteta,
  spolno izkoriščanje, vključno s spolnim izkoriščanjem otrok, hibridne grožnje ter kemične, biološke, radiološke in jedrske grožnje,
  trgovina z ljudmi in prekupčevanje z orožjem, med drugim, še naprej ogrožajo notranjo varnost
  in notranji trg
  Unije. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(5)

Za dosego tega cilja bi bilo treba na ravni Unije sprejeti ukrepe za zaščito ljudi
  , javnih prostorov
  in blaga

  kritične infrastrukture
  pred vse bolj nadnacionalnimi grožnjami in podporo delu, ki ga opravljajo pristojni organi držav članic. Terorizem, huda kazniva dejanja in organizirani kriminal, potujoče kriminalne združbe, trgovina s prepovedanimi drogami
  in orožjem
  , korupcija,
  pranje denarja,
  kibernetska kriminaliteta,
  spolno izkoriščanje, vključno s spolnim izkoriščanjem otrok, hibridne grožnje ter kemične, biološke, radiološke in jedrske grožnje,
  trgovina z ljudmi in prekupčevanje z orožjem, med drugim, še naprej ogrožajo notranjo varnost
  in notranji trg
  Unije. [Sprememba 3]

| (5a) | Sklad bi moral zagotoviti finančno podporo za obravnavo nastajajočih izzivov, ki jih predstavlja znatno povečanje obsega nekaterih vrst kaznivih dejanj, kot so goljufije v zvezi s plačilnimi sredstvi, spolno izkoriščanje otrok in trgovina z orožjem, ki se v zadnjih letih izvajajo prek spleta („kibernetsko omogočena kazniva dejanja“). [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(5a)

Sklad bi moral zagotoviti finančno podporo za obravnavo nastajajočih izzivov, ki jih predstavlja znatno povečanje obsega nekaterih vrst kaznivih dejanj, kot so goljufije v zvezi s plačilnimi sredstvi, spolno izkoriščanje otrok in trgovina z orožjem, ki se v zadnjih letih izvajajo prek spleta („kibernetsko omogočena kazniva dejanja“). [Sprememba 4]

| (6) | Financiranje iz proračuna Unije bi moralo biti usmerjeno na dejavnosti, pri katerih lahko za razliko od samostojnega ukrepanja držav članic posredovanje Unije zagotovi dodano vrednost. V skladu s členoma 84 in 87(2) PDEU bi moralo financiranje podpirati ukrepe za spodbujanje in podpiranje dejavnosti držav članic na področju preprečevanja kriminala
  , skupnega usposabljanja

  in

  ter
  policijskega
  in pravosodnega
  sodelovanja, ki vključujejo vse pristojne organe držav članic
  in agencije Unije
  , zlasti v zvezi z izmenjavo informacij, okrepljenim operativnim sodelovanjem in podporo prizadevanjem za krepitev zmogljivosti za preprečevanje kriminala in boj proti njemu. Sklad ne bi smel podpirati operativnih stroškov dejavnosti v zvezi z bistvenimi funkcijami držav članic glede vzdrževanja javnega reda in miru ter zagotavljanja notranje in nacionalne varnosti, kot je navedeno v členu 72 PDEU. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(6)

Financiranje iz proračuna Unije bi moralo biti usmerjeno na dejavnosti, pri katerih lahko za razliko od samostojnega ukrepanja držav članic posredovanje Unije zagotovi dodano vrednost. V skladu s členoma 84 in 87(2) PDEU bi moralo financiranje podpirati ukrepe za spodbujanje in podpiranje dejavnosti držav članic na področju preprečevanja kriminala
  , skupnega usposabljanja

  in

  ter
  policijskega
  in pravosodnega
  sodelovanja, ki vključujejo vse pristojne organe držav članic
  in agencije Unije
  , zlasti v zvezi z izmenjavo informacij, okrepljenim operativnim sodelovanjem in podporo prizadevanjem za krepitev zmogljivosti za preprečevanje kriminala in boj proti njemu. Sklad ne bi smel podpirati operativnih stroškov dejavnosti v zvezi z bistvenimi funkcijami držav članic glede vzdrževanja javnega reda in miru ter zagotavljanja notranje in nacionalne varnosti, kot je navedeno v členu 72 PDEU. [Sprememba 5]

| (7) | Države članice morajo zaradi ohranitve schengenskega pravnega reda in
  celotnega prostora notranjega trga Unije ter
  okrepitve njegovega delovanja od 6. aprila 2017 sistematično preverjati podatke o državljanih EU, ki prehajajo zunanje meje EU, v ustreznih zbirkah podatkov. Komisija je prav tako izdala priporočilo državam članicam, naj bolje izkoristijo policijske kontrole in čezmejno sodelovanje. Solidarnost med državami članicami, jasna razdelitev nalog, spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin ter pravne države, močna osredotočenost na svetovno perspektivo in potrebna skladnost z zunanjo razsežnostjo varnosti bi morala biti ključna načela ukrepanja Unije in držav članic v smeri vzpostavitve učinkovite in prave varnostne unije. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(7)

Države članice morajo zaradi ohranitve schengenskega pravnega reda in
  celotnega prostora notranjega trga Unije ter
  okrepitve njegovega delovanja od 6. aprila 2017 sistematično preverjati podatke o državljanih EU, ki prehajajo zunanje meje EU, v ustreznih zbirkah podatkov. Komisija je prav tako izdala priporočilo državam članicam, naj bolje izkoristijo policijske kontrole in čezmejno sodelovanje. Solidarnost med državami članicami, jasna razdelitev nalog, spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin ter pravne države, močna osredotočenost na svetovno perspektivo in potrebna skladnost z zunanjo razsežnostjo varnosti bi morala biti ključna načela ukrepanja Unije in držav članic v smeri vzpostavitve učinkovite in prave varnostne unije. [Sprememba 6]

| (8) | Da bi lahko države članice prispevale k razvoju in izvajanju učinkovite in prave varnostne unije, katere namen je zagotavljati visoko raven notranje varnosti v celotni Evropski uniji, bi jim bilo treba zagotoviti ustrezno finančno podporo Unije z vzpostavitvijo in upravljanjem Sklada za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: sklad). |
| --- | --- |

(8)

Da bi lahko države članice prispevale k razvoju in izvajanju učinkovite in prave varnostne unije, katere namen je zagotavljati visoko raven notranje varnosti v celotni Evropski uniji, bi jim bilo treba zagotoviti ustrezno finančno podporo Unije z vzpostavitvijo in upravljanjem Sklada za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: sklad).

| (9) | Sklad bi se moral izvajati ob popolnem spoštovanju
  vrednot, ki so zapisane v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),
  pravic in načel iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in mednarodnih obveznosti Unije v zvezi s temeljnimi

  človekovimi
  pravicami.
  S to uredbo se zlasti poskuša zagotoviti polno spoštovanje temeljnih pravic, kot so človekovo dostojanstvo, pravica do življenja, prepoved mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, pravica do varstva osebnih podatkov, otrokove pravice in pravica do učinkovitega pravnega sredstva. Poleg tega je njen cilj spodbujati uporabo načela nediskriminacije. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(9)

Sklad bi se moral izvajati ob popolnem spoštovanju
  vrednot, ki so zapisane v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),
  pravic in načel iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in mednarodnih obveznosti Unije v zvezi s temeljnimi

  človekovimi
  pravicami.
  S to uredbo se zlasti poskuša zagotoviti polno spoštovanje temeljnih pravic, kot so človekovo dostojanstvo, pravica do življenja, prepoved mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, pravica do varstva osebnih podatkov, otrokove pravice in pravica do učinkovitega pravnega sredstva. Poleg tega je njen cilj spodbujati uporabo načela nediskriminacije. [Sprememba 7]

| (10) | V skladu s členom 3 PEU bi moral sklad podpirati dejavnosti, s katerimi se zagotavlja zaščita otrok pred nasiljem, zlorabo, izkoriščanjem in zanemarjanjem. Sklad bi moral podpirati tudi jamstva in podporo za otroke, ki so priče in žrtve, zlasti za otroke brez spremstva ali otroke, ki kako drugače potrebujejo skrbništvo. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 3 PEU bi moral sklad podpirati dejavnosti, s katerimi se zagotavlja zaščita otrok pred nasiljem, zlorabo, izkoriščanjem in zanemarjanjem. Sklad bi moral podpirati tudi jamstva in podporo za otroke, ki so priče in žrtve, zlasti za otroke brez spremstva ali otroke, ki kako drugače potrebujejo skrbništvo.

| (10a) | Ozaveščanje osebja organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj o vprašanjih v zvezi z vsemi oblikami rasizma, vključno z antisemitizmom in anticiganizmom, je ključni dejavnik uspeha notranje varnosti. Ukrepi izobraževanja in usposabljanja za ozaveščanje akterjev preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj bi morali biti torej vključeni v področje uporabe sklada, da se povečajo lokalne zmogljivosti za krepitev zaupanja. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(10a)

Ozaveščanje osebja organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj o vprašanjih v zvezi z vsemi oblikami rasizma, vključno z antisemitizmom in anticiganizmom, je ključni dejavnik uspeha notranje varnosti. Ukrepi izobraževanja in usposabljanja za ozaveščanje akterjev preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj bi morali biti torej vključeni v področje uporabe sklada, da se povečajo lokalne zmogljivosti za krepitev zaupanja. [Sprememba 8]

| (11) | V skladu z na ravni Unije

  s skupnimi prednostnimi nalogami,
  opredeljenimi skupnimi prednostnimi nalogami

  na ravni Unije
  za zagotovitev visoke ravni varnosti v Uniji, bo sklad podpiral ukrepe, namenjene obravnavanju glavnih varnostnih groženj, zlasti boju proti terorizmu in radikalizaciji, hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu ter kibernetski kriminaliteti

  preprečevanju terorizma in nasilnega ekstremizma, vključno z radikalizacijo, nestrpnostjo in diskriminacijo, hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala ter kibernetske kriminalitete in boju proti njim
  , ter pomoči žrtvam kaznivih dejanj in njihovi zaščiti. Sklad bo zagotovil, da bodo Unija in njene države članice dobro opremljene tudi za obravnavanje razvijajočih se in na novo pojavljajočih se groženj
  , kot so nezakonita trgovina, zlasti preko spletnih poti, hibridne grožnje ter kemične, biološke, radiološke in jedrske grožnje,
  z namenom izvajanja prave varnostne unije. To bi se moralo dosegati s finančno podporo za boljšo izmenjavo informacij, okrepljeno

  da bi se okrepilo
  operativno sodelovanje ter izboljšanje nacionalnih in skupnih

  izboljšale nacionalne in skupne
  zmogljivosti. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(11)

V skladu z na ravni Unije

  s skupnimi prednostnimi nalogami,
  opredeljenimi skupnimi prednostnimi nalogami

  na ravni Unije
  za zagotovitev visoke ravni varnosti v Uniji, bo sklad podpiral ukrepe, namenjene obravnavanju glavnih varnostnih groženj, zlasti boju proti terorizmu in radikalizaciji, hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu ter kibernetski kriminaliteti

  preprečevanju terorizma in nasilnega ekstremizma, vključno z radikalizacijo, nestrpnostjo in diskriminacijo, hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala ter kibernetske kriminalitete in boju proti njim
  , ter pomoči žrtvam kaznivih dejanj in njihovi zaščiti. Sklad bo zagotovil, da bodo Unija in njene države članice dobro opremljene tudi za obravnavanje razvijajočih se in na novo pojavljajočih se groženj
  , kot so nezakonita trgovina, zlasti preko spletnih poti, hibridne grožnje ter kemične, biološke, radiološke in jedrske grožnje,
  z namenom izvajanja prave varnostne unije. To bi se moralo dosegati s finančno podporo za boljšo izmenjavo informacij, okrepljeno

  da bi se okrepilo
  operativno sodelovanje ter izboljšanje nacionalnih in skupnih

  izboljšale nacionalne in skupne
  zmogljivosti. [Sprememba 9]

| (12) | Znotraj celovitega okvira sklada bi morala finančna pomoč v okviru sklada zlasti podpirati
  izmenjavo informacij in dostop do njih ter
  policijsko in pravosodno sodelovanje in preprečevanje na področjih hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala, nedovoljenega prometa z orožjem, korupcije, pranja denarja, nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami, okoljske kriminalitete, izmenjave informacij

  terorizma, trgovine z ljudmi, izkoriščanja beguncev
  in dostopa do njih, terorizma, trgovine z ljudmi,

  migrantov brez urejenega statusa
  ,
  hudih oblik
  izkoriščanja nezakonitega priseljevanja

  delovne sile
  , spolnega izkoriščanja
  in zlorabe
  otrok
  in žensk
  , razširjanja podob zlorabe otrok in otroške pornografije ter kibernetske kriminalitete. Sklad bi moral podpirati tudi zaščito ljudi, javnih prostorov in kritične infrastrukture pred z varnostjo povezanimi incidenti ter učinkovito obvladovanje varnostnih tveganj in kriz, tudi z

  s skupnim usposabljanjem,
  razvijanjem skupnih politik (strategij, ciklov politik, programov in akcijskih načrtov), zakonodaje in praktičnega sodelovanja. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(12)

Znotraj celovitega okvira sklada bi morala finančna pomoč v okviru sklada zlasti podpirati
  izmenjavo informacij in dostop do njih ter
  policijsko in pravosodno sodelovanje in preprečevanje na področjih hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala, nedovoljenega prometa z orožjem, korupcije, pranja denarja, nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami, okoljske kriminalitete, izmenjave informacij

  terorizma, trgovine z ljudmi, izkoriščanja beguncev
  in dostopa do njih, terorizma, trgovine z ljudmi,

  migrantov brez urejenega statusa
  ,
  hudih oblik
  izkoriščanja nezakonitega priseljevanja

  delovne sile
  , spolnega izkoriščanja
  in zlorabe
  otrok
  in žensk
  , razširjanja podob zlorabe otrok in otroške pornografije ter kibernetske kriminalitete. Sklad bi moral podpirati tudi zaščito ljudi, javnih prostorov in kritične infrastrukture pred z varnostjo povezanimi incidenti ter učinkovito obvladovanje varnostnih tveganj in kriz, tudi z

  s skupnim usposabljanjem,
  razvijanjem skupnih politik (strategij, ciklov politik, programov in akcijskih načrtov), zakonodaje in praktičnega sodelovanja. [Sprememba 10]

| (12a) | Sklad bi moral zagotavljati pomoč organom preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ne glede na njihovo organizacijsko strukturo v skladu z nacionalno zakonodajo. Zato bi morali biti tudi ukrepi, ki vključujejo vojaške sile, zadolžene za notranjo varnost, upravičeni do podpore iz sklada, če ti ukrepi prispevajo k doseganju posebnih ciljev sklada. V izrednih razmerah ter za obravnavo in preprečevanje resnih tveganj za javno varnost, tudi po terorističnem napadu, bi morali biti ukrepi vojaških sil na ozemlju države članice upravičeni do podpore sklada. Ukrepi za vzdrževanje miru ali obrambni ukrepi zunaj ozemlja države članice v nobenem primeru ne bi smeli biti upravičeni do pomoči sklada. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(12a)

Sklad bi moral zagotavljati pomoč organom preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ne glede na njihovo organizacijsko strukturo v skladu z nacionalno zakonodajo. Zato bi morali biti tudi ukrepi, ki vključujejo vojaške sile, zadolžene za notranjo varnost, upravičeni do podpore iz sklada, če ti ukrepi prispevajo k doseganju posebnih ciljev sklada. V izrednih razmerah ter za obravnavo in preprečevanje resnih tveganj za javno varnost, tudi po terorističnem napadu, bi morali biti ukrepi vojaških sil na ozemlju države članice upravičeni do podpore sklada. Ukrepi za vzdrževanje miru ali obrambni ukrepi zunaj ozemlja države članice v nobenem primeru ne bi smeli biti upravičeni do pomoči sklada. [Sprememba 11]

| (13) | Sklad bi moral nadgrajevati rezultate in naložbe njegovih predhodnikov – programa Preprečevanje kriminala in boj proti njemu (ISEC) ter programa Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo (CIPS) za obdobje 2007–2013 in instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 513/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (6) – ter biti razširjen, da se upošteva nov razvoj dogodkov. |
| --- | --- |

(13)

Sklad bi moral nadgrajevati rezultate in naložbe njegovih predhodnikov – programa Preprečevanje kriminala in boj proti njemu (ISEC) ter programa Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo (CIPS) za obdobje 2007–2013 in instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 513/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (6) – ter biti razširjen, da se upošteva nov razvoj dogodkov.

| (14) | Z mobilizacijo, združevanjem in večanjem vpliva javnih in zasebnih finančnih sredstev je treba zagotoviti čim večji učinek financiranja s sredstvi Unije. Sklad bi moral podpirati in spodbujati dejavno in tehtno udeležbo civilne družbe, vključno z nevladnimi organizacijami, ter
  evropskega
  industrijskega sektorja pri razvoju in izvajanju varnostne politike
  , zlasti na področju kibernetske varnosti
  , po potrebi tudi ob vključitvi drugih zadevnih akterjev, agencij Unije in drugih organov Unije, tretjih držav in

  ter
  mednarodnih organizacij, v zvezi s ciljem sklada.
  Vendar bi bilo treba zagotoviti, da se podpora iz sklada ne uporablja za prenos zakonskih ali javnih nalog na zasebne akterje. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(14)

Z mobilizacijo, združevanjem in večanjem vpliva javnih in zasebnih finančnih sredstev je treba zagotoviti čim večji učinek financiranja s sredstvi Unije. Sklad bi moral podpirati in spodbujati dejavno in tehtno udeležbo civilne družbe, vključno z nevladnimi organizacijami, ter
  evropskega
  industrijskega sektorja pri razvoju in izvajanju varnostne politike
  , zlasti na področju kibernetske varnosti
  , po potrebi tudi ob vključitvi drugih zadevnih akterjev, agencij Unije in drugih organov Unije, tretjih držav in

  ter
  mednarodnih organizacij, v zvezi s ciljem sklada.
  Vendar bi bilo treba zagotoviti, da se podpora iz sklada ne uporablja za prenos zakonskih ali javnih nalog na zasebne akterje. [Sprememba 12]

| (15) | Znotraj celovitega okvira strategije Unije za boj proti drogam, ki zagovarja uravnotežen pristop, temelječ na hkratnem zmanjšanju ponudbe in povpraševanja, bi morala finančna pomoč v okviru sklada podpirati vse dejavnosti, namenjene preprečevanju trgovine z drogami in boju proti njej (zmanjšanje ponudbe in povpraševanja), in zlasti ukrepe, usmerjene v boj proti proizvodnji, izdelavi, pridobivanju, prodaji, prevozu, uvozu in izvozu prepovedanih drog, vključno s posedovanjem in nakupom z namenom opravljanja dejavnosti trgovine s prepovedanimi drogami. Sklad bi moral zlasti zajemati preventivne vidike politike proti drogam. Za nadaljnji razvoj sinergij in večjo jasnost na področju drog bi morali biti ti elementi z drogami povezanih ciljev, ki so bili v obdobju 2014–2020 zajeti s programom za pravosodje, vključeni v sklad. |
| --- | --- |

(15)

Znotraj celovitega okvira strategije Unije za boj proti drogam, ki zagovarja uravnotežen pristop, temelječ na hkratnem zmanjšanju ponudbe in povpraševanja, bi morala finančna pomoč v okviru sklada podpirati vse dejavnosti, namenjene preprečevanju trgovine z drogami in boju proti njej (zmanjšanje ponudbe in povpraševanja), in zlasti ukrepe, usmerjene v boj proti proizvodnji, izdelavi, pridobivanju, prodaji, prevozu, uvozu in izvozu prepovedanih drog, vključno s posedovanjem in nakupom z namenom opravljanja dejavnosti trgovine s prepovedanimi drogami. Sklad bi moral zlasti zajemati preventivne vidike politike proti drogam. Za nadaljnji razvoj sinergij in večjo jasnost na področju drog bi morali biti ti elementi z drogami povezanih ciljev, ki so bili v obdobju 2014–2020 zajeti s programom za pravosodje, vključeni v sklad.

| (16) | Da se zagotovi, da bo sklad uspešno prispeval k višji ravni notranje varnosti v celotni Evropski uniji in k razvoju prave varnostne unije, bi se moral sklad uporabljati tako, da bo dodal

  prispeval
  kar največjo
  evropsko dodano
  vrednost k ukrepom držav članic. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(16)

Da se zagotovi, da bo sklad uspešno prispeval k višji ravni notranje varnosti v celotni Evropski uniji in k razvoju prave varnostne unije, bi se moral sklad uporabljati tako, da bo dodal

  prispeval
  kar največjo
  evropsko dodano
  vrednost k ukrepom držav članic. [Sprememba 13]

| (17) | Kadar se ugotovijo pomanjkljivosti ali tveganja, zlasti po schengenskem ocenjevanju, bi morala zadevna država članica zaradi solidarnosti v Uniji in v duhu deljene odgovornosti za varnost v njej ugotovljene pomanjkljivosti ali tveganja ustrezno obravnavati, tako da sredstva v okviru svojega programa uporabi za izvedbo priporočil, sprejetih na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 1053/2013 (7). |
| --- | --- |

(17)

Kadar se ugotovijo pomanjkljivosti ali tveganja, zlasti po schengenskem ocenjevanju, bi morala zadevna država članica zaradi solidarnosti v Uniji in v duhu deljene odgovornosti za varnost v njej ugotovljene pomanjkljivosti ali tveganja ustrezno obravnavati, tako da sredstva v okviru svojega programa uporabi za izvedbo priporočil, sprejetih na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 1053/2013 (7).

| (18) | Da bi države članice prispevale k doseganju ciljev sklada, bi morale zagotoviti, da se prednostne naloge njihovih programov nanašajo na specifične cilje

  prispevajo k uresničevanju specifičnih ciljev
  sklada, da so izbrane prednostne naloge v skladu z izvedbenimi ukrepi iz
  člena 3a
  in da so sredstva razporejena med cilji
  sorazmerno z izzivi in potrebami ter
  tako, da se lahko doseže splošni cilj politike. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(18)

Da bi države članice prispevale k doseganju ciljev sklada, bi morale zagotoviti, da se prednostne naloge njihovih programov nanašajo na specifične cilje

  prispevajo k uresničevanju specifičnih ciljev
  sklada, da so izbrane prednostne naloge v skladu z izvedbenimi ukrepi iz
  člena 3a
  in da so sredstva razporejena med cilji
  sorazmerno z izzivi in potrebami ter
  tako, da se lahko doseže splošni cilj politike. [Sprememba 14]

| (19) | Prizadevati bi si bilo treba za skladnost, učinkovitost in sinergije z drugimi skladi EU ter preprečiti prekrivanje med ukrepi. |
| --- | --- |

(19)

Prizadevati bi si bilo treba za skladnost, učinkovitost in sinergije z drugimi skladi EU ter preprečiti prekrivanje med ukrepi.

| (20) | Sklad bi moral biti skladen z drugimi finančnimi programi Unije na področju varnosti in bi jih moral dopolnjevati. Prizadevalo si bo

  Zagotovile se bodo
  zlasti za sinergije, zagotovljene s Skladom za azil in migracije, Skladom za integrirano upravljanje meja, ki ga sestavljata instrument za upravljanje meja in vizume, vzpostavljen z Uredbo (EU) X, in instrument za opremo za carinske kontrole, vzpostavljen z Uredbo (EU) X, ter z drugimi skladi kohezijske politike, zajetimi z Uredbo (EU) X [uredba o skupnih določbah], delom programa Obzorje Evropa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) X, ki se nanaša na raziskave na področju varnosti, programom za pravice in vrednote, vzpostavljenim z Uredbo (EU) X, programom za pravosodje, vzpostavljenim z Uredbo (EU) X, programom za digitalno Evropo, vzpostavljenim z Uredbo (EU) X ter programom InvestEU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) X. Za sinergije si je treba prizadevati zlasti v zvezi z varnostjo infrastrukture in javnih prostorov, kibernetsko varnostjo
  , zaščito žrtev
  in preprečevanjem radikalizacije

  nasilnega ekstremizma, vključno z radikalizacijo
  . Učinkoviti mehanizmi za usklajevanje so bistvenega pomena za čim bolj učinkovito doseganje ciljev politike, izkoriščanje ekonomije obsega in izogibanje prekrivanjem med ukrepi. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(20)

Sklad bi moral biti skladen z drugimi finančnimi programi Unije na področju varnosti in bi jih moral dopolnjevati. Prizadevalo si bo

  Zagotovile se bodo
  zlasti za sinergije, zagotovljene s Skladom za azil in migracije, Skladom za integrirano upravljanje meja, ki ga sestavljata instrument za upravljanje meja in vizume, vzpostavljen z Uredbo (EU) X, in instrument za opremo za carinske kontrole, vzpostavljen z Uredbo (EU) X, ter z drugimi skladi kohezijske politike, zajetimi z Uredbo (EU) X [uredba o skupnih določbah], delom programa Obzorje Evropa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) X, ki se nanaša na raziskave na področju varnosti, programom za pravice in vrednote, vzpostavljenim z Uredbo (EU) X, programom za pravosodje, vzpostavljenim z Uredbo (EU) X, programom za digitalno Evropo, vzpostavljenim z Uredbo (EU) X ter programom InvestEU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) X. Za sinergije si je treba prizadevati zlasti v zvezi z varnostjo infrastrukture in javnih prostorov, kibernetsko varnostjo
  , zaščito žrtev
  in preprečevanjem radikalizacije

  nasilnega ekstremizma, vključno z radikalizacijo
  . Učinkoviti mehanizmi za usklajevanje so bistvenega pomena za čim bolj učinkovito doseganje ciljev politike, izkoriščanje ekonomije obsega in izogibanje prekrivanjem med ukrepi. [Sprememba 15]

| (21) | Ukrepe v tretjih državah in v zvezi z njimi, ki jih podpira sklad, bi bilo treba izvajati ob popolni sinergiji in skladnosti z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki jih podpirajo instrumenti Unije za zunanje financiranje, poleg tega pa bi morali ti ukrepi dopolnjevati navedene druge ukrepe. Pri izvajanju takih ukrepov bi bilo treba zlasti dosledno upoštevati načela in splošne cilje zunanjega delovanja, ter zunanje politike Unije
  in politike razvojne pomoči
  , ki se nanašajo na posamezno državo ali regijo. V zvezi z zunanjo razsežnostjo bi moral sklad okrepiti sodelovanje s tretjimi državami na področjih, ki so v interesu notranje varnosti Unije, kot so boj proti terorizmu in radikalizaciji, sodelovanje z organi kazenskega pregona tretjih držav na področju boja proti terorizmu (vključno z enotami in skupnimi preiskovalnimi skupinami)
  , trgovina, zlasti z orožjem, drogami, ogroženimi vrstami in kulturnimi dobrinami
  , huda kazniva dejanja in organizirani kriminal ter korupcija, trgovina z ljudmi in tihotapljenje migrantov. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(21)

Ukrepe v tretjih državah in v zvezi z njimi, ki jih podpira sklad, bi bilo treba izvajati ob popolni sinergiji in skladnosti z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki jih podpirajo instrumenti Unije za zunanje financiranje, poleg tega pa bi morali ti ukrepi dopolnjevati navedene druge ukrepe. Pri izvajanju takih ukrepov bi bilo treba zlasti dosledno upoštevati načela in splošne cilje zunanjega delovanja, ter zunanje politike Unije
  in politike razvojne pomoči
  , ki se nanašajo na posamezno državo ali regijo. V zvezi z zunanjo razsežnostjo bi moral sklad okrepiti sodelovanje s tretjimi državami na področjih, ki so v interesu notranje varnosti Unije, kot so boj proti terorizmu in radikalizaciji, sodelovanje z organi kazenskega pregona tretjih držav na področju boja proti terorizmu (vključno z enotami in skupnimi preiskovalnimi skupinami)
  , trgovina, zlasti z orožjem, drogami, ogroženimi vrstami in kulturnimi dobrinami
  , huda kazniva dejanja in organizirani kriminal ter korupcija, trgovina z ljudmi in tihotapljenje migrantov. [Sprememba 16]

| (22) | Financiranje iz proračuna Unije bi moralo biti usmerjeno v dejavnosti, pri katerih lahko za razliko od samostojnega ukrepanja držav članic intervencija Unije zagotovi dodano vrednost. Varnost organsko vsebuje čezmejno razsežnost, zato je potreben odločen in usklajen odziv Unije. Finančna podpora na podlagi te uredbe bo prispevala zlasti h krepitvi nacionalnih zmogljivosti in zmogljivosti Unije na področju varnosti. |
| --- | --- |

(22)

Financiranje iz proračuna Unije bi moralo biti usmerjeno v dejavnosti, pri katerih lahko za razliko od samostojnega ukrepanja držav članic intervencija Unije zagotovi dodano vrednost. Varnost organsko vsebuje čezmejno razsežnost, zato je potreben odločen in usklajen odziv Unije. Finančna podpora na podlagi te uredbe bo prispevala zlasti h krepitvi nacionalnih zmogljivosti in zmogljivosti Unije na področju varnosti.

| (23) | Za državo članico se lahko šteje, da ne spoštuje zadevnega pravnega reda Unije, kar zadeva uporabo operativne podpore v okviru tega sklada, če ni izpolnila svojih obveznosti na podlagi Pogodb na področju varnosti, če obstaja očitno tveganje, da bi država članica pri izvajanju pravnega reda na področju varnosti lahko huje kršila vrednote Unije, ali če so bile v ocenjevalnem poročilu v okviru schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma ugotovljene pomanjkljivosti na zadevnem področju. |
| --- | --- |

(23)

Za državo članico se lahko šteje, da ne spoštuje zadevnega pravnega reda Unije, kar zadeva uporabo operativne podpore v okviru tega sklada, če ni izpolnila svojih obveznosti na podlagi Pogodb na področju varnosti, če obstaja očitno tveganje, da bi država članica pri izvajanju pravnega reda na področju varnosti lahko huje kršila vrednote Unije, ali če so bile v ocenjevalnem poročilu v okviru schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma ugotovljene pomanjkljivosti na zadevnem področju.

| (23a) | V skladu z Uredbo (EU) št. X Evropskega parlamenta in Sveta
   (8)

  mora Unija sprejeti ukrepe za zaščito svojega proračuna, če se ugotovijo splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državi članici. Za ta sklad se naj uporablja Uredba (EU) št. X. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(23a)

V skladu z Uredbo (EU) št. X Evropskega parlamenta in Sveta
   (8)

  mora Unija sprejeti ukrepe za zaščito svojega proračuna, če se ugotovijo splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državi članici. Za ta sklad se naj uporablja Uredba (EU) št. X. [Sprememba 17]

| (24) | Sklad bi moral odražati potrebo po večji prožnosti in poenostavitvi, pri tem pa upoštevati zahteve glede predvidljivosti ter zagotoviti pravično in pregledno razdelitev virov za doseganje ciljev iz te uredbe.
  Izvajanje sklada bi morala usmerjati načela učinkovitosti, uspešnosti in kakovosti porabe. Poleg tega bi moralo biti izvajanje sklada čim bolj prijazno do uporabnikov. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(24)

Sklad bi moral odražati potrebo po večji prožnosti in poenostavitvi, pri tem pa upoštevati zahteve glede predvidljivosti ter zagotoviti pravično in pregledno razdelitev virov za doseganje ciljev iz te uredbe.
  Izvajanje sklada bi morala usmerjati načela učinkovitosti, uspešnosti in kakovosti porabe. Poleg tega bi moralo biti izvajanje sklada čim bolj prijazno do uporabnikov. [Sprememba 18]

| (25) | V tej uredbi bi bilo treba določiti začetne zneske za države članice, ki se izračunajo na podlagi meril iz Priloge I. |
| --- | --- |

(25)

V tej uredbi bi bilo treba določiti začetne zneske za države članice, ki se izračunajo na podlagi meril iz Priloge I.

| (26) | Ti začetni zneski bi morali biti podlaga za dolgoročne naložbe držav članic v varnost. Da bi se upoštevale spremembe
  notranjih in zunanjih
  varnostnih groženj ali izhodiščnega stanja, bi bilo treba državam članicam na sredini obdobja dodeliti dodaten znesek na podlagi najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov, kot je določeno v razdelitvenem ključu, ob upoštevanju stanja izvajanja programov. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(26)

Ti začetni zneski bi morali biti podlaga za dolgoročne naložbe držav članic v varnost. Da bi se upoštevale spremembe
  notranjih in zunanjih
  varnostnih groženj ali izhodiščnega stanja, bi bilo treba državam članicam na sredini obdobja dodeliti dodaten znesek na podlagi najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov, kot je določeno v razdelitvenem ključu, ob upoštevanju stanja izvajanja programov. [Sprememba 19]

| (26a) | Pri razporeditvi razpoložljivih sredstev sklada je treba upoštevati kritično infrastrukturo, ki jo morajo države članice zaščititi. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(26a)

Pri razporeditvi razpoložljivih sredstev sklada je treba upoštevati kritično infrastrukturo, ki jo morajo države članice zaščititi. [Sprememba 20]

| (27) | Ker se izzivi na področju varnosti nenehno spreminjajo, je treba dodeljevanje sredstev prilagoditi spremembam
  notranjih in zunanjih
  varnostnih groženj ter financiranje usmeriti v prednostne naloge z največjo dodano vrednostjo za Unijo. Za odzivanje na nujne potrebe ter spremembe politike in prednostnih nalog Unije in za usmerjanje financiranja v ukrepe z visoko dodano vrednostjo Unije se bo del financiranja redno dodeljeval posebnim ukrepom, ukrepom Unije in nujni pomoči, in sicer prek tematskega instrumenta. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(27)

Ker se izzivi na področju varnosti nenehno spreminjajo, je treba dodeljevanje sredstev prilagoditi spremembam
  notranjih in zunanjih
  varnostnih groženj ter financiranje usmeriti v prednostne naloge z največjo dodano vrednostjo za Unijo. Za odzivanje na nujne potrebe ter spremembe politike in prednostnih nalog Unije in za usmerjanje financiranja v ukrepe z visoko dodano vrednostjo Unije se bo del financiranja redno dodeljeval posebnim ukrepom, ukrepom Unije in nujni pomoči, in sicer prek tematskega instrumenta. [Sprememba 21]

| (28) | Države članice bi bilo treba spodbujati, da del dodeljenih programskih sredstev uporabijo za financiranje ukrepov iz Priloge IV in s tem pridobijo večji prispevek Unije
  , zlasti zaradi njihove visoke evropske dodane vrednosti ali njihovega velikega pomena za Unijo
  . [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(28)

Države članice bi bilo treba spodbujati, da del dodeljenih programskih sredstev uporabijo za financiranje ukrepov iz Priloge IV in s tem pridobijo večji prispevek Unije
  , zlasti zaradi njihove visoke evropske dodane vrednosti ali njihovega velikega pomena za Unijo
  . [Sprememba 22]

| (29) | Del razpoložljivih sredstev iz sklada bi se lahko razdelil tudi za izvajanje posebnih ukrepov, ki zahtevajo skupna prizadevanja držav članic, ter za primere, v katerih novi dogodki v Uniji zahtevajo dodatno financiranje za eno ali več držav članic. Te posebne ukrepe bi morala določiti Komisija v svojih programih dela. |
| --- | --- |

(29)

Del razpoložljivih sredstev iz sklada bi se lahko razdelil tudi za izvajanje posebnih ukrepov, ki zahtevajo skupna prizadevanja držav članic, ter za primere, v katerih novi dogodki v Uniji zahtevajo dodatno financiranje za eno ali več držav članic. Te posebne ukrepe bi morala določiti Komisija v svojih programih dela.

| (30) | Sklad bi moral prispevati h kritju operativnih stroškov, povezanih z notranjo varnostjo, ter omogočiti državam članicam vzdrževanje zmogljivosti, nujnih za Unijo kot celoto. Taka podpora je v obliki celotnega kritja nabora posebnih stroškov, povezanih s cilji v okviru sklada, in bi morala tvoriti sestavni del programov držav članic. |
| --- | --- |

(30)

Sklad bi moral prispevati h kritju operativnih stroškov, povezanih z notranjo varnostjo, ter omogočiti državam članicam vzdrževanje zmogljivosti, nujnih za Unijo kot celoto. Taka podpora je v obliki celotnega kritja nabora posebnih stroškov, povezanih s cilji v okviru sklada, in bi morala tvoriti sestavni del programov držav članic.

| (31) | Da bi se dopolnilo izvajanje cilja politike v okviru tega sklada na nacionalni ravni prek programov držav članic, bi moral sklad zagotavljati tudi podporo za ukrepe na ravni Unije. Taki ukrepi bi morali služiti splošnim strateškim namenom v okviru področja intervencije sklada, ki so povezani z analizo politik in inovacijami v politikah, nadnacionalnim vzajemnim učenjem in partnerstvi ter preskušanjem novih pobud in ukrepov po vsej Uniji
  ter med nekaterimi državami članicami. V zvezi s tem bi bilo treba spodbujati sodelovanje med obveščevalnimi službami držav članic, da bi zagotovili potrebno izmenjavo informacij za povečanje učinkovitosti boja proti terorizmu ter hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu in prispevali k boljšemu razumevanju njihove čezmejne narave. Sklad bi moral podpirati prizadevanja držav članic za izmenjavo dobre prakse in spodbujanje skupnega usposabljanja, da bi prispeval k razvoju sodelovanja in medsebojnega zaupanja med obveščevalnimi službami ter med obveščevalnimi službami in Interpolom
  . [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(31)

Da bi se dopolnilo izvajanje cilja politike v okviru tega sklada na nacionalni ravni prek programov držav članic, bi moral sklad zagotavljati tudi podporo za ukrepe na ravni Unije. Taki ukrepi bi morali služiti splošnim strateškim namenom v okviru področja intervencije sklada, ki so povezani z analizo politik in inovacijami v politikah, nadnacionalnim vzajemnim učenjem in partnerstvi ter preskušanjem novih pobud in ukrepov po vsej Uniji
  ter med nekaterimi državami članicami. V zvezi s tem bi bilo treba spodbujati sodelovanje med obveščevalnimi službami držav članic, da bi zagotovili potrebno izmenjavo informacij za povečanje učinkovitosti boja proti terorizmu ter hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu in prispevali k boljšemu razumevanju njihove čezmejne narave. Sklad bi moral podpirati prizadevanja držav članic za izmenjavo dobre prakse in spodbujanje skupnega usposabljanja, da bi prispeval k razvoju sodelovanja in medsebojnega zaupanja med obveščevalnimi službami ter med obveščevalnimi službami in Interpolom
  . [Sprememba 23]

| (32) | Za okrepitev zmogljivosti Unije za hiter odziv na varnostne incidente ali na novo pojavljajoče se grožnje za Unijo bi morala obstajati možnost zagotavljanja nujne pomoči v skladu z okvirom, določenim s to uredbo. Nujna pomoč se zato ne bi smela namenjati za podporo čistim ukrepom ob nepredvidljivih dogodkih in dolgoročnim ukrepom ali za reševanje položajev, v katerih nujnost ukrepanja izhaja iz neustrezne upravne organizacije in nezadostnega operativnega načrtovanja s strani pristojnih organov. |
| --- | --- |

(32)

Za okrepitev zmogljivosti Unije za hiter odziv na varnostne incidente ali na novo pojavljajoče se grožnje za Unijo bi morala obstajati možnost zagotavljanja nujne pomoči v skladu z okvirom, določenim s to uredbo. Nujna pomoč se zato ne bi smela namenjati za podporo čistim ukrepom ob nepredvidljivih dogodkih in dolgoročnim ukrepom ali za reševanje položajev, v katerih nujnost ukrepanja izhaja iz neustrezne upravne organizacije in nezadostnega operativnega načrtovanja s strani pristojnih organov.

| (33) | Za zagotovitev potrebne prožnosti ukrepanja in odziv na nastajajoče potrebe bi moralo biti mogoče, da se dajo decentraliziranim agencijam na voljo ustrezna dodatna finančna sredstva za izvedbo določenih nujnih nalog. Decentralizirane agencije bi morale biti v primerih, ko so naloge, ki jih je treba opraviti, tako nujne, da ni mogoče pravočasno spremeniti njihovih proračunov, kot upravičenci upravičene do nujne pomoči, tudi v obliki nepovratnih sredstev, v skladu s prednostnimi nalogami in pobudami, ki jih institucije EU opredelijo na ravni Unije. |
| --- | --- |

(33)

Za zagotovitev potrebne prožnosti ukrepanja in odziv na nastajajoče potrebe bi moralo biti mogoče, da se dajo decentraliziranim agencijam na voljo ustrezna dodatna finančna sredstva za izvedbo določenih nujnih nalog. Decentralizirane agencije bi morale biti v primerih, ko so naloge, ki jih je treba opraviti, tako nujne, da ni mogoče pravočasno spremeniti njihovih proračunov, kot upravičenci upravičene do nujne pomoči, tudi v obliki nepovratnih sredstev, v skladu s prednostnimi nalogami in pobudami, ki jih institucije EU opredelijo na ravni Unije.

| (33a) | Glede na čezmejno naravo ukrepov Unije bi morale biti decentralizirane agencije med upravičenci ukrepov, tudi v obliki nepovratnih sredstev, da bi se spodbujalo usklajeno ukrepanje za zagotovitev najvišje ravni varnosti v Uniji. Taka podpora bi morala biti skladna s prednostnimi nalogami in pobudami, ki jih na ravni Unije opredelijo institucije Unije za zagotovitev evropske dodane vrednosti. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(33a)

Glede na čezmejno naravo ukrepov Unije bi morale biti decentralizirane agencije med upravičenci ukrepov, tudi v obliki nepovratnih sredstev, da bi se spodbujalo usklajeno ukrepanje za zagotovitev najvišje ravni varnosti v Uniji. Taka podpora bi morala biti skladna s prednostnimi nalogami in pobudami, ki jih na ravni Unije opredelijo institucije Unije za zagotovitev evropske dodane vrednosti. [Sprememba 24]

| (34) | Cilj politike v okviru tega sklada bo obravnavan tudi s finančnimi instrumenti in proračunskimi jamstvi v političnih oddelkih programa InvestEU. Finančna podpora bi morala biti uporabljena za sorazmerno odpravljanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, ukrepi pa se ne bi smeli podvajati ali v celoti nadomestiti zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. Ukrepi bi morali imeti jasno evropsko dodano vrednost. |
| --- | --- |

(34)

Cilj politike v okviru tega sklada bo obravnavan tudi s finančnimi instrumenti in proračunskimi jamstvi v političnih oddelkih programa InvestEU. Finančna podpora bi morala biti uporabljena za sorazmerno odpravljanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, ukrepi pa se ne bi smeli podvajati ali v celoti nadomestiti zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. Ukrepi bi morali imeti jasno evropsko dodano vrednost.

| (35) | Ta uredba določa finančna sredstva za Sklad za notranjo varnost, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smisluodstavka X Medinstitucionalnega sporazuma z dne X med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (9). |
| --- | --- |

(35)

Ta uredba določa finančna sredstva za Sklad za notranjo varnost, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smisluodstavka X Medinstitucionalnega sporazuma z dne X med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (9).

| (36) | Za ta sklad se uporablja Uredba (EU, Euratom) [nova finančna uredba] (10) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih. Za zagotovitev skladnosti pri izvajanju programov financiranja Unije se za ukrepe, ki se izvajajo z neposrednim ali posrednim upravljanjem v okviru Sklada za notranjo varnost, uporablja finančna uredba. |
| --- | --- |

(36)

Za ta sklad se uporablja Uredba (EU, Euratom) [nova finančna uredba] (10) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih. Za zagotovitev skladnosti pri izvajanju programov financiranja Unije se za ukrepe, ki se izvajajo z neposrednim ali posrednim upravljanjem v okviru Sklada za notranjo varnost, uporablja finančna uredba.

| (37) | Za izvajanje ukrepov z deljenim upravljanjem bi moral biti sklad del skladnega okvira, ki ga sestavljajo ta uredba, finančna uredba in Uredba (EU) X [o skupnih določbah] (11).
  V primeru nasprotujočih si določb bi morala imeti ta uredba prednost pred Uredbo (EU) X [uredba o skupnih določbah]. [Sprememba 159] |
| --- | --- |

(37)

Za izvajanje ukrepov z deljenim upravljanjem bi moral biti sklad del skladnega okvira, ki ga sestavljajo ta uredba, finančna uredba in Uredba (EU) X [o skupnih določbah] (11).
  V primeru nasprotujočih si določb bi morala imeti ta uredba prednost pred Uredbo (EU) X [uredba o skupnih določbah]. [Sprememba 159]

| (38) | Uredba (EU) X [uredba o skupnih določbah] določa okvir za ukrepe Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), Kohezijskega sklada, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Sklada za azil
  , migracije
  in migracije

  vključevanje
  , Sklada za notranjo varnost ter instrumenta za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ter zlasti določa pravila o načrtovanju, spremljanju in ocenjevanju, upravljanju in nadzoru skladov EU, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Poleg tega je treba v tej uredbi določiti cilje Sklada za notranjo varnost ter posebne določbe glede dejavnosti, ki se lahko financirajo s podporo tega sklada. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(38)

Uredba (EU) X [uredba o skupnih določbah] določa okvir za ukrepe Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), Kohezijskega sklada, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Sklada za azil
  , migracije
  in migracije

  vključevanje
  , Sklada za notranjo varnost ter instrumenta za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ter zlasti določa pravila o načrtovanju, spremljanju in ocenjevanju, upravljanju in nadzoru skladov EU, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Poleg tega je treba v tej uredbi določiti cilje Sklada za notranjo varnost ter posebne določbe glede dejavnosti, ki se lahko financirajo s podporo tega sklada. [Sprememba 26]

| (38a) | Da bo sklad podpiral ukrepe, ki obravnavajo vse specifične cilje sklada, in da bo razporeditev sredstev med cilje sorazmerna z izzivi in potrebami, da bodo cilji uresničeni, je treba za vsak posebni cilj sklada določiti najnižji delež sredstev iz sklada tako za nacionalne programe kot za tematski instrument. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(38a)

Da bo sklad podpiral ukrepe, ki obravnavajo vse specifične cilje sklada, in da bo razporeditev sredstev med cilje sorazmerna z izzivi in potrebami, da bodo cilji uresničeni, je treba za vsak posebni cilj sklada določiti najnižji delež sredstev iz sklada tako za nacionalne programe kot za tematski instrument. [Sprememba 27]

| (39) | Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrole, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. Pri tem bi bilo treba upoštevati tudi možnost uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranje, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe. |
| --- | --- |

(39)

Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrole, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. Pri tem bi bilo treba upoštevati tudi možnost uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranje, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe.

| (40) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (13), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (14) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (15) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih
  in/ali kazenskih
  sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo preiskuje in preganja goljufije ter druga nezakonita ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (16). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.
  Države članice v celoti sodelujejo in zagotavljajo vso potrebno pomoč institucijam, agencijam in organom Unije pri zaščiti finančnih interesov Unije. Rezultate preiskav o nepravilnostih ali goljufijah v zvezi s skladom bi bilo treba dati na voljo Evropskemu parlamentu. [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(40)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (13), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (14) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (15) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih
  in/ali kazenskih
  sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo preiskuje in preganja goljufije ter druga nezakonita ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (16). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.
  Države članice v celoti sodelujejo in zagotavljajo vso potrebno pomoč institucijam, agencijam in organom Unije pri zaščiti finančnih interesov Unije. Rezultate preiskav o nepravilnostih ali goljufijah v zvezi s skladom bi bilo treba dati na voljo Evropskemu parlamentu. [Sprememba 28]

| (41) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. |
| --- | --- |

(41)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU.

| (42) | V skladu s členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (17) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji sklada ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan. |
| --- | --- |

(42)

V skladu s členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (17) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji sklada ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan.

| (43) | V skladu s členom 349 PDEU in sporočilom Komisije z naslovom „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“ (18)
  , ki ga je Svet potrdil v sklepih z dne 12. aprila 2018, bi morale zadevne države članice zagotoviti, da njihovi programi obravnavajo posebne izzive, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije. Sklad te države članice podpira z ustreznimi viri za primerno pomoč navedenim regijam.
  [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(43)

V skladu s členom 349 PDEU in sporočilom Komisije z naslovom „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“ (18)
  , ki ga je Svet potrdil v sklepih z dne 12. aprila 2018, bi morale zadevne države članice zagotoviti, da njihovi programi obravnavajo posebne izzive, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije. Sklad te države članice podpira z ustreznimi viri za primerno pomoč navedenim regijam.
  [Sprememba 29]

| (44) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (19) je treba oceniti ta sklad na podlagi informacij, zbranih prek posebnih zahtev za spremljanje, pri čemer bi se bilo treba izogniti pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti za države članice. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki bodo podlaga za oceno učinkov sklada na terenu. Da bi se izmerila uspešnost sklada, bi bilo treba za vsak specifični cilj sklada določiti kazalnike in povezane cilje.
  Ti kazalniki bi morali vključevati kvalitativne in kvantitativne kazalnike. [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(44)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (19) je treba oceniti ta sklad na podlagi informacij, zbranih prek posebnih zahtev za spremljanje, pri čemer bi se bilo treba izogniti pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti za države članice. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki bodo podlaga za oceno učinkov sklada na terenu. Da bi se izmerila uspešnost sklada, bi bilo treba za vsak specifični cilj sklada določiti kazalnike in povezane cilje.
  Ti kazalniki bi morali vključevati kvalitativne in kvantitativne kazalnike. [Sprememba 30]

| (45) | Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta sklad prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in doseganju skupnega cilja, da bi bilo 25 %

  v obdobju večletnega finančnega okvira za čas od 2021 do 2027
  proračunskih odhodkov EU
  25 %
  namenjenih za podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem sklada ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih postopkov ocenjevanja in pregledovanja

  , in doseganju letnega cilja v višini 30 %, ki naj bi ga uresničili čim prej, najkasneje pa do leta 2027
  . [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(45)

Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta sklad prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in doseganju skupnega cilja, da bi bilo 25 %

  v obdobju večletnega finančnega okvira za čas od 2021 do 2027
  proračunskih odhodkov EU
  25 %
  namenjenih za podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem sklada ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih postopkov ocenjevanja in pregledovanja

  , in doseganju letnega cilja v višini 30 %, ki naj bi ga uresničili čim prej, najkasneje pa do leta 2027
  . [Sprememba 31]

| (46) | Komisija in države članice bi morale s pomočjo teh kazalnikov in finančnega poročanja spremljati izvajanje sklada v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) X [uredba o skupnih določbah] in te uredbe.
  Da bi Komisija ustrezno izpolnjevala svojo nadzorno vlogo, bi morala biti zmožna ugotoviti dejanske porabljene zneske v okviru sklada v posameznem letu. Države članice bi morale zato pri poročanju Komisiji o letnih računovodskih izkazih svojih nacionalnih programov razlikovati med izterjavami, plačili končnim upravičencem v okviru predhodnega financiranja in povračili dejansko nastalih stroškov. Za lažjo revizijo in spremljanje izvajanja sklada bi morala Komisija te zneske vključiti v svoje letno poročilo o izvajanju sklada. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predložiti povzetek sprejetih letnih poročil o smotrnosti. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu na zahtevo dati na voljo celotno besedilo letnih poročil o smotrnosti. [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(46)

Komisija in države članice bi morale s pomočjo teh kazalnikov in finančnega poročanja spremljati izvajanje sklada v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) X [uredba o skupnih določbah] in te uredbe.
  Da bi Komisija ustrezno izpolnjevala svojo nadzorno vlogo, bi morala biti zmožna ugotoviti dejanske porabljene zneske v okviru sklada v posameznem letu. Države članice bi morale zato pri poročanju Komisiji o letnih računovodskih izkazih svojih nacionalnih programov razlikovati med izterjavami, plačili končnim upravičencem v okviru predhodnega financiranja in povračili dejansko nastalih stroškov. Za lažjo revizijo in spremljanje izvajanja sklada bi morala Komisija te zneske vključiti v svoje letno poročilo o izvajanju sklada. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predložiti povzetek sprejetih letnih poročil o smotrnosti. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu na zahtevo dati na voljo celotno besedilo letnih poročil o smotrnosti. [Sprememba 32]

| (47) | Za dopolnitev in spremembo nebistvenih elementov iz te uredbe bi bilo treba v zvezi s 
  programi dela za tematski instrument,
  seznamom ukrepov, upravičenih do višje stopnje sofinanciranja, iz Priloge IV in operativno podporo ter za nadaljnji razvoj okvira za spremljanje in ocenjevanje na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(47)

Za dopolnitev in spremembo nebistvenih elementov iz te uredbe bi bilo treba v zvezi s 
  programi dela za tematski instrument,
  seznamom ukrepov, upravičenih do višje stopnje sofinanciranja, iz Priloge IV in operativno podporo ter za nadaljnji razvoj okvira za spremljanje in ocenjevanje na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. [Sprememba 33]

| (48) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (20) o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije. Za sprejetje izvedbenih aktov, ki določajo skupne obveznosti držav članic, zlasti v zvezi z zagotavljanjem informacij Komisiji, bi se moral uporabiti postopek pregleda, za sprejetje izvedbenih aktov, povezanih z ureditvijo zagotavljanja informacij Komisiji v okviru načrtovanja in poročanja, pa bi se moral zaradi njihove popolnoma tehnične narave uporabiti svetovalni postopek. [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(48)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (20) o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije. Za sprejetje izvedbenih aktov, ki določajo skupne obveznosti držav članic, zlasti v zvezi z zagotavljanjem informacij Komisiji, bi se moral uporabiti postopek pregleda, za sprejetje izvedbenih aktov, povezanih z ureditvijo zagotavljanja informacij Komisiji v okviru načrtovanja in poročanja, pa bi se moral zaradi njihove popolnoma tehnične narave uporabiti svetovalni postopek. [Sprememba 34]

| (49) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(49)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (50) | V skladu s členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola [je] Irska [ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja / podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe]. |
| --- | --- |

(50)

V skladu s členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola [je] Irska [ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja / podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe].

| (51) | Obdobje uporabe te uredbe je primerno prilagoditi obdobju uporabe Uredbe Sveta (EU, Euratom) X o večletnem finančnem okviru (21) – |
| --- | --- |

(51)

Obdobje uporabe te uredbe je primerno prilagoditi obdobju uporabe Uredbe Sveta (EU, Euratom) X o večletnem finančnem okviru (21) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1.   S to uredbo se vzpostavi Sklad za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: sklad)
  za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027
  . [Sprememba 35]

2.   V 
  tej
  uredbi so določeni cilji sklada, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila, ki določajo tako financiranje.:

| (a) | cilji sklada; |
| --- | --- |

(a)

cilji sklada;

| (b) | specifični cilji sklada in ukrepi za uresničevanje teh specifičnih ciljev; |
| --- | --- |

(b)

specifični cilji sklada in ukrepi za uresničevanje teh specifičnih ciljev;

| (c) | proračun za obdobje 2021–2027; |
| --- | --- |

(c)

proračun za obdobje 2021–2027;

| (d) | oblike financiranja Unije in pravila zagotavljanja takega financiranja. [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(d)

oblike financiranja Unije in pravila zagotavljanja takega financiranja. [Sprememba 36]

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; |
| --- | --- |

(a)

„operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev;

| (b) | „preprečevanje kriminala“ pomeni vse ukrepe, ki naj bi zmanjšali ali kako drugače pripomogli k zmanjšanju kriminala ter občutka negotovosti pri državljanih, kot je navedeno v členu 2(2) Sklepa Sveta 2009/902/PNZ (22); |
| --- | --- |

(b)

„preprečevanje kriminala“ pomeni vse ukrepe, ki naj bi zmanjšali ali kako drugače pripomogli k zmanjšanju kriminala ter občutka negotovosti pri državljanih, kot je navedeno v členu 2(2) Sklepa Sveta 2009/902/PNZ (22);

| (c) | „kritična infrastruktura“ pomeni zmogljivost, omrežje, sistem ali njegov del, ki je bistvenega pomena za ohranitev ključnih družbenih funkcij, zdravja, varnosti, zaščite in gospodarske ali družbene blaginje ljudi, katerega oviranje, kršitev ali uničenje bi imelo hude posledice za državo članico ali Unijo zaradi nezmožnosti vzdrževanja teh funkcij; |
| --- | --- |

(c)

„kritična infrastruktura“ pomeni zmogljivost, omrežje, sistem ali njegov del, ki je bistvenega pomena za ohranitev ključnih družbenih funkcij, zdravja, varnosti, zaščite in gospodarske ali družbene blaginje ljudi, katerega oviranje, kršitev ali uničenje bi imelo hude posledice za državo članico ali Unijo zaradi nezmožnosti vzdrževanja teh funkcij;

| (d) | „kibernetska kriminaliteta“ pomeni kibernetsko pogojena kazniva dejanja – torej kazniva dejanja, ki jih je mogoče storiti le z uporabo naprav in sistemov informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), kadar naprave in sistemi bodisi služijo kot orodje za storitev kaznivega dejanja bodisi so glavna tarča kaznivega dejanja – ter kibernetsko omogočena kazniva dejanja – torej klasična kazniva dejanja, kot je spolno izkoriščanje otrok, katerih obseg ali doseg se lahko poveča z uporabo računalnikov, računalniških omrežij ali drugih oblik IKT; [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(d)

„kibernetska kriminaliteta“ pomeni kibernetsko pogojena kazniva dejanja – torej kazniva dejanja, ki jih je mogoče storiti le z uporabo naprav in sistemov informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), kadar naprave in sistemi bodisi služijo kot orodje za storitev kaznivega dejanja bodisi so glavna tarča kaznivega dejanja – ter kibernetsko omogočena kazniva dejanja – torej klasična kazniva dejanja, kot je spolno izkoriščanje otrok, katerih obseg ali doseg se lahko poveča z uporabo računalnikov, računalniških omrežij ali drugih oblik IKT; [Sprememba 37]

| (e) | „ukrepi EMPACT“ pomeni ukrepe, ki se izvajajo v okviru Evropske večdisciplinarne platforme proti grožnjam kriminala (EMPACT) (23). EMPACT je platforma strukturiranega večdisciplinarnega sodelovanja ustreznih držav članic, institucij in agencij EU ter tretjih držav, mednarodnih organizacij in drugih javnih in zasebnih partnerjev za obravnavo prednostnih groženj mednarodnega organiziranega kriminala in hudih oblik mednarodnega kriminala v okviru cikla politike EU; |
| --- | --- |

(e)

„ukrepi EMPACT“ pomeni ukrepe, ki se izvajajo v okviru Evropske večdisciplinarne platforme proti grožnjam kriminala (EMPACT) (23). EMPACT je platforma strukturiranega večdisciplinarnega sodelovanja ustreznih držav članic, institucij in agencij EU ter tretjih držav, mednarodnih organizacij in drugih javnih in zasebnih partnerjev za obravnavo prednostnih groženj mednarodnega organiziranega kriminala in hudih oblik mednarodnega kriminala v okviru cikla politike EU;

| (f) | „cikel politike EU“ je na obveščevalnih podatkih temelječa večdisciplinarna pobuda, katere cilj je boj proti najpomembnejšim grožnjam hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala za Unijo s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami, institucijami Unije, agencijami
  Unije na področju pravosodja in notranjih zadev
  ter po potrebi tretjimi državami in
  določenimi mednarodnimi
  organizacijami; [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(f)

„cikel politike EU“ je na obveščevalnih podatkih temelječa večdisciplinarna pobuda, katere cilj je boj proti najpomembnejšim grožnjam hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala za Unijo s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami, institucijami Unije, agencijami
  Unije na področju pravosodja in notranjih zadev
  ter po potrebi tretjimi državami in
  določenimi mednarodnimi
  organizacijami; [Sprememba 38]

| (g) | „izmenjava informacij in dostop do njih“ pomeni varno zbiranje, hrambo, obdelavo, analizo in izmenjavo informacij, pomembnih za organe iz člena 87 PDEU in

  ter
  za Europol
  , Eurojust in Evropsko javno tožilstvo
  pri preprečevanju, odkrivanju, preiskovanju in pregonu kaznivih dejanj, zlasti
  terorizma in kibernetske kriminalitete ter hudih čezmejnih kaznivih dejanj in
  čezmejnega organiziranega kriminala
  , ki so obravnavana v skladu z veljavnimi pravili Unije o varstvu podatkov
  ; [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(g)

„izmenjava informacij in dostop do njih“ pomeni varno zbiranje, hrambo, obdelavo, analizo in izmenjavo informacij, pomembnih za organe iz člena 87 PDEU in

  ter
  za Europol
  , Eurojust in Evropsko javno tožilstvo
  pri preprečevanju, odkrivanju, preiskovanju in pregonu kaznivih dejanj, zlasti
  terorizma in kibernetske kriminalitete ter hudih čezmejnih kaznivih dejanj in
  čezmejnega organiziranega kriminala
  , ki so obravnavana v skladu z veljavnimi pravili Unije o varstvu podatkov
  ; [Sprememba 39]

| (h) | „pravosodno sodelovanje“ pomeni pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah;
  [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(h)

„pravosodno sodelovanje“ pomeni pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah;
  [Sprememba 40]

| (i) | „program LETS“ pomeni evropski program usposabljanja na področju kazenskega pregona, ki je namenjen temu, da uslužbenci organov kazenskega pregona

  preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj
  pridobijo znanje in spretnosti, potrebne za učinkovito preprečevanje čezmejnega
  organiziranega
  kriminala
  , hudih čezmejnih kaznivih dejanj
  in
  terorizma ter
  boj proti njemu

  njim
  z uspešnim sodelovanjem, kot je določeno v Sporočilu Komisije z dne 27. marca 2013 z naslovom Vzpostavitev evropskega programa usposabljanja na področju kazenskega pregona (24) in nadalje navedeno v Uredbi CEPOL (25); [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(i)

„program LETS“ pomeni evropski program usposabljanja na področju kazenskega pregona, ki je namenjen temu, da uslužbenci organov kazenskega pregona

  preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj
  pridobijo znanje in spretnosti, potrebne za učinkovito preprečevanje čezmejnega
  organiziranega
  kriminala
  , hudih čezmejnih kaznivih dejanj
  in
  terorizma ter
  boj proti njemu

  njim
  z uspešnim sodelovanjem, kot je določeno v Sporočilu Komisije z dne 27. marca 2013 z naslovom Vzpostavitev evropskega programa usposabljanja na področju kazenskega pregona (24) in nadalje navedeno v Uredbi CEPOL (25); [Sprememba 41]

| (j) | „organizirani kriminal“ pomeni kaznivo ravnanje v zvezi s sodelovanjem v hudodelski združbi, kot je opredeljeno v Okvirnem sklepu Sveta 2008/841/PNZ (26); |
| --- | --- |

(j)

„organizirani kriminal“ pomeni kaznivo ravnanje v zvezi s sodelovanjem v hudodelski združbi, kot je opredeljeno v Okvirnem sklepu Sveta 2008/841/PNZ (26);

| (k) | „pripravljenost“ pomeni vse

  posebne
  ukrepe, namenjene preprečevanju ali zmanjšanju tveganj, povezanih z morebitnimi terorističnimi napadi ali drugimi z varnostjo povezanimi incidenti; [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(k)

„pripravljenost“ pomeni vse

  posebne
  ukrepe, namenjene preprečevanju ali zmanjšanju tveganj, povezanih z morebitnimi terorističnimi napadi ali drugimi z varnostjo povezanimi incidenti; [Sprememba 42]

| (l) | „schengenski ocenjevalni in spremljevalni mehanizem“ pomeni preverjanje pravilne uporabe schengenskega pravnega reda v skladu z Uredbo (EU) št. 1053/2013, tudi na področju policijskega sodelovanja; |
| --- | --- |

(l)

„schengenski ocenjevalni in spremljevalni mehanizem“ pomeni preverjanje pravilne uporabe schengenskega pravnega reda v skladu z Uredbo (EU) št. 1053/2013, tudi na področju policijskega sodelovanja;

| (m) | „boj proti korupciji“ zajema vsa področja iz Konvencije Združenih narodov proti korupciji, med drugim preventivne ukrepe, kriminalizacijo in ukrepe kazenskega pregona, mednarodno sodelovanje, odvzem premoženjske koristi, tehnično pomoč in izmenjavo informacij; |
| --- | --- |

(m)

„boj proti korupciji“ zajema vsa področja iz Konvencije Združenih narodov proti korupciji, med drugim preventivne ukrepe, kriminalizacijo in ukrepe kazenskega pregona, mednarodno sodelovanje, odvzem premoženjske koristi, tehnično pomoč in izmenjavo informacij;

| (n) | „terorizem“ pomeni vsako od naklepnih ravnanj in kaznivih dejanj, opredeljenih v Direktivi (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti terorizmu (27). |
| --- | --- |

(n)

„terorizem“ pomeni vsako od naklepnih ravnanj in kaznivih dejanj, opredeljenih v Direktivi (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti terorizmu (27).

Člen 3

Cilji sklada

1.   Cilj politike v okviru sklada je prispevati k zagotavljanju visoke ravni varnosti v Uniji, zlasti z bojem proti terorizmu in radikalizaciji, hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu ter kibernetski kriminaliteti

  med drugim z močnejšim sodelovanjem, zlasti s preprečevanjem terorizma, nasilnega ekstremizma, vključno z radikalizacijo, hudimi kaznivimi dejanji, organiziranim kriminalom, kibernetsko kriminaliteto ter bojem proti njim
  in s pomočjo žrtvam kaznivih dejanj in njihovo zaščito.
  Sklad podpira tudi pripravljenost na tveganja in krize, povezane z varnostjo, ter njihovo obvladovanje. [Sprememba 43]

2.   V okviru cilja politike iz odstavka 1 sklad prispeva k naslednjim specifičnim ciljem:

| (a) | večji izmenjavi podatkov

  izboljšati in olajšati izmenjavo ustreznih in točnih informacij
  med organi kazenskega pregona Unije

  preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj
  in
  pravosodnimi organi držav članic,
  drugimi pristojnimi organi ter

  držav članic in
  drugimi zadevnimi

  ustreznimi
  organi Unijein znotraj njih

  , zlasti Europolom in Eurojustom
  ter
  po potrebi
  s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami
  , ter znotraj njih
  ; [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(a)

večji izmenjavi podatkov

  izboljšati in olajšati izmenjavo ustreznih in točnih informacij
  med organi kazenskega pregona Unije

  preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj
  in
  pravosodnimi organi držav članic,
  drugimi pristojnimi organi ter

  držav članic in
  drugimi zadevnimi

  ustreznimi
  organi Unijein znotraj njih

  , zlasti Europolom in Eurojustom
  ter
  po potrebi
  s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami
  , ter znotraj njih
  ; [Sprememba 44]

| (b) | okrepitvi čezmejnih skupnih operacij

  izboljšanju in okrepitvi čezmejnega usklajevanja in sodelovanja, vključno z ustreznimi skupnimi operacijami
  med organi kazenskega pregona Unije

  preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj držav članic
  in drugimi pristojnimi organi ter znotraj njih v zvezi s 
  terorizmom ter
  hudimi kaznivimi dejanji in organiziranim kriminalom s čezmejno razsežnostjo; [Sprememba 45] |
| --- | --- |

(b)

okrepitvi čezmejnih skupnih operacij

  izboljšanju in okrepitvi čezmejnega usklajevanja in sodelovanja, vključno z ustreznimi skupnimi operacijami
  med organi kazenskega pregona Unije

  preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj držav članic
  in drugimi pristojnimi organi ter znotraj njih v zvezi s 
  terorizmom ter
  hudimi kaznivimi dejanji in organiziranim kriminalom s čezmejno razsežnostjo; [Sprememba 45]

| (c) | podpori prizadevanjem za krepitev

  potrebni krepitvi
  zmogljivosti
  držav članic
  v zvezi z bojem proti kriminalu, vključno s terorizmom,
  kibernetsko kriminaliteto
  in njegovim

  nasilnim ekstremizmom, skupaj z radikalizacijo, ter njihovim
  preprečevanjem, zlasti z močnejšim sodelovanjem med javnimi organi
  , ustreznimi agencijami Unije
  , civilno družbo in zasebnimi partnerji iz vseh

  akterji znotraj
  držav članic
  in med njimi, ter s civilnim kriznim upravljanjem po varnostnem incidentu; [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(c)

podpori prizadevanjem za krepitev

  potrebni krepitvi
  zmogljivosti
  držav članic
  v zvezi z bojem proti kriminalu, vključno s terorizmom,
  kibernetsko kriminaliteto
  in njegovim

  nasilnim ekstremizmom, skupaj z radikalizacijo, ter njihovim
  preprečevanjem, zlasti z močnejšim sodelovanjem med javnimi organi
  , ustreznimi agencijami Unije
  , civilno družbo in zasebnimi partnerji iz vseh

  akterji znotraj
  držav članic
  in med njimi, ter s civilnim kriznim upravljanjem po varnostnem incidentu; [Sprememba 46]

| (ca) | razvoju skupne obveščevalne kulture s podpiranjem stikov in medsebojnega zaupanja, razumevanja in učenja, razširjanja znanja in dobrih praks med obveščevalnimi službami držav članic in izmenjavo z Europolom, zlasti s skupnim usposabljanjem in izmenjavo strokovnjakov. [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(ca)

razvoju skupne obveščevalne kulture s podpiranjem stikov in medsebojnega zaupanja, razumevanja in učenja, razširjanja znanja in dobrih praks med obveščevalnimi službami držav članic in izmenjavo z Europolom, zlasti s skupnim usposabljanjem in izmenjavo strokovnjakov. [Sprememba 47]

3.   V okviru specifičnih ciljev iz odstavka 2 se sklad
  med drugim
  izvaja z izvedbenimi ukrepi iz Priloge II

  člena 3a
  . [Sprememba 48]

4.   Financirani ukrepi

  Operacije, ki se financirajo,
  se izvajajo ob polnem spoštovanju temeljnih pravic in človekovega dostojanstva
  ter vrednot, zapisanih v členu 2 PEU, v primeru jasnih in utemeljenih dokazov, da ukrepi prispevajo h kršenju teh pravic, pa se financiranje prekine in sredstva povrnejo
  . Zlasti morajo biti ukrepi

  operacije
  v skladu z določbami Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, pravom Unije o varstvu podatkov in Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP). Kjer je to mogoče, so države članice pri izvajanju ukrepov še posebej pozorne na nudenje pomoči in varstva ranljivim osebam, zlasti otrokom in mladoletnikom brez spremstva.

  Posebna pozornost se nameni operacijam v zvezi z ranljivimi osebami, zlasti otroki in mladoletniki brez spremstva. [Sprememba 49]

Člen 3a

Izvedbeni ukrepi

1.
     
  Sklad prispeva k uresničevanju specifičnega cilja iz člena 3(2)(a) z osredotočenostjo na naslednje izvedbene ukrepe:

| (a) | zagotovitev enotne uporabe pravnega reda Unije v zvezi z izmenjavo ustreznih informacij na področju varnosti, vključno z izvajanjem priporočil v okviru mehanizmov za nadzor kakovosti in ocenjevanje, kot so schengenski ocenjevalni mehanizem ter drugi mehanizmi za nadzor kakovosti in ocenjevanje; |
| --- | --- |

(a)

zagotovitev enotne uporabe pravnega reda Unije v zvezi z izmenjavo ustreznih informacij na področju varnosti, vključno z izvajanjem priporočil v okviru mehanizmov za nadzor kakovosti in ocenjevanje, kot so schengenski ocenjevalni mehanizem ter drugi mehanizmi za nadzor kakovosti in ocenjevanje;

| (b) | vzpostavitev, prilagoditev in vzdrževanje za varnost pomembnih informacijskih sistemov in komunikacijskih omrežij Unije, vključno z zagotavljanjem njihove interoperabilnosti, ter razvoj ustreznih orodij za odpravo ugotovljenih vrzeli; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev, prilagoditev in vzdrževanje za varnost pomembnih informacijskih sistemov in komunikacijskih omrežij Unije, vključno z zagotavljanjem njihove interoperabilnosti, ter razvoj ustreznih orodij za odpravo ugotovljenih vrzeli;

| (c) | povečanje aktivne uporabe za varnost pomembnih orodij, sistemov in podatkovnih zbirk Unije za izmenjavo informacij, izboljšanje medsebojne povezanosti za varnost pomembnih nacionalnih podatkovnih zbirk ter njihove povezanosti s podatkovnimi zbirkami Unije, kadar je to predvideno z ustreznimi pravnimi podlagami, ob zagotavljanju, da se polnijo z visokokakovostnimi podatki in |
| --- | --- |

(c)

povečanje aktivne uporabe za varnost pomembnih orodij, sistemov in podatkovnih zbirk Unije za izmenjavo informacij, izboljšanje medsebojne povezanosti za varnost pomembnih nacionalnih podatkovnih zbirk ter njihove povezanosti s podatkovnimi zbirkami Unije, kadar je to predvideno z ustreznimi pravnimi podlagami, ob zagotavljanju, da se polnijo z visokokakovostnimi podatki in

| (d) | podpiranje ustreznih nacionalnih ukrepov, če so ti relevantni za izvajanje specifičnih ciljev iz člena 3(2)(a). |
| --- | --- |

(d)

podpiranje ustreznih nacionalnih ukrepov, če so ti relevantni za izvajanje specifičnih ciljev iz člena 3(2)(a).

2.
     
  Sklad prispeva k specifičnemu cilju iz člena 3(2)(b) z osredotočenostjo na naslednje izvedbene ukrepe:

| (a) | povečanje števila ustreznih operacij preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj med državami članicami, po potrebi skupaj z drugimi ustreznimi akterji, zlasti olajšanje in izboljšanje uporabe skupnih preiskovalnih skupin, skupnih patrulj, zasledovanja, tajnega opazovanja in drugih mehanizmov operativnega sodelovanja v okviru cikla politike EU (EMPACT), s posebnim poudarkom na čezmejnih operacijah; |
| --- | --- |

(a)

povečanje števila ustreznih operacij preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj med državami članicami, po potrebi skupaj z drugimi ustreznimi akterji, zlasti olajšanje in izboljšanje uporabe skupnih preiskovalnih skupin, skupnih patrulj, zasledovanja, tajnega opazovanja in drugih mehanizmov operativnega sodelovanja v okviru cikla politike EU (EMPACT), s posebnim poudarkom na čezmejnih operacijah;

| (b) | okrepitev usklajevanja in sodelovanja organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in drugih pristojnih organov v državah članicah in med njimi ter z drugimi ustreznimi akterji, na primer prek mrež specializiranih nacionalnih enot, mrež in struktur sodelovanja Unije ter centrov Unije; |
| --- | --- |

(b)

okrepitev usklajevanja in sodelovanja organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in drugih pristojnih organov v državah članicah in med njimi ter z drugimi ustreznimi akterji, na primer prek mrež specializiranih nacionalnih enot, mrež in struktur sodelovanja Unije ter centrov Unije;

| (c) | izboljšanje sodelovanja med agencijami in na ravni Unije med državami članicami samimi ali med državami članicami na eni strani ter ustreznimi organi, uradi in agencijami Unije na drugi ter na nacionalni ravni med nacionalnimi organi v vsaki državi članici. |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje sodelovanja med agencijami in na ravni Unije med državami članicami samimi ali med državami članicami na eni strani ter ustreznimi organi, uradi in agencijami Unije na drugi ter na nacionalni ravni med nacionalnimi organi v vsaki državi članici.

3.
     
  Sklad prispeva k specifičnemu cilju iz člena 3(2)(c) z osredotočenostjo na naslednje izvedbene ukrepe:

| (a) | povečanje usposabljanja na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, vaj in vzajemnega učenja, zlasti z vključitvijo elementov za ozaveščanje o vprašanjih v zvezi z radikalizacijo, nasilnim ekstremizmom in rasizmom, specializiranih programov izmenjav med državami članicami, tudi za nižje osebje organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, ter izmenjave dobrih praks, tudi s tretjimi državami in drugimi ustreznimi akterji; |
| --- | --- |

(a)

povečanje usposabljanja na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, vaj in vzajemnega učenja, zlasti z vključitvijo elementov za ozaveščanje o vprašanjih v zvezi z radikalizacijo, nasilnim ekstremizmom in rasizmom, specializiranih programov izmenjav med državami članicami, tudi za nižje osebje organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, ter izmenjave dobrih praks, tudi s tretjimi državami in drugimi ustreznimi akterji;

| (b) | izkoriščanje sinergij z združevanjem virov in znanja med državami članicami in drugimi ustreznimi akterji, vključno s civilno družbo, na primer z ustanavljanjem skupnih centrov odličnosti, razvojem skupnih ocen tveganja ali skupnimi operativnimi podpornimi centri za skupno izvedene operacije ali z deljenjem dobrih praks pri preprečevanju kaznivih dejanj na lokalni ravni; |
| --- | --- |

(b)

izkoriščanje sinergij z združevanjem virov in znanja med državami članicami in drugimi ustreznimi akterji, vključno s civilno družbo, na primer z ustanavljanjem skupnih centrov odličnosti, razvojem skupnih ocen tveganja ali skupnimi operativnimi podpornimi centri za skupno izvedene operacije ali z deljenjem dobrih praks pri preprečevanju kaznivih dejanj na lokalni ravni;

| (c) | spodbujanje in razvoj ukrepov, zaščitnih ukrepov, mehanizmov in dobrih praks za zgodnje prepoznavanje, zaščito in podporo prič, žvižgačev in žrtev kaznivih dejanj ter razvoj partnerstev med javnimi organi in drugimi zadevnimi akterji v ta namen; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje in razvoj ukrepov, zaščitnih ukrepov, mehanizmov in dobrih praks za zgodnje prepoznavanje, zaščito in podporo prič, žvižgačev in žrtev kaznivih dejanj ter razvoj partnerstev med javnimi organi in drugimi zadevnimi akterji v ta namen;

| (d) | pridobitev ustrezne opreme ter vzpostavitev ali posodabljanje specializiranih zmogljivosti za usposabljanje in druge osnovne za varnost pomembne infrastrukture, da se poveča pripravljenost, odpornost, ozaveščenost javnosti in ustrezen odziv na varnostne grožnje; |
| --- | --- |

(d)

pridobitev ustrezne opreme ter vzpostavitev ali posodabljanje specializiranih zmogljivosti za usposabljanje in druge osnovne za varnost pomembne infrastrukture, da se poveča pripravljenost, odpornost, ozaveščenost javnosti in ustrezen odziv na varnostne grožnje;

| (e) | odkrivanje, ocenjevanje in odprava ranljivosti kritične infrastrukture in informacijske opreme s široko prisotnostjo na trgu, da se preprečijo napadi na informacijske sisteme in kritično infrastrukturo, na primer z revizijo kode proste in odprtokodne programske opreme, vzpostavitvijo in podpiranjem programov prijavljanja hroščev in nagrajevanja prijaviteljev („bug bounty“) ali s penetracijskim testiranjem; |
| --- | --- |

(e)

odkrivanje, ocenjevanje in odprava ranljivosti kritične infrastrukture in informacijske opreme s široko prisotnostjo na trgu, da se preprečijo napadi na informacijske sisteme in kritično infrastrukturo, na primer z revizijo kode proste in odprtokodne programske opreme, vzpostavitvijo in podpiranjem programov prijavljanja hroščev in nagrajevanja prijaviteljev („bug bounty“) ali s penetracijskim testiranjem;

4.
     
  Sklad prispeva k uresničevanju specifičnega cilja iz člena 3(2)(c) z osredotočenostjo na naslednje izvedbene ukrepe:

| (a) | izboljšanjem sodelovanja in usklajevanja med obveščevalnimi službami držav članic ter med temi službami in organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj prek stikov, mreženja, medsebojnega zaupanja, razumevanja in učenja, izmenjave in razširjanja znanja, izkušenj in dobrih praks, zlasti v zvezi s podporo policijskim preiskavam in oceno ogroženosti; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanjem sodelovanja in usklajevanja med obveščevalnimi službami držav članic ter med temi službami in organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj prek stikov, mreženja, medsebojnega zaupanja, razumevanja in učenja, izmenjave in razširjanja znanja, izkušenj in dobrih praks, zlasti v zvezi s podporo policijskim preiskavam in oceno ogroženosti;

| (b) | izmenjavo in usposabljanjem obveščevalnih uradnikov. [Sprememba 50] |
| --- | --- |

(b)

izmenjavo in usposabljanjem obveščevalnih uradnikov. [Sprememba 50]

Člen 4

Področje uporabe podpore

1.   V okviru ciljev

  skladu z izvedbenimi ukrepi
  iz člena 3 in v skladu z izvedbenimi ukrepi

  3a sklad podpira ukrepe, ki prispevajo k doseganju ciljev
  iz Priloge II sklad podpira zlasti

  člena 3. Vključujejo lahko
  ukrepe iz Priloge III. [Sprememba 51]

2.   Za doseganje ciljev
  iz člena 3
  te uredbe lahko sklad podpira ukrepe v skladu s prednostnimi nalogami Unije

  v izjemnih primerih, v okviru opredeljenih omejitev in ob upoštevanju ustreznih zaščitnih ukrepov podpira ukrepe
  iz Priloge III v tretjih državah in v zvezi z njimi, če je to primerno,
  in sicer
  v skladu s členom 5. [Sprememba 52]

2a.
     
  Skupni znesek financiranja za podporne ukrepe v tretjih državah ali v zvezi z njimi v okviru tematskega instrumenta v skladu s členom 8 ne sme presegati 2 % skupnega zneska, dodeljenega tematskemu instrumentu v skladu s členom 7(2)(b). [Sprememba 53]

2b.
     
  Skupni znesek financiranja za podporne ukrepe v tretjih državah ali v zvezi z njimi v okviru programov držav članic v skladu s členom 12 za posamezno državo ne sme presegati 2 % skupnega zneska, dodeljenega tej državi članici v skladu s členom 7(2)(a), členom 10(1) in Prilogo I. [Sprememba 54]

3.   Naslednji ukrepi niso upravičeni:

| (a) | ukrepi,
  ki so
  omejeni na
  ali vključujejo predvsem
  ohranjanje javnega reda na nacionalni ravni; [Sprememba 55] |
| --- | --- |

(a)

ukrepi,
  ki so
  omejeni na
  ali vključujejo predvsem
  ohranjanje javnega reda na nacionalni ravni; [Sprememba 55]

| (b) | ukrepi za nakup ali vzdrževanje standardne opreme, standardnih prevoznih sredstev ali standardnih zmogljivosti organov kazenskega pregona in drugih pristojnih organov iz člena 87 PDEU; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi za nakup ali vzdrževanje standardne opreme, standardnih prevoznih sredstev ali standardnih zmogljivosti organov kazenskega pregona in drugih pristojnih organov iz člena 87 PDEU;

| (c) | ukrepi z vojaškim ali obrambnim namenom; |
| --- | --- |

(c)

ukrepi z vojaškim ali obrambnim namenom;

| (d) | oprema, pri kateri je vsaj eden od namenov carinska kontrola

  ki je predvsem namenjena carinski kontroli
  ; [Sprememba 56] |
| --- | --- |

(d)

oprema, pri kateri je vsaj eden od namenov carinska kontrola

  ki je predvsem namenjena carinski kontroli
  ; [Sprememba 56]

| (e) | prisilna sredstva, vključno z orožjem, strelivom, eksplozivi in policijskimi palicami, razen za usposabljanje; |
| --- | --- |

(e)

prisilna sredstva, vključno z orožjem, strelivom, eksplozivi in policijskimi palicami, razen za usposabljanje;

| (f) | nagrade za informatorje in razkazani denar (28) zunaj okvira ukrepa EMPACT. |
| --- | --- |

(f)

nagrade za informatorje in razkazani denar (28) zunaj okvira ukrepa EMPACT.

V izrednih razmerah se lahko neupravičeni ukrepi iz tega odstavka

  točk (a) in (b) prvega pododstavka
  štejejo za upravičene. [Sprememba 57]

Člen 5

Upravičeni subjekti

1.   Upravičeni so lahko naslednji subjekti:

| (a) | pravni subjekti s sedežem v eni od naslednjih držav:






  (i) | državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju; |
| --- | --- | --- |

(a)

pravni subjekti s sedežem v eni od naslednjih držav:

(i)

državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju;

| (ii) | tretji državi, navedeni v programu dela, pod pogoji iz programa
  , če so vsi ukrepi tretje države, v njej ali v zvezi z njo popolnoma v skladu s pravicami in načeli iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter z mednarodnimi obveznostmi Unije in držav članic
  . [Sprememba 58] |
| --- | --- |

(ii)

tretji državi, navedeni v programu dela, pod pogoji iz programa
  , če so vsi ukrepi tretje države, v njej ali v zvezi z njo popolnoma v skladu s pravicami in načeli iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter z mednarodnimi obveznostmi Unije in držav članic
  . [Sprememba 58]

| (b) | vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse
  ustrezne
  mednarodne organizacije. [Sprememba 59] |
| --- | --- |

(b)

vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse
  ustrezne
  mednarodne organizacije. [Sprememba 59]

2.   Fizične osebe niso upravičene.

3.   Pravni subjekti s sedežem v tretji državi so izjemoma
  in po odobritvi Komisije
  upravičeni do udeležbe, kadar je to potrebno za doseganje ciljev določenega ukrepa. [Sprememba 60]

4.   Pravni subjekti, ki sodelujejo v konzorcijih vsaj dveh neodvisnih subjektov s sedežem v različnih državah članicah ali čezmorskih državah ali ozemljih, povezanih s temi državami, ali tretjih državah, so upravičeni. [Sprememba 61]

POGLAVJE II

FINANČNI IN IZVEDBENI OKVIR

ODDELEK 1

SKUPNE DOLOČBE

Člen 6

Splošna načela

1.   Podpora, ki se zagotavlja na podlagi te uredbe, dopolnjuje nacionalno, regionalno in lokalno ukrepanje ter je osredotočena na prinašanje
  evropske
  dodane vrednosti za cilje te uredbe. [Sprememba 62]

2.   Komisija in države članice zagotovijo, da je podpora, zagotovljena na podlagi te uredbe in s strani držav članic, skladna z ustreznimi dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Unije ter da dopolnjuje druge

  nacionalne
  instrumente
  Unije in je usklajena z njenimi drugimi instrumenti, zlasti ukrepi, ki se izvajajo v okviru drugih skladov
  Unije. [Sprememba 63]

3.   Sklad se izvaja v okviru deljenega, neposrednega ali posrednega upravljanja v skladu s členom 62(1)(a), (b) in (c) finančne uredbe.

Člen 7

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje sklada za obdobje 2021–2027 znašajo
  2 209 725 000 EUR v cenah iz leta 2018 (
  2 500 000 000 EUR v tekočih cenah). [Sprememba 64]

2.   Finančna sredstva se uporabijo na naslednji način:

| (a) | 1 325 835 000 EUR v cenah iz leta 2018 (
  1 500 000 000 EUR
  v tekočih cenah)
  se dodeli za programe, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja; [Sprememba 65] |
| --- | --- |

(a)

1 325 835 000 EUR v cenah iz leta 2018 (
  1 500 000 000 EUR
  v tekočih cenah)
  se dodeli za programe, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja; [Sprememba 65]

| (b) | 883 890 EUR v cenah iz leta 2018 (
  1 000 000 000 EUR
  v tekočih cenah)
  se dodeli za tematski instrument. [Sprememba 66] |
| --- | --- |

(b)

883 890 EUR v cenah iz leta 2018 (
  1 000 000 000 EUR
  v tekočih cenah)
  se dodeli za tematski instrument. [Sprememba 66]

3.   Do 0,84 % finančnih sredstev se dodeli za tehnično pomoč na pobudo Komisije za izvajanje sklada.

Člen 8

Splošne določbe o izvajanju tematskega instrumenta

1.   Finančna sredstva iz člena 7(2)(b) se prožno dodelijo prek tematskega instrumenta v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja, kot je določeno v programih dela. Finančna sredstva iz tematskega instrumenta se uporabijo za njegove elemente:

| (a) | posebne ukrepe; |
| --- | --- |

(a)

posebne ukrepe;

| (b) | ukrepe Unije; in |
| --- | --- |

(b)

ukrepe Unije; in

| (c) | nujna pomoč. |
| --- | --- |

(c)

nujna pomoč.

Iz finančnih sredstev za tematski instrument se podpira tudi tehnična pomoč na pobudo Komisije.

2.   Finančna sredstva iz tematskega instrumenta se uporabijo za obravnavanje prednostnih nalog z visoko dodano vrednostjo za Unijo ali za odzivanje na nujne potrebe v skladu
  z dogovorjenimi
  s prednostnimi nalogami Unije iz Priloge II

  člena 3a, za specifične ukrepe, kot so navedeni v prilogi III, ali za podporo ukrepov v skladu s členom 19. Dodelitev sredstev tematskega instrumenta med različne prednostne naloge je čim bolj sorazmerna z izzivi in potrebami, da se zagotovi doseganje ciljev sklada
  . [Sprememba 67]

2a.
     
  Finančna sredstva iz tematskega instrumenta se dodelijo, kot sledi:

| (a) | najmanj 10 % za specifični cilj iz točke (a) člena 3(2); |
| --- | --- |

(a)

najmanj 10 % za specifični cilj iz točke (a) člena 3(2);

| (b) | najmanj 10 % za specifični cilj iz točke (b) člena 3(2); |
| --- | --- |

(b)

najmanj 10 % za specifični cilj iz točke (b) člena 3(2);

| (c) | najmanj 30 % za specifični cilj iz točke (c) člena 3(2); |
| --- | --- |

(c)

najmanj 30 % za specifični cilj iz točke (c) člena 3(2);

| (d) | najmanj 5 % za specifični cilj iz točke (ca) člena 3(2). [Sprememba 68] |
| --- | --- |

(d)

najmanj 5 % za specifični cilj iz točke (ca) člena 3(2). [Sprememba 68]

3.   Kadar se finančna sredstva iz tematskega instrumenta dodelijo državam članicam v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, se zagotovi, da na izbrane projekte ne vpliva obrazloženo mnenje Komisije na podlagi člena 258 PDEU v zvezi s kršitvijo, ki ogroža zakonitost in pravilnost odhodkov ali smotrnost projektov

  sredstva za projekte ne dajo na voljo, če so podani jasni dokazi, da bo mogoče dvomiti o zakonitosti teh projektov ali zakonitosti in pravilnosti tega financiranja ali smotrnosti teh projektov zaradi obrazloženega mnenja, ki ga izda Komisija, na podlagi člena 258 PDEU v zvezi s postopkom kršitve
  . [Sprememba 69]

4.   Kadar se finančna sredstva iz tematskega instrumenta izvršujejo v okviru deljenega upravljanja, Komisija za namene člena 18 in člena 19(2) Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah] oceni, ali na predvidene ukrepe ne vpliva obrazloženo mnenje Komisije na podlagi člena 258 PDEU v zvezi s kršitvijo, ki ogroža zakonitost in pravilnost odhodkov ali smotrnost

  zagotovi, da se sredstva za projekte ne dajo na voljo, če so podani jasni dokazi, da bo mogoče dvomiti o zakonitosti teh projektov ali zakonitosti in pravilnosti tega financiranja ali smotrnosti teh
  projektov
  zaradi obrazloženega mnenja, ki ga izda Komisija, na podlagi člena 258 PDEU v zvezi s postopkom kršitve
  . [Sprememba 70]

5.   Komisija določi skupni znesek, ki bo na voljo za tematski instrument v okviru letnih dodeljenih sredstev iz proračuna Unije. Komisija

  Na Komisijo se
  za tematski instrument sprejme sklepe o financiranju,

  prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe z določitvijo programov dela,
  kot so navedeni v členu [110] finančne uredbe ter v katerih določi cilje in ukrepe, ki se podprejo

  jih je treba podpreti
  , ter zneske za vsakega od njegovih elementov, kot so navedeni v odstavku 1. V sklepih o financiranju

  Komisija se pred sprejetjem programa dela posvetuje z ustreznimi deležniki, vključno z organizacijami civilne družbe. V programih dela
  se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja.
  Za zagotovitev pravočasne razpoložljivosti sredstev lahko Komisija ločeno sprejme program dela za nujno pomoč. [Sprememba 71]

6.   Komisija lahko po sprejetju sklepa o financiranju

  programa dela
  iz odstavka 3

  5
  ustrezno spremeni programe, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. [Sprememba 72]

7.   Ti sklepi o financiranju

  programi dela
  so lahko letni ali večletni in lahko zajemajo enega ali več elementov tematskega instrumenta. [Sprememba 73]

ODDELEK 2

PODPORA IN IZVAJANJE V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

Člen 9

Področje uporabe

1.   Ta oddelek se uporablja za del finančnih sredstev iz člena 7(2)(a) in dodatna sredstva, ki se izvršujejo v okviru deljenega upravljanja v skladu s sklepom Komisije za tematski instrument iz člena 8.

2.   Podpora na podlagi tega oddelka se izvaja v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom 63 finančne uredbe in Uredbo (EU) [uredba o skupnih določbah].

Člen 10

Proračunska sredstva

1.   Sredstva iz člena 7(2)(a) se okvirno dodelijo nacionalnim programom, ki jih države članice izvajajo v okviru deljenega upravljanja (v nadaljnjem besedilu: programi), na naslednji način:

| (a) | 1 250 000 000 EUR državam članicam v skladu z merili iz Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

1 250 000 000 EUR državam članicam v skladu z merili iz Priloge I;

| (b) | 250 000 000 EUR državam članicam za prilagoditev sredstev, dodeljenih za programe, kot je navedeno v členu 13(1). |
| --- | --- |

(b)

250 000 000 EUR državam članicam za prilagoditev sredstev, dodeljenih za programe, kot je navedeno v členu 13(1).

2.   Če se znesek iz odstavka 1(b) ne dodeli, se preostali znesek lahko doda znesku iz člena 7(2)(b).

Člen 11

Stopnje sofinanciranja

1.   Prispevek iz proračuna Unije ne presega 75 % skupnih upravičenih odhodkov projekta.

2.   Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 90 % skupnih upravičenih odhodkov za projekte, ki se izvajajo v okviru posebnih ukrepov.

3.   Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 90 % skupnih upravičenih odhodkov za ukrepe iz Priloge IV.

4.   Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih odhodkov za operativno podporo.

5.   Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih odhodkov za nujno pomoč.

5a.
     
  Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih odhodkov za tehnično pomoč na pobudo držav članic. [Sprememba 74]

6.   V sklepu Komisije o odobritvi programa se določita stopnja sofinanciranja in največji znesek podpore iz tega sklada za vrste ukrepov iz odstavkov 1 do 5.

7.   V sklepu Komisije se za vsak specifični cilj določi, ali se stopnja sofinanciranja za specifični cilj uporabi za:

| (a) | skupni prispevek, vključno z javnim in zasebnim prispevkom, ali |
| --- | --- |

(a)

skupni prispevek, vključno z javnim in zasebnim prispevkom, ali

| (b) | le za javni prispevek. |
| --- | --- |

(b)

le za javni prispevek.

Člen 12

Programi

1.   Vsaka država članica
  in Komisija

  zagotovi

  zagotovijo
  , da so prednostne naloge, obravnavane v 
  nacionalnih
  njenih programih, skladne s prednostnimi nalogami Unije in izzivi na področju varnosti ter ustrezne glede na njih ter da so v celoti skladne z ustreznim pravnim redom Unije in dogovorjenimi prednostnimi nalogami Unije. Države članice pri opredelitvi teh prednostnih nalog v okviru svojih programov zagotovijo, da so izvedbeni ukrepi iz Priloge II

  člena 3a
  v programu ustrezno obravnavani. [Sprememba 75]

1a.
     
  Komisija pri ocenjevanju nacionalnih programov držav članic zagotovi, da na predvidene ukrepe ne vpliva obrazloženo mnenje, ki ga je podala na podlagi člena 258 PDEU v zvezi s kršitvijo, ki ogroža zakonitost in pravilnost odhodkov ali izvajanje projektov. [Sprememba 76]

1b.
     
  Države članice dodelijo sredstva za svoje nacionalne programe, kot sledi:

| (a) | najmanj 10 % za specifični cilj iz točke (a) člena 3(2); |
| --- | --- |

(a)

najmanj 10 % za specifični cilj iz točke (a) člena 3(2);

| (b) | najmanj 10 % za specifični cilj iz točke (b) člena 3(2); |
| --- | --- |

(b)

najmanj 10 % za specifični cilj iz točke (b) člena 3(2);

| (c) | najmanj 30 % za specifični cilj iz točke (c) člena 3(2); |
| --- | --- |

(c)

najmanj 30 % za specifični cilj iz točke (c) člena 3(2);

| (d) | najmanj 5 % za specifični cilj iz točke (ca) člena 3(2)(ca). [Sprememba 77] |
| --- | --- |

(d)

najmanj 5 % za specifični cilj iz točke (ca) člena 3(2)(ca). [Sprememba 77]

1c.
     
  Države članice, ki želijo odstopati od odstavka 1b, o tem obvestijo Komisijo in z njo preučijo, ali je treba te najnižje odstotke prilagoditi zaradi posebnih okoliščin, ki vplivajo na notranjo varnost. Te spremembe odobri Komisija. [Sprememba 78]

2.   Komisija zagotovi vključenost Agencije Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL)
  , Agencije Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust), Evropskega javnega tožilstva, Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA), Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov (eu-LISA), Evropske agencije za mejno in obalno stražo (EBCGA), Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA)
  in Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) v oblikovanje programov v zgodnji fazi

  od samega začetka
  , kar zadeva področja v njihovi pristojnosti. Natančneje, države članice se z Europolom posvetujejo o zasnovi svojih ukrepov zlasti pri vključevanju cikla politike EU ali ukrepov EMPACT oziroma ukrepov, ki jih usklajuje projektna skupina za skupno ukrepanje na področju kibernetske kriminalitete, v svoje programe. Države članice se pred vključitvijo usposabljanja v svoje programe uskladijo z agencijo CEPOL, da se izognejo prekrivanju.
  Države članice se o načrtu svojih ukrepov posvetujejo tudi z drugimi ustreznimi deležniki, vključno z organizacijami civilne družbe. [Sprememba 79]

3.   Komisija lahko Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) in Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA)

  agencije iz odstavka 2, Evropski odbor za varstvo podatkov in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (ENVP)
  po potrebi vključi v naloge spremljanja in ocenjevanja, kakor so določene v oddelku 5, zlasti da se zagotovi, da ukrepi, ki se izvajajo s podporo sklada
  in za katere so pooblaščeni
  , spoštujejo zadevni pravni red Unije in dogovorjene prednostne naloge Unije. [Sprememba 80]

4.   Največ 15 % sredstev, dodeljenih programu države članice, se lahko uporabi za nakup opreme, prevoznih sredstev ali izgradnjo za varnost pomembnih zmogljivosti. Ta zgornja meja se lahko preseže le v ustrezno utemeljenih primerih
  in po odobritvi Komisije
  . [Sprememba 81]

5.   Države članice v svojih programih prednostno obravnavajo:

| (a) | prednostne naloge Unije in pravni red na področju varnosti, zlasti
  usklajevanje in sodelovanje med organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter učinkovito
  izmenjavo
  ustreznih in točnih
  informacij in
  izvajanje sestavnih delov okvira za
  interoperabilnost informacijskih sistemov
  EU
  ; [Sprememba 82] |
| --- | --- |

(a)

prednostne naloge Unije in pravni red na področju varnosti, zlasti
  usklajevanje in sodelovanje med organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter učinkovito
  izmenjavo
  ustreznih in točnih
  informacij in
  izvajanje sestavnih delov okvira za
  interoperabilnost informacijskih sistemov
  EU
  ; [Sprememba 82]

| (b) | priporočila, ki imajo finančne posledice in so bila izdana v okviru Uredbe (EU) št. 1053/2013 o vzpostavitvi schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma na področju policijskega sodelovanja; |
| --- | --- |

(b)

priporočila, ki imajo finančne posledice in so bila izdana v okviru Uredbe (EU) št. 1053/2013 o vzpostavitvi schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma na področju policijskega sodelovanja;

| (c) | pomanjkljivosti po posameznih državah, ki imajo finančne posledice in so bile ugotovljene v okviru ocen potreb, kot so priporočila v okviru evropskega semestra na področju korupcije. |
| --- | --- |

(c)

pomanjkljivosti po posameznih državah, ki imajo finančne posledice in so bile ugotovljene v okviru ocen potreb, kot so priporočila v okviru evropskega semestra na področju korupcije.

6.   Program se po potrebi spremeni, da se upoštevajo priporočila iz odstavka 5
  ter napredek pri doseganju mejnikov in ciljev, kot je ocenjen v letnih poročilih o smotrnosti iz člena 26(2)(a)
  . Spremenjeni program lahko, odvisno od posledic prilagoditve, odobri Komisija
  v skladu s postopkom, določenim v členu 19 Uredbe (EU) X [uredba o skupnih določbah]
  . [Sprememba 83]

7.   Države članice si prizadevajo zlasti za ukrepe iz Priloge IV. V primeru nepredvidenih ali novih razmer ali za zagotovitev učinkovitega izvrševanja finančnih sredstev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za spremembo Priloge IV.

8.   Kadar se država članica odloči, da bo s podporo iz sklada izvedla projekte s tretjo državo

  v tretji državi iz člena 5 ali v zvezi z njo, iz člena 5
  ali v njej, se pred začetkom projekta posvetuje s Komisijo.
  Komisija oceni dopolnjevanje in skladnost projektov, predvidenih z drugimi ukrepi Unije in držav članic, v zvezi z zadevno tretjo državo. Komisija tudi preveri skladnost predlaganih projektov z zahtevami glede temeljnih pravic iz člena 3(4). [Sprememba 84]

9.   Načrtovanje v

  V
  skladu s členom 17(5) Uredbe (EU)
  X
  [uredba o skupnih določbah] temelji na vrstah

  se v vsakem programu za vsak specifični cilj določijo vrste
  intervencij iz razpredelnice

  v skladu z razpredelnico
  1 Priloge VI
  in okvirna razčlenitev predvidenih sredstev po vrstah intervencij ali področjih podpore
  . [Sprememba 85]

Člen 13

Vmesni pregled

1.   Komisija leta 2024
  po obvestitvi Evropskega parlamenta
  programom zadevnih držav članic dodeli dodatni znesek iz člena 10(1)(b) v skladu z merili iz odstavka 2 Priloge I. Finančna sredstva učinkujejo za obdobje od koledarskega leta 2025. [Sprememba 86]

2.   Če zahtevki za vmesna plačila, predloženi v skladu s členom 85 Uredbe (EU)
  št. X
  [uredba o skupnih določbah], ne zajemajo vsaj 10 %

  30
   % začetnih dodeljenih sredstev za program iz člena 10(1)(a), zadevna država članica ni upravičena do dodatnih sredstev za program iz odstavka 1. [Sprememba 87]

2a.
     
  Odstavek 2 se uporablja samo, če ustrezni regulativni okvir in povezani akti veljajo 1. januarja 2022. [Sprememba 160]

3.   Pri dodelitvi sredstev iz tematskega instrumenta od leta 2025 se, kadar je to ustrezno, upošteva napredek pri doseganju mejnikov okvira smotrnosti, kakor je opredeljen v členu 12 Uredbe (EU)
  št. X
  [uredba o skupnih določbah], in ugotovljene pomanjkljivosti pri izvajanju. [Sprememba 88]

Člen 14

Posebni ukrepi

1.   Posebni ukrepi so nadnacionalni ali nacionalni projekti v skladu s cilji te uredbe, za katere lahko ena, več ali vse države članice prejmejo dodatna sredstva za svoje programe.

2.   Države članice lahko poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s členom 10(1), prejmejo finančna sredstva za posebne ukrepe, če so v programu predvidena v ta namen in prispevajo k uresničevanju ciljev te uredbe, tudi za zajemanje na novo pojavljajočih se groženj.

3.   Finančna sredstva se ne uporabijo za druge ukrepe programa, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah in če to odobri Komisija s spremembo programa.

Člen 15

Operativna podpora

1.   Operativna podpora je del sredstev, dodeljenih državi članici, ki se lahko uporabi za podporo javnim organom, odgovornim za izvajanje nalog in storitev, ki predstavljajo javno storitev za Unijo
  , če prispevajo k zagotavljanju visoke ravni varnosti v celotni Uniji
  . [Sprememba 89]

2.   Država članica lahko uporabi do 10 
  20
  % zneska, ki ga v okviru sklada prejme za svoj program, za financiranje operativne podpore za javne organe, odgovorne za izvajanje nalog in storitev, ki predstavljajo javno storitev za Unijo. [Sprememba 90]

3.   Država članica, ki uporablja operativno podporo, spoštuje pravni red Unije glede varnosti.

4.   Države članice v programu in letnih poročilih o smotrnosti iz člena 26 utemeljijo uporabo operativne podpore za doseganje ciljev te uredbe. Komisija pred odobritvijo programa oceni izhodiščno stanje v državah članicah, ki so izrazile namero, da bodo zaprosile za operativno podporo, pri čemer upošteva informacije, ki so jih predložile navedene države članice, ter priporočila mehanizmov za nadzor kakovosti in ocenjevanje, kakršni so: schengenski ocenjevalni mehanizem
  , ocena ranljivosti
  in
  tveganja, ki jo izvede Evropska agencija za mejno in obalno stražo, in po potrebi
  drugi mehanizmi za nadzor kakovosti in ocenjevanje. [Sprememba 91]

5.   Operativna podpora je osredotočena na posebne naloge in storitve

  ukrepe
  , določene v Prilogi VII. [Sprememba 92]

6.   Za obravnavo nepredvidenih ali novih razmer ali za zagotovitev učinkovitega izvrševanja finančnih sredstev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za spremembo posebnih nalog in storitev v Prilogi VII.

Člen 15a

Prepoznavnost, preglednost in komuniciranje

Prejemniki finančnih sredstev Unije v celoti izpolnjujejo zahteve glede prepoznavnosti, preglednosti in komuniciranja v skladu z Uredbo (EU) št. X [uredba o skupnih določbah]. [Sprememba 93]

ODDELEK 3

PODPORA IN IZVAJANJE V OKVIRU NEPOSREDNEGA IN POSREDNEGA UPRAVLJANJA

Člen 16

Področje uporabe

Podpora na podlagi tega oddelka se izvaja neposredno s strani Komisije v skladu s točko (a) člena 62(1) finančne uredbe ali posredno v skladu s točko (c) navedenega člena.

Člen 17

Ukrepi Unije

1.   Ukrepi Unije so nadnacionalni projekti ali projekti v posebnem interesu Unije, skladni s cilji te uredbe.

2.   Na pobudo Komisije se lahko sklad uporabi za financiranje ukrepov Unije, ki se nanašajo na cilje te uredbe, kakor so navedeni v členu 3 in v skladu s Prilogo III.

3.   Z ukrepi Unije se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad in javnih naročil. Zagotovi se lahko tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v okviru operacij mešanega financiranja.

3a.
     
  Tudi decentralizirane agencije so lahko upravičene do financiranja, ki je v okviru ukrepov Unije na voljo za podpiranje transnacionalnih ukrepov z evropsko dodano vrednostjo. [Sprememba 94]

4.   Nepovratna sredstva, ki se izvršujejo v okviru neposrednega upravljanja, se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe.

5.   Odbor za ocenjevanje predlogov lahko sestavljajo zunanji strokovnjaki.

6.   Prispevki v mehanizem vzajemnega zavarovanja lahko krijejo tveganje v zvezi s povračilom sredstev, ki jih dolgujejo prejemniki, in se štejejo za zadostno jamstvo na podlagi finančne uredbe. Uporabljajo se določbe iz [člena X] Uredbe X [uredba, ki bo nasledila uredbo o Jamstvenem skladu].

Člen 18

Operacije mešanega financiranja

Operacije mešanega financiranja v okviru tega sklada se izvajajo v skladu z uredbo o programu InvestEU (29) in naslovom X finančne uredbe.

Člen 19

Tehnična pomoč na pobudo Komisije

Sklad lahko podpira ukrepe tehnične pomoči, ki se izvajajo na pobudo ali v imenu Komisije. Navedeni ukrepi
  , in sicer pripravljalni ukrepi, ukrepi za spremljanje, kontrolo, revizijo, vrednotenje, komunikacijo, vključno z institucionalnim sporočanjem političnih prednostnih nalog Unije na področju varnosti, prepoznavnost ter vsi upravni ukrepi in ukrepi tehnične pomoči, ki so potrebni za izvajanje te uredbe in, če je primerno, ki se izvajajo s tretjimi državami,
  se lahko financirajo stoodstotno. [Sprememba 95]

Člen 20

Revizije

Revizije uporabe prispevkov Unije, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno s tistimi, ki jih niso pooblastili institucije ali organi Unije, so osnova za splošno zagotovilo v skladu s členom 127 Uredbe (EU) [uredba o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije].

Člen 21

Informiranje, komuniciranje in oglaševanje

1.   Prejemnik finančnih sredstev Unije potrdi izvor in zagotovi prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov, z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo

  spodbuja ukrepe in njihove rezultate z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in smiselnih informacij različnemu ustreznemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo, v ustreznem jeziku. Za zagotavljanje prepoznavnosti financiranja Unije prejemniki pri sporočanju ukrepa navedejo izvor sredstev. V ta namen prejemniki zagotovijo, da je na katerem koli komunikacijskem gradivu, namenjenem medijem in javnosti, razviden emblem Unije in izrecno navedena finančna podpora Unije
  . [Sprememba 96]

2.   
  Da bi se doseglo najširše mogoče občinstvo,
  Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s skladom ter njegovimi ukrepi in rezultati.
  Komisija zlasti objavi informacije o razvoju letnih in večletnih programov tematskega instrumenta. Komisija na javno dostopnem spletnem mestu objavi tudi seznam operacij, izbranih za podporo v okviru tematskega instrumenta, in seznam redno posodablja.
  Finančna sredstva, dodeljena skladu, prispevajo tudi k 
  sporočanju, zlasti
  institucionalnemu sporočanju političnih prednostnih nalog Unije, kolikor so povezane s cilji te uredbe. [Sprememba 97]

2a.
     
  Komisija objavi podatke iz odstavka 2 v odprtem in strojno berljivem formatu v skladu s členom 5(1) Direktive 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta
   (30)

  , ki omogoča, da se podatki razvrščajo, iščejo, izpišejo, primerjajo in ponovno uporabijo. Podatke je mogoče razvrstiti po njihovi pomembnosti, specifičnih ciljih, skupnih upravičenih stroških operacij, skupnih stroških projektov, skupnih stroških postopkov za oddajo javnega naročila, imenu upravičenca in imenu izvajalca. [Sprememba 98]

ODDELEK 4

PODPORA IN IZVAJANJE V OKVIRU DELJENEGA, NEPOSREDNEGA IN POSREDNEGA UPRAVLJANJA

Člen 22

Nujna pomoč

1.   Sklad zagotavlja

  Komisija se lahko odloči, da bo zagotavljala
  finančno pomoč
  iz sklada
  za nujne

  obravnavanje nujnih
  in posebne potrebe

  posebnih potreb
  v 
  ustrezno utemeljenih
  izrednih razmerah, ki

  . Te razmere
  so
  lahko
  posledica z varnostjo povezanega incidenta ali, na novo pojavljajoče se grožnje
  ali na novo odkrite ranljivosti
  s področja uporabe te uredbe, ki ima ali bi lahko imela večji negativen vpliv na varnost ljudi
  , javnih mest ali kritične infrastrukture
  v eni ali več državah članicah.
  V teh primerih o tem pravočasno obvesti Evropski parlament in Svet. [Sprememba 99]

2.   Nujna pomoč je lahko v obliki nepovratnih sredstev, dodeljenih neposredno decentraliziranim agencijam.

3.   Nujna pomoč se lahko dodeli programom držav članic poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s členom 10(1), če je v programu predvidena v ta namen. Ta finančna sredstva se ne uporabijo za druge ukrepe programa, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah in če to odobri Komisija s spremembo programa.

4.   Nepovratna sredstva, ki se izvršujejo v okviru neposrednega upravljanja, se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe.

4a.
     
  Če je to potrebno za izvajanje ukrepa, se lahko z nujno pomočjo krijejo odhodki, ki so nastali pred datumom predložitve zahtevka za nepovratna sredstva ali prošnje za pomoč, vendar ne pred 1. januarjem 2021. [Sprememba 100]

Člen 23

Kumulativno, dopolnilno in kombinirano financiranje

1.   Ukrep

  Operacija
  , ki je prejel

  prejela
  prispevek v okviru sklada, lahko prejme tudi prispevek v okviru katerega koli drugega programa Unije, vključno s skladi v okviru deljenega upravljanja, če prispevki ne krijejo istih stroškov. Za vsak prispevek programa Unije k ukrepu se uporabljajo pravila zadevnega programa. Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa

  operacije
  , podpora iz različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, ki določajo pogoje za podporo. [Sprememba 101]

2.   Ukrepi

  Operacije
  , ki so prejeli

  prejele
  pečat odličnosti ali izpolnjujejo naslednje kumulativne primerjalne pogoje: [Sprememba 102]

| (a) | bili so ocenjeni v razpisu za zbiranje predlogov v okviru sklada; |
| --- | --- |

(a)

bili so ocenjeni v razpisu za zbiranje predlogov v okviru sklada;

| (b) | izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti za navedeni razpis za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(b)

izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti za navedeni razpis za zbiranje predlogov;

| (c) | zaradi proračunskih omejitev se morda ne financirajo v okviru navedenega razpisa za zbiranje predlogov, |
| --- | --- |

(c)

zaradi proračunskih omejitev se morda ne financirajo v okviru navedenega razpisa za zbiranje predlogov,

lahko prejmejo podporo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada plus ali Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja v skladu z odstavkom 5 člena [67] Uredbe (EU) X [uredba o skupnih določbah] in členom [8] Uredbe (EU) X [financiranje, upravljanje in spremljanje skupne kmetijske politike], če so ti ukrepi skladni

  te operacije skladne
  s cilji zadevnega programa. Uporabljajo se pravila sklada, ki zagotavlja podporo. [Sprememba 103]

ODDELEK 5

SPREMLJANJE, POROČANJE IN OCENJEVANJE

Pododdelek 1

Skupne določbe

Člen 24

Spremljanje in poročanje

1.   Komisija v skladu z zahtevami glede poročanja iz člena [43(3)(h)(i)(iii)] finančne uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predloži informacije o smotrnosti v skladu s Prilogo V.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za spremembo Priloge V, da prilagodi informacije o smotrnosti, ki se predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.   Kazalniki za poročanje o napredku sklada pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi VIII. Za kazalnike učinka so izhodiščne vrednosti določene na nič. Mejniki za leto 2024 in cilji za leto 2029 so kumulativni.
  Na zahtevo da Komisija podatke o učinku in kazalnike učinka, ki jih prejme, na voljo Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 104]

4.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in, kadar je smiselno, državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

5.   Za zagotovitev učinkovite ocene napredka sklada pri doseganju ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za spremembo Priloge VIII, da pregleda in dopolni kazalnike, kadar je to potrebno, ter dopolni to uredbo z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje, vključno z informacijami o projektih, ki jih predložijo države članice.
  Pri ocenjevanju se upoštevajo kvalitativni kazalniki. [Sprememba 105]

Člen 25

Ocenjevanje

1.   Komisija opravi

  do 31. decembra 2024 predstavi
  vmesno in retrospektivno oceno te uredbe, vključno z ukrepi, izvedenimi

  . V vmesni oceni preuči uspešnost, učinkovitost, ustreznost in skladnost sklada. Natančneje, ta ocena vključuje oceno:

| (a) | napredka pri doseganju ciljev te uredbe, pri čemer se upoštevajo vse ustrezne razpoložljive informacije, zlasti letna poročila o smotrnosti iz člena 26 ter kazalniki učinka in rezultatov iz Priloge VIII; |
| --- | --- |

(a)

napredka pri doseganju ciljev te uredbe, pri čemer se upoštevajo vse ustrezne razpoložljive informacije, zlasti letna poročila o smotrnosti iz člena 26 ter kazalniki učinka in rezultatov iz Priloge VIII;

| (b) | evropske dodane vrednosti pri ukrepih in operacijah, izvedenih
  v okviru tega sklada; |
| --- | --- |

(b)

evropske dodane vrednosti pri ukrepih in operacijah, izvedenih
  v okviru tega sklada;

| (c) | primernosti izvedbenih ukrepov iz člena 3a za obravnavanje obstoječih in na novo pojavljajočih se varnostnih izzivov; |
| --- | --- |

(c)

primernosti izvedbenih ukrepov iz člena 3a za obravnavanje obstoječih in na novo pojavljajočih se varnostnih izzivov;

| (d) | dolgoročnejših učinkov sklada in vpliva sklada na trajnostnost; |
| --- | --- |

(d)

dolgoročnejših učinkov sklada in vpliva sklada na trajnostnost;

| (e) | dopolnjevanja in skladnosti med ukrepi, ki jih podpira sklad, in podpore iz drugih skladov Unije
  . |
| --- | --- |

(e)

dopolnjevanja in skladnosti med ukrepi, ki jih podpira sklad, in podpore iz drugih skladov Unije
  .

Pri tej obvezni vmesni oceni se upoštevajo rezultati naknadnih ocen dolgoročnega učinka predhodnega instrumenta za finančno podporo za notranjo varnost za obdobje 2014–2020 v okviru Sklada za notranjo varnost – policija. Oceni se po potrebi priloži zakonodajni predlog za revizijo te uredbe. [Sprememba 106]

1a.
     
  Komisija do 31. januarja 2030 opravi retrospektivno oceno te uredbe. Komisija do tega datuma Evropskemu parlamentu in Svetu predloži ocenjevalno poročilo, ki vsebuje elemente iz odstavka 1. Pri tem se ocenijo dolgoročnejši učinki instrumenta, ki se upoštevajo pri odločitvi o morebitnem podaljšanju ali spremembi naslednjega sklada. [Sprememba 107]

2.   Vmesna in retrospektivna ocena
  sta javno dostopni in
  se opravita pravočasno

  nemudoma predložita Parlamentu
  , da prispevata k postopku odločanja, v skladu s časovnim načrtom iz člena 40 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah]

  se zagotovi popolna preglednost. Komisija zagotovi, da te ocene ne vključujejo informacij, ki bi lahko v primeru razširjanja povzročile tveganje za varnost ali zasebnost posameznikov ali ogrozile varnostne operacije
  . [Sprememba 108]

Pododdelek 2

Pravila o deljenem upravljanju

Člen 26

Letna poročila o smotrnosti

1.   Države članice do 15. februarja 2023 in do istega datuma vsako naslednje leto do vključno leta 2031 predložijo Komisiji letno poročilo o smotrnosti, kot je navedeno v členu 36(6) Uredbe (EU))
  št. X
  [uredba o skupnih določbah]. Poročilo, predloženo leta 2023, zajema izvajanje programa do 30. junija 2022.
  Države članice ta poročila objavijo na posebnem spletnem mestu in jih pošljejo Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 109]

2.   Letno poročilo o smotrnosti vsebuje zlasti informacije o:

| (a) | napredku pri izvajanju programa ter doseganju mejnikov in ciljev ob upoštevanju najnovejših podatkov, kot so določeni v členu 37 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah]; |
| --- | --- |

(a)

napredku pri izvajanju programa ter doseganju mejnikov in ciljev ob upoštevanju najnovejših podatkov, kot so določeni v členu 37 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah];

| (aa) | razčlenitvi letnega računovodskega izkaza nacionalnega programa na izterjave, predhodno financiranje, zagotovljeno končnim upravičencem, in dejansko nastale stroške; [Sprememba 110] |
| --- | --- |

(aa)

razčlenitvi letnega računovodskega izkaza nacionalnega programa na izterjave, predhodno financiranje, zagotovljeno končnim upravičencem, in dejansko nastale stroške; [Sprememba 110]

| (b) | morebitnih vprašanjih, ki vplivajo na smotrnost programa, in ukrepih, sprejetih za njihovo obravnavo
  , vključno z obrazloženimi mnenji, ki jih Komisija izda v zvezi s postopkom za ugotavljanje kršitev v skladu s členom 258
  ; [Sprememba 111] |
| --- | --- |

(b)

morebitnih vprašanjih, ki vplivajo na smotrnost programa, in ukrepih, sprejetih za njihovo obravnavo
  , vključno z obrazloženimi mnenji, ki jih Komisija izda v zvezi s postopkom za ugotavljanje kršitev v skladu s členom 258
  ; [Sprememba 111]

| (c) | dopolnjevanju
  , usklajevanju in skladnosti
  med ukrepi, ki jih podpira sklad, in podporo iz drugih skladov Unije, zlasti tistih v tretjih državah ali v zvezi z njimi; [Sprememba 112] |
| --- | --- |

(c)

dopolnjevanju
  , usklajevanju in skladnosti
  med ukrepi, ki jih podpira sklad, in podporo iz drugih skladov Unije, zlasti tistih v tretjih državah ali v zvezi z njimi; [Sprememba 112]

| (d) | prispevku programa k izvajanju ustreznega pravnega reda Unije in akcijskih načrtov; |
| --- | --- |

(d)

prispevku programa k izvajanju ustreznega pravnega reda Unije in akcijskih načrtov;

| (da) | zahtevah glede skladnosti s temeljnimi pravicami; [Sprememba 113] |
| --- | --- |

(da)

zahtevah glede skladnosti s temeljnimi pravicami; [Sprememba 113]

| (e) | izvajanju ukrepov v zvezi s komuniciranjem in prepoznavnostjo; |
| --- | --- |

(e)

izvajanju ukrepov v zvezi s komuniciranjem in prepoznavnostjo;

| (f) | izpolnjevanju omogočitvenih pogojev in njihovi uporabi v programskem obdobju. |
| --- | --- |

(f)

izpolnjevanju omogočitvenih pogojev in njihovi uporabi v programskem obdobju.

3.   Komisija lahko poda pripombe na letno poročilo o smotrnosti v dveh mesecih od datuma njegovega prejema. Kadar Komisija ne poda pripomb v navedenem roku, se poročilo šteje za sprejeto.

3a.
     
  Po sprejetju Evropskemu parlamentu in Svetu omogoči dostop do povzetkov letnih poročil o smotrnosti in jih objavi na posebnem spletišču. Evropskemu parlamentu in Svetu se na zahtevo omogoči dostop do celotnega besedila letnih poročil o smotrnosti, če tega ne posredujejo države članice v skladu s odstavkom 1. [Sprememba 114]

4.   Komisija za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje tega člena sprejme izvedbeni akt, v katerem določi predlogo za letno poročilo o smotrnosti. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 29(2).

Člen 27

Spremljanje in poročanje

1.   Spremljanje in poročanje v skladu z naslovom IV Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah] temelji na vrstah intervencij iz razpredelnic 1, 2 in 3 Priloge VI. Za obravnavo nepredvidenih ali novih razmer ali za zagotovitev učinkovitega izvrševanja finančnih sredstev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za spremembo Priloge VI.

2.   Kazalniki se uporabljajo v skladu s členom 12(1), členom 17 in členom 37 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah].

POGLAVJE III

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 28

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov
  8,
  12, 15, 24 in 27 se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2028. [Sprememba 115]

3.   Prenos pooblastila iz členov
  8,
  12, 15, 24 in 27 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. [Sprememba 116]

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov
  8,
  12, 15, 24 in 27, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. [Sprememba 117]

Člen 29

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor za usklajevanje Sklada za azil in migracije, Sklada za notranjo varnost ter instrumenta za upravljanje meja in vizume. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija ne sprejme osnutka izvedbenega akta. To ne velja za izvedbeni akt iz člena 26(4).

Člen 30

Prehodne določbe

1.   Uredba (EU) št. 513/2014 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2021.

2.   Brez poseganja v odstavek 1 ta uredba do zaključka zadevnih ukrepov ne vpliva na njihovo nadaljevanje ali spremembo v skladu z instrumentom za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja Sklada za notranjo varnost, ki se še naprej uporablja za navedene zadevne ukrepe do njihovega zaključka.

3.   Finančna sredstva za sklad lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med skladom in ukrepi, sprejetimi v okviru njegovega predhodnika, tj. instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja Sklada za notranjo varnost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 513/2014.

Člen 31

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019.

1

(2)  COM(2015)0185 z dne 28. aprila 2015.

2

(3)  Sklepi Sveta z dne 16. junija 2015 o prenovljeni strategiji notranje varnosti za Evropsko unijo 2015–2020.

3

(4)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2015 o evropski agendi za varnost (2015/2697(RSP)).

4

(5)  COM(2017)0794.

5

(6)  Uredba (EU) št. 513/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz v okviru Sklada za notranjo varnost in o razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/125/PNZ (UL L 150, 20.5.2014, str. 93).

6

(7)  Uredba Sveta (EU) št. 1053/2013 z dne 7. oktobra 2013 o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in razveljavitvi Sklepa Izvršnega odbora z dne 16. septembra 1998 o ustanovitvi stalnega odbora o ocenjevanju in izvajanju Schengenskega sporazuma (UL L 295, 6.11.2013, str. 27).

7

(8)  
  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah (COM(2018)0324).

8

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah (COM(2018)0324).

(9)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

9

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:32013Q1220(01).

(10)  Celoten sklic.

10

(11)  Celoten sklic.
  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta .../... o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume (COM(2018)0375).

11

Celoten sklic

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta .../... o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume (COM(2018)0375).

(12)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

12

(13)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

13

(14)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

14

(15)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

15

(16)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

16

(17)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

17

(18)  COM(2017)0623.

18

COM(2017)0623.

(19)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

19

(20)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

20

(21)  Uredba Sveta (EU, Euratom) XXX.

21

(22)  Sklep Sveta 2009/902/PNZ z dne 30. novembra 2009 o ustanovitvi Evropske mreže za preprečevanje kriminala (EUCPN) in razveljavitvi Sklepa 2001/427/PNZ (UL L 321, 8.12.2009, str. 44).

22

(23)  Sklepi Sveta ministrov za pravosodje in notranje zadeve z dne 8. in 9. novembra 2010.

23

(24)  COM(2013)0172: Vzpostavitev evropskega programa usposabljanja na področju kazenskega pregona.

24

(25)  Uredba (EU) 2015/2219 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o Agenciji Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ (UL L 319, 4.12.2015, str. 1).

25

(26)  Okvirni sklep Sveta 2008/841/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o boju proti organiziranemu kriminalu (UL L 300, 11.11.2008, str. 42).

26

(27)  Direktiva (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ (UL L 88, 31.3.2017, str. 6).

27

(28)  „Razkazani denar“ je prava gotovina, ki se med kazensko preiskavo osumljencem ali drugim osebam, ki imajo informacije o razpoložljivosti ali dostavi ali ki delujejo kot posredniki, pokaže (predstavi) kot dokazilo o likvidnosti in solventnosti, da se opravi navidezni nakup, ki je namenjen prijetju osumljencev, identifikaciji nezakonitih proizvodnih obratov ali razbitju organiziranih kriminalnih združb na kak drug način.

28

(29)  Celoten sklic.

29

(30)  
  Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 345, 31.12.2003, str. 90).

30

Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 345, 31.12.2003, str. 90).

PRILOGA I

Merila za dodelitev finančnih sredstev programom v okviru deljenega upravljanja

Finančna sredstva iz člena 10 se programom držav članic dodelijo na naslednji način:

| (1) | na začetku programskega obdobja bo vsaki državi članici dodeljen enkratni fiksni znesek v višini 5 000 000 EUR, da se zagotovi kritična masa za vsak program in da se pokrijejo potrebe, ki ne bi bile neposredno izražene s spodaj navedenimi merili; |
| --- | --- |

(1)

na začetku programskega obdobja bo vsaki državi članici dodeljen enkratni fiksni znesek v višini 5 000 000 EUR, da se zagotovi kritična masa za vsak program in da se pokrijejo potrebe, ki ne bi bile neposredno izražene s spodaj navedenimi merili;

| (2) | preostala sredstva bodo razdeljena v skladu z naslednjimi merili:






  (a) | 45 % obratno sorazmerno z njihovim bruto domačim proizvodom (standard kupne moči na prebivalca), |
| --- | --- | --- |

(2)

preostala sredstva bodo razdeljena v skladu z naslednjimi merili:

(a)

45 % obratno sorazmerno z njihovim bruto domačim proizvodom (standard kupne moči na prebivalca),

| (b) | 40 % sorazmerno s številom prebivalcev, |
| --- | --- |

(b)

40 % sorazmerno s številom prebivalcev,

| (c) | 15 % sorazmerno z velikostjo njihovega ozemlja. |
| --- | --- |

(c)

15 % sorazmerno z velikostjo njihovega ozemlja.

Začetna dodelitev temelji na najnovejših letnih statističnih podatkih, ki jih pripravi Komisija (Eurostat) za predhodno koledarsko leto. Za vmesni pregled so referenčne vrednosti najnovejši letni statistični podatki, ki so na voljo v času vmesnega pregleda leta 2024 in ki jih pripravi Komisija (Eurostat) za predhodno koledarsko leto.

PRILOGA II

Izvedbeni ukrepi

Sklad prispeva k specifičnemu cilju iz člena 3(2)(a) z osredotočenostjo na naslednje izvedbene ukrepe:

| (a) | zagotovitev enotne uporabe pravnega reda Unije v zvezi z izmenjavo informacij na področju varnosti (na primer prümski okvir, EU PNR in SIS II), vključno z izvajanjem priporočil v okviru mehanizmov za nadzor kakovosti in ocenjevanje, kot so schengenski ocenjevalni mehanizem ter drugi mehanizmi za nadzor kakovosti in ocenjevanje; |
| --- | --- |

(a)

zagotovitev enotne uporabe pravnega reda Unije v zvezi z izmenjavo informacij na področju varnosti (na primer prümski okvir, EU PNR in SIS II), vključno z izvajanjem priporočil v okviru mehanizmov za nadzor kakovosti in ocenjevanje, kot so schengenski ocenjevalni mehanizem ter drugi mehanizmi za nadzor kakovosti in ocenjevanje;

| (b) | vzpostavitev, prilagoditev in vzdrževanje za varnost pomembnih informacijskih sistemov in komunikacijskih omrežij Unije, vključno z njihovo interoperabilnostjo, ter razvoj ustreznih orodij za odpravo ugotovljenih vrzeli; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev, prilagoditev in vzdrževanje za varnost pomembnih informacijskih sistemov in komunikacijskih omrežij Unije, vključno z njihovo interoperabilnostjo, ter razvoj ustreznih orodij za odpravo ugotovljenih vrzeli;

| (c) | povečanje aktivne uporabe za varnost pomembnih orodij, sistemov in podatkovnih zbirk Unije za izmenjavo informacij ob zagotavljanju, da se polnijo z visokokakovostnimi podatki; |
| --- | --- |

(c)

povečanje aktivne uporabe za varnost pomembnih orodij, sistemov in podatkovnih zbirk Unije za izmenjavo informacij ob zagotavljanju, da se polnijo z visokokakovostnimi podatki;

| (d) | podpiranje ustreznih nacionalnih ukrepov, če so ti relevantni za izvajanje specifičnih ciljev iz člena 3(2)(a). |
| --- | --- |

(d)

podpiranje ustreznih nacionalnih ukrepov, če so ti relevantni za izvajanje specifičnih ciljev iz člena 3(2)(a).

Sklad prispeva k specifičnemu cilju iz člena 3(2)(b) z osredotočenostjo na naslednje izvedbene ukrepe:

| (a) | povečanje operacij kazenskega pregona med državami članicami, po potrebi tudi z drugimi zadevnimi akterji, zlasti za olajšanje in izboljšanje uporabe skupnih preiskovalnih skupin, skupnih patrulj, zasledovanja, tajnega opazovanja in drugih mehanizmov operativnega sodelovanja v okviru cikla politike EU (EMPACT), s posebnim poudarkom na čezmejnih operacijah; |
| --- | --- |

(a)

povečanje operacij kazenskega pregona med državami članicami, po potrebi tudi z drugimi zadevnimi akterji, zlasti za olajšanje in izboljšanje uporabe skupnih preiskovalnih skupin, skupnih patrulj, zasledovanja, tajnega opazovanja in drugih mehanizmov operativnega sodelovanja v okviru cikla politike EU (EMPACT), s posebnim poudarkom na čezmejnih operacijah;

| (b) | okrepitev usklajevanja in sodelovanja organov kazenskega pregona in drugih pristojnih organov v državah članicah in med njimi ter z drugimi zadevnimi akterji, na primer prek mrež specializiranih nacionalnih enot, mrež in struktur sodelovanja Unije ter centrov Unije; |
| --- | --- |

(b)

okrepitev usklajevanja in sodelovanja organov kazenskega pregona in drugih pristojnih organov v državah članicah in med njimi ter z drugimi zadevnimi akterji, na primer prek mrež specializiranih nacionalnih enot, mrež in struktur sodelovanja Unije ter centrov Unije;

| (c) | izboljšanje sodelovanja med agencijami in na ravni Unije med državami članicami ali med državami članicami na eni strani ter ustreznimi organi, uradi in agencijami Unije na drugi ter na nacionalni ravni med nacionalnimi organi v vsaki državi članici. |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje sodelovanja med agencijami in na ravni Unije med državami članicami ali med državami članicami na eni strani ter ustreznimi organi, uradi in agencijami Unije na drugi ter na nacionalni ravni med nacionalnimi organi v vsaki državi članici.

Sklad prispeva k specifičnemu cilju iz člena 3(2)(c) z osredotočenostjo na naslednje izvedbene ukrepe:

| (a) | povečanje usposabljanja na področju kazenskega pregona, vaj, vzajemnega učenja, specializiranih programov izmenjav in izmenjave dobrih praks, tudi v tretjih državah in s tretjimi državami ter drugimi zadevnimi akterji; |
| --- | --- |

(a)

povečanje usposabljanja na področju kazenskega pregona, vaj, vzajemnega učenja, specializiranih programov izmenjav in izmenjave dobrih praks, tudi v tretjih državah in s tretjimi državami ter drugimi zadevnimi akterji;

| (b) | izkoriščanje sinergij z združevanjem virov in znanja med državami članicami in drugimi zadevnimi akterji, vključno s civilno družbo, na primer z ustanavljanjem skupnih centrov odličnosti, razvojem skupnih ocen tveganja ali skupnimi operativnimi podpornimi centri za skupno izvedene operacije; |
| --- | --- |

(b)

izkoriščanje sinergij z združevanjem virov in znanja med državami članicami in drugimi zadevnimi akterji, vključno s civilno družbo, na primer z ustanavljanjem skupnih centrov odličnosti, razvojem skupnih ocen tveganja ali skupnimi operativnimi podpornimi centri za skupno izvedene operacije;

| (c) | spodbujanje in razvoj ukrepov, zaščitnih ukrepov, mehanizmov in dobrih praks za zgodnje prepoznavanje, zaščito in podporo prič, žvižgačev in žrtev kaznivih dejanj ter razvoj partnerstev med javnimi organi in drugimi zadevnimi akterji v ta namen; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje in razvoj ukrepov, zaščitnih ukrepov, mehanizmov in dobrih praks za zgodnje prepoznavanje, zaščito in podporo prič, žvižgačev in žrtev kaznivih dejanj ter razvoj partnerstev med javnimi organi in drugimi zadevnimi akterji v ta namen;

| (d) | pridobitev ustrezne opreme ter vzpostavitev ali posodabljanje specializiranih zmogljivosti za usposabljanje in druge osnovne za varnost pomembne infrastrukture, da se poveča pripravljenost, odpornost, ozaveščenost javnosti in ustrezen odziv na varnostne grožnje.
  [Sprememba 119] |
| --- | --- |

(d)

pridobitev ustrezne opreme ter vzpostavitev ali posodabljanje specializiranih zmogljivosti za usposabljanje in druge osnovne za varnost pomembne infrastrukture, da se poveča pripravljenost, odpornost, ozaveščenost javnosti in ustrezen odziv na varnostne grožnje.
  [Sprememba 119]

PRILOGA III

Ukrepi

  Primeri upravičenih ukrepov
  , ki jih bo sklad podpiral v skladu s členom 4 [Sprememba 120]

Podpora iz Sklada za notranjo varnost se med drugim lahko nameni za naslednje vrste ukrepov: [Sprememba 121]

| — | Informacijski sistemi in omrežja

  vzpostavitev informacijskih sistemov in omrežij
  , ki prispevajo k doseganju ciljev te uredbe, usposabljanje o uporabi takih sistemov, preskušanje ter izboljšanje
  sestavnih delov
  interoperabilnosti in kakovosti podatkov takih sistemov; [Sprememba 122] |
| --- | --- |

—

Informacijski sistemi in omrežja

  vzpostavitev informacijskih sistemov in omrežij
  , ki prispevajo k doseganju ciljev te uredbe, usposabljanje o uporabi takih sistemov, preskušanje ter izboljšanje
  sestavnih delov
  interoperabilnosti in kakovosti podatkov takih sistemov; [Sprememba 122]

| — | spremljanje izvajanja prava Unije in političnih ciljev Unije v državah članicah na področju varnostnih informacijskih sistemov
  , zlasti varstva podatkov, zasebnosti in varnosti podatkov
  ; [Sprememba 123] |
| --- | --- |

—

spremljanje izvajanja prava Unije in političnih ciljev Unije v državah članicah na področju varnostnih informacijskih sistemov
  , zlasti varstva podatkov, zasebnosti in varnosti podatkov
  ; [Sprememba 123]

| — | ukrepi EMPACT za izvajanje ali olajševanje izvajanja cikla politike EU; |
| --- | --- |

—

ukrepi EMPACT za izvajanje ali olajševanje izvajanja cikla politike EU;

| — | podpora decentraliziranim agencijam z namenom spodbujanja sodelovanja pri čezmejnih operacijah; [Sprememba 124] |
| --- | --- |

—

podpora decentraliziranim agencijam z namenom spodbujanja sodelovanja pri čezmejnih operacijah; [Sprememba 124]

| — | ukrepi, ki podpirajo učinkovit in usklajen odziv na krize ter povezujejo obstoječe sektorsko specifične zmogljivosti, strokovne centre in centre za zaznavanje razmer, tudi na področju zdravja, civilne zaščite
  , terorizma
  in terorizma

  kibernetske kriminalitete
  ; [Sprememba 125] |
| --- | --- |

—

ukrepi, ki podpirajo učinkovit in usklajen odziv na krize ter povezujejo obstoječe sektorsko specifične zmogljivosti, strokovne centre in centre za zaznavanje razmer, tudi na področju zdravja, civilne zaščite
  , terorizma
  in terorizma

  kibernetske kriminalitete
  ; [Sprememba 125]

| — | ukrepi za razvoj inovativnih metod ali uporabo novih tehnologij, ki bi jih bilo mogoče prenesti v druge države članice, zlasti projekti, usmerjeni k preverjanju in potrjevanju rezultatov varnostnih raziskovalnih projektov, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

—

ukrepi za razvoj inovativnih metod ali uporabo novih tehnologij, ki bi jih bilo mogoče prenesti v druge države članice, zlasti projekti, usmerjeni k preverjanju in potrjevanju rezultatov varnostnih raziskovalnih projektov, ki jih financira Unija;

| — | ukrepi, ki spodbujajo raziskave in izmenjavo strokovnega znanja za izboljšanje odpornosti na novonastale grožnje, vključno z nezakonito trgovino prek spletnih poti, hibridnimi grožnjami ter kemičnimi, biološkimi, radiološkimi in jedrskimi grožnjami; [Sprememba 126] |
| --- | --- |

—

ukrepi, ki spodbujajo raziskave in izmenjavo strokovnega znanja za izboljšanje odpornosti na novonastale grožnje, vključno z nezakonito trgovino prek spletnih poti, hibridnimi grožnjami ter kemičnimi, biološkimi, radiološkimi in jedrskimi grožnjami; [Sprememba 126]

| — | ukrepi in mreže nacionalnih kontaktnih točk, ki omogočajo čezmejno izmenjavo podatkov, pridobljenih prek nadzornih sistemov, kot so kamere in drugi senzorji v kombinaciji z algoritmi umetne inteligence, pri čemer veljajo strogi zaščitni ukrepi, vključno z uporabo najmanjšega obsega podatkov, predhodno potrditvijo sodnega organa ter dostopom do pravnih sredstev; [Sprememba 127] |
| --- | --- |

—

ukrepi in mreže nacionalnih kontaktnih točk, ki omogočajo čezmejno izmenjavo podatkov, pridobljenih prek nadzornih sistemov, kot so kamere in drugi senzorji v kombinaciji z algoritmi umetne inteligence, pri čemer veljajo strogi zaščitni ukrepi, vključno z uporabo najmanjšega obsega podatkov, predhodno potrditvijo sodnega organa ter dostopom do pravnih sredstev; [Sprememba 127]

| — | podpora tematskim ali medtematskim mrežam specializiranih nacionalnih enot za okrepitev medsebojnega zaupanja, izboljšanje izmenjave in širjenja strokovnega znanja, informacij, izkušenj in dobrih praks ter združevanje virov in strokovnega znanja v skupnih centrih odličnosti; |
| --- | --- |

—

podpora tematskim ali medtematskim mrežam specializiranih nacionalnih enot za okrepitev medsebojnega zaupanja, izboljšanje izmenjave in širjenja strokovnega znanja, informacij, izkušenj in dobrih praks ter združevanje virov in strokovnega znanja v skupnih centrih odličnosti;

| — | podpora pobudam za povezovanje obveščevalnih služb držav članic za spodbujanje skupne obveščevalne kulture, izboljšanje vzajemnega zaupanja, izmenjavo in širjenje strokovnega znanja, informacij, izkušenj in dobre prakse; [Sprememba 128] |
| --- | --- |

—

podpora pobudam za povezovanje obveščevalnih služb držav članic za spodbujanje skupne obveščevalne kulture, izboljšanje vzajemnega zaupanja, izmenjavo in širjenje strokovnega znanja, informacij, izkušenj in dobre prakse; [Sprememba 128]

| — | izobraževanje in usposabljanje osebja in strokovnjakov pristojnih organov kazenskega pregona, pravosodnih organov ter upravnih agencij ob upoštevanju operativnih potreb in analiz tveganja, ki temeljijo na programu LETS, in v sodelovanju s CEPOL ter po potrebi z Evropsko mrežo institucij za izobraževanje v pravosodju; |
| --- | --- |

—

izobraževanje in usposabljanje osebja in strokovnjakov pristojnih organov kazenskega pregona, pravosodnih organov ter upravnih agencij ob upoštevanju operativnih potreb in analiz tveganja, ki temeljijo na programu LETS, in v sodelovanju s CEPOL ter po potrebi z Evropsko mrežo institucij za izobraževanje v pravosodju;

| — | izobraževanje in usposabljanje osebja in strokovnjakov pristojnih organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, pravosodnih organov ter upravnih agencij na področju politik preprečevanja, s posebnim poudarkom na usposabljanju na področju temeljnih pravic, vključno z ukrepi za ugotavljanje in preprečevanje rasizma, ter izmenjava dobrih praks; [Sprememba 129] |
| --- | --- |

—

izobraževanje in usposabljanje osebja in strokovnjakov pristojnih organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, pravosodnih organov ter upravnih agencij na področju politik preprečevanja, s posebnim poudarkom na usposabljanju na področju temeljnih pravic, vključno z ukrepi za ugotavljanje in preprečevanje rasizma, ter izmenjava dobrih praks; [Sprememba 129]

| — | sodelovanje z zasebnim sektorjem,
  zlasti na področju kibernetske varnosti,
  da se zgradi zaupanje in izboljša usklajevanje, načrtovanje ravnanja v nepredvidljivih razmerah ter izmenjava in širjenje informacij in dobrih praks med javnimi in zasebnimi akterji, vključno z zaščito javnih prostorov in kritične infrastrukture; [Sprememba 130] |
| --- | --- |

—

sodelovanje z zasebnim sektorjem,
  zlasti na področju kibernetske varnosti,
  da se zgradi zaupanje in izboljša usklajevanje, načrtovanje ravnanja v nepredvidljivih razmerah ter izmenjava in širjenje informacij in dobrih praks med javnimi in zasebnimi akterji, vključno z zaščito javnih prostorov in kritične infrastrukture; [Sprememba 130]

| — | ukrepi, ki skupnosti opolnomočajo za oblikovanje lokalnih pristopov in politik preprečevanja, ter dejavnosti ozaveščanja in komunikacijske dejavnosti med deležniki in širšo javnostjo o varnostnih politikah Unije; |
| --- | --- |

—

ukrepi, ki skupnosti opolnomočajo za oblikovanje lokalnih pristopov in politik preprečevanja, ter dejavnosti ozaveščanja in komunikacijske dejavnosti med deležniki in širšo javnostjo o varnostnih politikah Unije;

| — | oprema, prevozna sredstva, komunikacijski sistemi in osnovni objekti, pomembni za varnost; |
| --- | --- |

—

oprema, prevozna sredstva, komunikacijski sistemi in osnovni objekti, pomembni za varnost;

| — | stroški zaposlenih, ki sodelujejo pri ukrepih, ki jih podpira sklad, ali ukrepih, ki zahtevajo udeležbo zaposlenih iz tehničnih ali varnostnih razlogov. |
| --- | --- |

—

stroški zaposlenih, ki sodelujejo pri ukrepih, ki jih podpira sklad, ali ukrepih, ki zahtevajo udeležbo zaposlenih iz tehničnih ali varnostnih razlogov.

PRILOGA IV

Ukrepi, upravičeni do višje stopnje sofinanciranja v skladu s členoma 11(2

  3
  ) in 12(6

  7
  ) [Sprememba 131]

| — | Projekti za preprečevanje radikalizacije

  nasilnega ekstremizma, vključno z radikalizacijo, nestrpnostjo in diskriminacijo,
  in boj proti njej

  temu, zlasti ukrepi za obravnavanje temeljnih vzrokov in preprečevanje radikalizacije v zaporih, ter projekti za zagotavljanje posebnega usposabljanja za organe kazenskega pregona
  ; [Sprememba 132] |
| --- | --- |

—

Projekti za preprečevanje radikalizacije

  nasilnega ekstremizma, vključno z radikalizacijo, nestrpnostjo in diskriminacijo,
  in boj proti njej

  temu, zlasti ukrepi za obravnavanje temeljnih vzrokov in preprečevanje radikalizacije v zaporih, ter projekti za zagotavljanje posebnega usposabljanja za organe kazenskega pregona
  ; [Sprememba 132]

| — | projekti za izboljšanje interoperabilnosti informacijskih sistemov in komunikacijskih omrežij (1)

  , če tako določa zakonodaja Unije ali države članice; [Sprememba 133] |
| --- | --- |

—

projekti za izboljšanje interoperabilnosti informacijskih sistemov in komunikacijskih omrežij (1)

  , če tako določa zakonodaja Unije ali države članice; [Sprememba 133]

| — | projekti za boj proti strukturam organiziranega kriminala, ki so v skladu z EMPACT posebno nevarne; [Sprememba 134] |
| --- | --- |

—

projekti za boj proti strukturam organiziranega kriminala, ki so v skladu z EMPACT posebno nevarne; [Sprememba 134]

| — | projekti za preprečevanje kibernetske kriminalitete in boj proti njej, zlasti spolnega izkoriščanja otrok na spletu, vključno z ukrepi za preprečevanje napadov na informacijske sisteme in kritično infrastrukturo z odkrivanjem in odpravo ranljivosti; [Sprememba 135] |
| --- | --- |

—

projekti za preprečevanje kibernetske kriminalitete in boj proti njej, zlasti spolnega izkoriščanja otrok na spletu, vključno z ukrepi za preprečevanje napadov na informacijske sisteme in kritično infrastrukturo z odkrivanjem in odpravo ranljivosti; [Sprememba 135]

| — | projekti za boj proti nezakoniti trgovini prek spletnih poti. [Sprememba 136] |
| --- | --- |

—

projekti za boj proti nezakoniti trgovini prek spletnih poti. [Sprememba 136]

---

(1)  V skladu s sporočilom Komisije o trdnejših in pametnejših informacijskih sistemih za meje in varnost (COM(2016)0205).

PRILOGA V

Glavni kazalniki smotrnosti iz člena 24(1)

Specifični cilj 1: Boljša izmenjava informacij

| (1) | Uporaba mehanizmov EU za izmenjavo informacij.
  Vir podatkov: Europol, eu-LISA, Svet, države članice |
| --- | --- |

(1)

Uporaba mehanizmov EU za izmenjavo informacij.

Specifični cilj 2: Okrepljeno operativno sodelovanje

| (1) | Število skupnih operativnih ukrepov, ki jih podpira sklad.
  Vir podatkov: Europol, Eurojust, države članice |
| --- | --- |

(1)

Število skupnih operativnih ukrepov, ki jih podpira sklad.

| (2) | Ocenjena vrednost sredstev, zamrznjenih oziroma zaplenjenih s pomočjo sklada.
  Vir podatkov: države članice |
| --- | --- |

(2)

Ocenjena vrednost sredstev, zamrznjenih oziroma zaplenjenih s pomočjo sklada.

| (3) | Vrednost
  zaseženih
  prepovedanih drog, zaseženih

  orožja in izdelkov, narejenih iz prostoživečih živali, ter trgovine s kulturnimi dobrinami, dosežena
  v okviru čezmejnega sodelovanja med organi kazenskega pregona

  preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, ki se izvaja s podporo sklada
  . [Sprememba 137]

  Vir podatkov: države članice, upravičenci do nepovratnih sredstev Unije za ukrepe |
| --- | --- |

(3)

Vrednost
  zaseženih
  prepovedanih drog, zaseženih

  orožja in izdelkov, narejenih iz prostoživečih živali, ter trgovine s kulturnimi dobrinami, dosežena
  v okviru čezmejnega sodelovanja med organi kazenskega pregona

  preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, ki se izvaja s podporo sklada
  . [Sprememba 137]

| (4) | Število priporočil na podlagi schengenskih ocenjevanj s finančnimi posledicami na področju varnosti, na katero se nanaša podpora sklada, v primerjavi s skupnim številom priporočil s finančnimi posledicami na področju varnosti.
  Vir podatkov: države članice |
| --- | --- |

(4)

Število priporočil na podlagi schengenskih ocenjevanj s finančnimi posledicami na področju varnosti, na katero se nanaša podpora sklada, v primerjavi s skupnim številom priporočil s finančnimi posledicami na področju varnosti.

Specifični cilj 3: Okrepljene zmogljivosti za boj proti kriminalu in njegovo preprečevanje

| (5) | Število uslužbencev organov kazenskega pregona, ki so končali usposabljanje, vaje, vzajemno učenje ali specializirane programe izmenjav o čezmejnih temah, zagotovljene s podporo sklada.
  Vir podatkov: države članice |
| --- | --- |

(5)

Število uslužbencev organov kazenskega pregona, ki so končali usposabljanje, vaje, vzajemno učenje ali specializirane programe izmenjav o čezmejnih temah, zagotovljene s podporo sklada.

| (6) | Število kritičnih infrastruktur in javnih prostorov

  javnih prostorov in obseg kritične infrastrukture
  , katerih zaščita pred incidenti, povezanimi z varnostjo, se je izboljšala s pomočjo sklada. [Sprememba 138]

  Vir podatkov: države članice |
| --- | --- |

(6)

Število kritičnih infrastruktur in javnih prostorov

  javnih prostorov in obseg kritične infrastrukture
  , katerih zaščita pred incidenti, povezanimi z varnostjo, se je izboljšala s pomočjo sklada. [Sprememba 138]

| (7) | Število pobud za preprečevanje radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem.
  Vir podatkov: mreža EU za ozaveščanje o radikalizaciji |
| --- | --- |

(7)

Število pobud za preprečevanje radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem.

PRILOGA VI

Vrste intervencij

RAZPREDELNICA 1: KODE ZA RAZSEŽNOST „PODROČJE INTERVENCIJE“

| 1 | TER – Boj proti financiranju terorizma |
| --- | --- |
| 2 | TER – Preprečevanje radikalizacije in boj proti njej |
| 3 | TER – Zaščita in odpornost javnih prostorov ter drugih mehkih tarč |
| 4 | TER – Zaščita in odpornost kritične infrastrukture |
| 5 | TER – Kemični, biološki, radioaktivni in jedrski materiali |
| 6 | TER – Eksplozivi |
| 7 | TER – Obvladovanje kriz |
| 8 | TER – Drugo |
| 9 | OC – Korupcija |
| 10 | OC – Gospodarski in finančni kriminal |
| 10a | OC – Pranje prihodkov, pridobljenih s kaznivimi dejanji [Sprememba 139] |
| 11 | OC – Droge |
| 12 | OC – Nedovoljena trgovina s strelnim orožjem |
| 12a | Nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami [Sprememba 140] |
| 12b | Trgovina z ogroženimi vrstami [Sprememba 141] |
| 13 | OC – Trgovina z ljudmi |
| 14 | OC – Tihotapljenje migrantov |
| 15 | OC – Okoljska kriminaliteta |
| 16 | OC – Organizirani premoženjski kriminal |
| 17 | OC – Drugo |
| 18 | CC – Kibernetska kriminaliteta – Drugo |
| 19 | CC – Kibernetska kriminaliteta – Preprečevanje |
| 20 | CC – Kibernetska kriminaliteta – Olajševanje preiskav |
| 21 | CC – Kibernetska kriminaliteta – Pomoč žrtvam |
| 22 | CC – Spolno izkoriščanje otrok – Preprečevanje |
| 23 | CC – Spolno izkoriščanje otrok – Olajševanje preiskav |
| 24 | CC – Spolno izkoriščanje otrok – Pomoč žrtvam |
| 24a | CC – Razširjanje podob zlorabe otrok in otroške pornografije [Sprememba 142] |
| 25 | CC – Spolno izkoriščanje otrok – Drugo |
| 26 | CC – Drugo |
| 27 | GEN – Izmenjava informacij |
| 28 | GEN – Policijsko sodelovanje ali sodelovanje med drugimi organi (carina, mejna policija, obveščevalne službe) |
| 29 | GEN – Forenzika |
| 30 | GEN – Podpora žrtvam |
| 31 | GEN – Operativna podpora |
| 32 | TA – Tehnična pomoč – Obveščanje in komuniciranje |
| 33 | TA – Tehnična pomoč – Priprava, izvajanje, spremljanje in nadzor |
| 34 | TA – Tehnična pomoč – Ocenjevanje in študije, zbiranje podatkov |
| 35 | TA – Tehnična pomoč – Krepitev zmogljivosti |

1

TER – Boj proti financiranju terorizma

2

TER – Preprečevanje radikalizacije in boj proti njej

3

TER – Zaščita in odpornost javnih prostorov ter drugih mehkih tarč

4

TER – Zaščita in odpornost kritične infrastrukture

5

TER – Kemični, biološki, radioaktivni in jedrski materiali

6

TER – Eksplozivi

7

TER – Obvladovanje kriz

8

TER – Drugo

9

OC – Korupcija

10

OC – Gospodarski in finančni kriminal

10a

OC – Pranje prihodkov, pridobljenih s kaznivimi dejanji [Sprememba 139]

11

OC – Droge

12

OC – Nedovoljena trgovina s strelnim orožjem

12a

Nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami [Sprememba 140]

12b

Trgovina z ogroženimi vrstami [Sprememba 141]

13

OC – Trgovina z ljudmi

14

OC – Tihotapljenje migrantov

15

OC – Okoljska kriminaliteta

16

OC – Organizirani premoženjski kriminal

17

OC – Drugo

18

CC – Kibernetska kriminaliteta – Drugo

19

CC – Kibernetska kriminaliteta – Preprečevanje

20

CC – Kibernetska kriminaliteta – Olajševanje preiskav

21

CC – Kibernetska kriminaliteta – Pomoč žrtvam

22

CC – Spolno izkoriščanje otrok – Preprečevanje

23

CC – Spolno izkoriščanje otrok – Olajševanje preiskav

24

CC – Spolno izkoriščanje otrok – Pomoč žrtvam

24a

CC – Razširjanje podob zlorabe otrok in otroške pornografije [Sprememba 142]

25

CC – Spolno izkoriščanje otrok – Drugo

26

CC – Drugo

27

GEN – Izmenjava informacij

28

GEN – Policijsko sodelovanje ali sodelovanje med drugimi organi (carina, mejna policija, obveščevalne službe)

29

GEN – Forenzika

30

GEN – Podpora žrtvam

31

GEN – Operativna podpora

32

TA – Tehnična pomoč – Obveščanje in komuniciranje

33

TA – Tehnična pomoč – Priprava, izvajanje, spremljanje in nadzor

34

TA – Tehnična pomoč – Ocenjevanje in študije, zbiranje podatkov

35

TA – Tehnična pomoč – Krepitev zmogljivosti

RAZPREDELNICA 2: KODE ZA RAZSEŽNOST „VRSTA UKREPA“

| 1 | Informacijski sistemi, interoperabilnost, kakovost podatkov, komunikacijski sistemi (razen opreme) |
| --- | --- |
| 2 | Omrežja, centri odličnosti, strukture sodelovanja, skupni ukrepi in operacije |
| 3 | Skupne preiskovalne skupine ali druge skupne operacije |
| 4 | Napotitev ali premestitev strokovnjakov |
| 5 | Usposabljanje |
| 6 | Izmenjava dobrih praks, delavnice, konference, dogodki, kampanje za ozaveščanje, komunikacijske dejavnosti |
| 7 | Študije, pilotni projekti, ocene tveganja |
| 8 | Oprema (vključena v izračun zgornje meje 15 %) |
| 9 | Prevozna sredstva (vključena v izračun zgornje meje 15 %) |
| 10 | Stavbe, objekti (vključeni v izračun zgornje meje 15 %) |
| 11 | Uporaba raziskovalnih projektov ali drugi nadaljnji ukrepi na podlagi teh projektov |

1

Informacijski sistemi, interoperabilnost, kakovost podatkov, komunikacijski sistemi (razen opreme)

2

Omrežja, centri odličnosti, strukture sodelovanja, skupni ukrepi in operacije

3

Skupne preiskovalne skupine ali druge skupne operacije

4

Napotitev ali premestitev strokovnjakov

5

Usposabljanje

6

Izmenjava dobrih praks, delavnice, konference, dogodki, kampanje za ozaveščanje, komunikacijske dejavnosti

7

Študije, pilotni projekti, ocene tveganja

8

Oprema (vključena v izračun zgornje meje 15 %)

9

Prevozna sredstva (vključena v izračun zgornje meje 15 %)

10

Stavbe, objekti (vključeni v izračun zgornje meje 15 %)

11

Uporaba raziskovalnih projektov ali drugi nadaljnji ukrepi na podlagi teh projektov

RAZPREDELNICA 3: KODE ZA RAZSEŽNOST „NAČINI IZVAJANJA“

| 1 | Sodelovanje s tretjimi državami |
| --- | --- |
| 2 | Ukrepi v tretjih državah |
| 3 | Izvajanje priporočil na podlagi schengenskih ocenjevanj na področju policijskega sodelovanja |
| 4 | Posebni ukrepi (v fazi načrtovanja niso znani) |
| 5 | Nujna pomoč (v fazi načrtovanja ni znana) |
| 6 | Ukrepi iz Priloge IV |

1

Sodelovanje s tretjimi državami

2

Ukrepi v tretjih državah

3

Izvajanje priporočil na podlagi schengenskih ocenjevanj na področju policijskega sodelovanja

4

Posebni ukrepi (v fazi načrtovanja niso znani)

5

Nujna pomoč (v fazi načrtovanja ni znana)

6

Ukrepi iz Priloge IV

PRILOGA VII

Ukrepi, upravičeni do operativne podpore

Glede specifičnega cilja boljša izmenjava informacij operativna podpora v okviru programov zajema:

| — | vzdrževanje in službo za pomoč uporabnikom informacijskih sistemov Unije ter po potrebi ustreznih nacionalnih informacijskih sistemov, ki prispevajo k doseganju ciljev te uredbe; |
| --- | --- |

—

vzdrževanje in službo za pomoč uporabnikom informacijskih sistemov Unije ter po potrebi ustreznih nacionalnih informacijskih sistemov, ki prispevajo k doseganju ciljev te uredbe;

| — | stroške zaposlenih, ki prispevajo k doseganju ciljev te uredbe. |
| --- | --- |

—

stroške zaposlenih, ki prispevajo k doseganju ciljev te uredbe.

Glede specifičnega cilja okrepljeno operativno sodelovanje operativna podpora v okviru nacionalnih programov zajema:

| — | vzdrževanje tehnične opreme ali prevoznih sredstev, ki se uporabljajo za ukrepe na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala s čezmejno razsežnostjo; |
| --- | --- |

—

vzdrževanje tehnične opreme ali prevoznih sredstev, ki se uporabljajo za ukrepe na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala s čezmejno razsežnostjo;

| — | stroške zaposlenih, ki prispevajo k doseganju ciljev te uredbe. |
| --- | --- |

—

stroške zaposlenih, ki prispevajo k doseganju ciljev te uredbe.

Glede specifičnega cilja okrepljene zmogljivosti za boj proti kriminalu in njegovo preprečevanje operativna podpora v okviru nacionalnih programov zajema:

| — | vzdrževanje tehnične opreme ali prevoznih sredstev, ki se uporabljajo za ukrepe na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala s čezmejno razsežnostjo; |
| --- | --- |

—

vzdrževanje tehnične opreme ali prevoznih sredstev, ki se uporabljajo za ukrepe na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala s čezmejno razsežnostjo;

| — | stroške zaposlenih, ki prispevajo k doseganju ciljev te uredbe. |
| --- | --- |

—

stroške zaposlenih, ki prispevajo k doseganju ciljev te uredbe.

Ukrepi, ki niso upravičeni v skladu s členom 4(3), niso zajeti.

PRILOGA VIII

Kazalniki učinka in rezultatov iz člena 24(3)

Specifični cilj št. 1: Boljša izmenjava informacij

| (1) | Uporaba mehanizmov EU za izmenjavo informacij, izmerjena na podlagi:






  (a) | števila
  vnesenih opozoril in
  iskanj v schengenskem informacijskem sistemu (SIS); [Sprememba 143] |
| --- | --- | --- |

(1)

Uporaba mehanizmov EU za izmenjavo informacij, izmerjena na podlagi:

(a)

števila
  vnesenih opozoril in
  iskanj v schengenskem informacijskem sistemu (SIS); [Sprememba 143]

| (b) | števila iskanj v sistemu za nadnacionalno izmenjavo forenzičnih podatkov (DNK, prstni odtisi, registrske tablice) med državami članicami (prümski sistem za avtomatizirano izmenjavo podatkov); |
| --- | --- |

(b)

števila iskanj v sistemu za nadnacionalno izmenjavo forenzičnih podatkov (DNK, prstni odtisi, registrske tablice) med državami članicami (prümski sistem za avtomatizirano izmenjavo podatkov);

| (c) | števila sporočil, izmenjanih prek Europolove mrežne aplikacije za varno izmenjavo informacij (SIENA); |
| --- | --- |

(c)

števila sporočil, izmenjanih prek Europolove mrežne aplikacije za varno izmenjavo informacij (SIENA);

| (d) | števila iskanj v Europolovem informacijskem sistemu (EIS); |
| --- | --- |

(d)

števila iskanj v Europolovem informacijskem sistemu (EIS);

| (e) | skupnega števila potnikov, za katere so bili zbrani in izmenjani podatki iz evidence podatkov o potnikih EU (PNR); |
| --- | --- |

(e)

skupnega števila potnikov, za katere so bili zbrani in izmenjani podatki iz evidence podatkov o potnikih EU (PNR);

| (ea) | števila iskanj v evropskem informacijskem sistemu kazenskih evidenc za državljane tretjih držav (ECRIS-TCN)
  . [Sprememba 144] |
| --- | --- |

(ea)

števila iskanj v evropskem informacijskem sistemu kazenskih evidenc za državljane tretjih držav (ECRIS-TCN)
  . [Sprememba 144]

| (2) | Število s podporo sklada realiziranih novih povezav med podatkovnimi zbirkami, pomembnimi

  pristojnih organov do podatkovnih zbirk
  ,
  pomembnih
  za varnost: [Sprememba 145]







  (a) | s podatkovnimi zbirkami EU in po potrebi z mednarodnimi podatkovnimi zbirkami; |
| --- | --- | --- |

(2)

Število s podporo sklada realiziranih novih povezav med podatkovnimi zbirkami, pomembnimi

  pristojnih organov do podatkovnih zbirk
  ,
  pomembnih
  za varnost: [Sprememba 145]

(a)

s podatkovnimi zbirkami EU in po potrebi z mednarodnimi podatkovnimi zbirkami;

| (b) | v državi članici; |
| --- | --- |

(b)

v državi članici;

| (c) | z eno ali več drugimi državami članicami; |
| --- | --- |

(c)

z eno ali več drugimi državami članicami;

| (d) | z eno ali več tretjimi državami. |
| --- | --- |

(d)

z eno ali več tretjimi državami.

| (3) | Število aktivnih uporabnikov za varnost pomembnih orodij, sistemov in podatkovnih zbirk EU za izmenjavo informacij in po potrebi tovrstnih nacionalnih orodij, sistemov in podatkovnih zbirk, dodanih s podporo sklada, v primerjavi s številom vseh uporabnikov.
  Vir podatkov: države članice |
| --- | --- |

(3)

Število aktivnih uporabnikov za varnost pomembnih orodij, sistemov in podatkovnih zbirk EU za izmenjavo informacij in po potrebi tovrstnih nacionalnih orodij, sistemov in podatkovnih zbirk, dodanih s podporo sklada, v primerjavi s številom vseh uporabnikov.

Specifični cilj št. 2: Okrepljeno operativno sodelovanje

| (4) | Število skupnih operativnih ukrepov, ki jih podpira sklad, vključno s sodelujočimi državami članicami in organi, razčlenjeno po področjih (boj proti terorizmu, organizirani kriminal – splošno, organizirani kriminal – strelno orožje, kibernetska kriminaliteta, drugo):






  (a) | število skupnih preiskovalnih skupin; |
| --- | --- | --- |

(4)

Število skupnih operativnih ukrepov, ki jih podpira sklad, vključno s sodelujočimi državami članicami in organi, razčlenjeno po področjih (boj proti terorizmu, organizirani kriminal – splošno, organizirani kriminal – strelno orožje, kibernetska kriminaliteta, drugo):

(a)

število skupnih preiskovalnih skupin;

| (b) | število operativnih projektov v okviru Evropske večdisciplinarne platforme proti grožnjam kriminala (EMPACT); |
| --- | --- |

(b)

število operativnih projektov v okviru Evropske večdisciplinarne platforme proti grožnjam kriminala (EMPACT);

| (c) | drugi skupni operativni ukrepi. |
| --- | --- |

(c)

drugi skupni operativni ukrepi.

| (5) | Sodelovanje v nadnacionalnih omrežjih, ki delujejo ob podpori sklada.
  Vir podatkov: države članice, upravičenci do nepovratnih sredstev Unije za ukrepe ali nepovratnih sredstev EMAS |
| --- | --- |

(5)

Sodelovanje v nadnacionalnih omrežjih, ki delujejo ob podpori sklada.

| (6) | Ocenjena vrednost sredstev, zamrznjenih oziroma zaplenjenih s pomočjo sklada.
  Vir podatkov: države članice |
| --- | --- |

(6)

Ocenjena vrednost sredstev, zamrznjenih oziroma zaplenjenih s pomočjo sklada.

| (7) | Vrednost prepovedanih drog,
  orožja, proizvodov iz nezakonite trgovine z ogroženimi vrstami in s kulturnimi dobrinami,
  zaseženih v okviru čezmejnega sodelovanja med organi kazenskega pregona. [Sprememba 146]

  Vir podatkov:

  Europol,

  države članice, upravičenci do nepovratnih sredstev Unije za ukrepe
  [Sprememba 147] |
| --- | --- |

(7)

Vrednost prepovedanih drog,
  orožja, proizvodov iz nezakonite trgovine z ogroženimi vrstami in s kulturnimi dobrinami,
  zaseženih v okviru čezmejnega sodelovanja med organi kazenskega pregona. [Sprememba 146]

| (8) | Število izložkov obstoječih nadnacionalnih omrežij, ustvarjenih s pomočjo sklada, kot so priročniki o dobrih praksah, delavnice, skupne vaje.
  Vir podatkov: upravičenci do nepovratnih sredstev Unije za ukrepe |
| --- | --- |

(8)

Število izložkov obstoječih nadnacionalnih omrežij, ustvarjenih s pomočjo sklada, kot so priročniki o dobrih praksah, delavnice, skupne vaje.

| (9) | Število priporočil na podlagi schengenskih ocenjevanj s finančnimi posledicami na področju varnosti, na katero se nanaša podpora sklada, v primerjavi s skupnim številom priporočil s finančnimi posledicami na področju varnosti.
  Vir podatkov: države članice |
| --- | --- |

(9)

Število priporočil na podlagi schengenskih ocenjevanj s finančnimi posledicami na področju varnosti, na katero se nanaša podpora sklada, v primerjavi s skupnim številom priporočil s finančnimi posledicami na področju varnosti.

Specifični cilj št. 3: Okrepljene zmogljivosti za boj proti kriminalu in njegovo preprečevanje

| (10) | Število uslužbencev organov kazenskega pregona, ki so končali usposabljanje, vaje, vzajemno učenje ali specializirane programe izmenjav o čezmejnih temah, zagotovljene s podporo sklada, razčlenjeno po naslednjih področjih:






  (a) | boj proti terorizmu; |
| --- | --- | --- |

(10)

Število uslužbencev organov kazenskega pregona, ki so končali usposabljanje, vaje, vzajemno učenje ali specializirane programe izmenjav o čezmejnih temah, zagotovljene s podporo sklada, razčlenjeno po naslednjih področjih:

(a)

boj proti terorizmu;

| (b) | organizirani kriminal; |
| --- | --- |

(b)

organizirani kriminal;

| (c) | kibernetska kriminaliteta; |
| --- | --- |

(c)

kibernetska kriminaliteta;

| (d) | druga področja operativnega sodelovanja. |
| --- | --- |

(d)

druga področja operativnega sodelovanja.

| (11) | Število priročnikov o dobrih praksah in preiskovalnih tehnikah, standardnih operativnih postopkov in drugih orodij, razvitih s podporo sklada in v sodelovanju z različnimi organizacijami po vsej EU.
  Vir podatkov: države članice, upravičenci do nepovratnih sredstev Unije za ukrepe ali nepovratnih sredstev EMAS |
| --- | --- |

(11)

Število priročnikov o dobrih praksah in preiskovalnih tehnikah, standardnih operativnih postopkov in drugih orodij, razvitih s podporo sklada in v sodelovanju z različnimi organizacijami po vsej EU.

| (12) | Število žrtev kaznivih dejanj, ki prejemajo podporo sklada, razčlenjeno po vrstah kaznivih dejanj (trgovina z ljudmi,
  in organi,
  tihotapljenje migrantov, terorizem, huda kazniva dejanja in organizirani kriminal, kibernetska kriminaliteta, spolno izkoriščanje
  in spolno izkoriščanje
  otrok
  , mučenje ali nečloveško ali ponižujoče ravnanje
  ). [Sprememba 149]

  Vir podatkov: države članice |
| --- | --- |

(12)

Število žrtev kaznivih dejanj, ki prejemajo podporo sklada, razčlenjeno po vrstah kaznivih dejanj (trgovina z ljudmi,
  in organi,
  tihotapljenje migrantov, terorizem, huda kazniva dejanja in organizirani kriminal, kibernetska kriminaliteta, spolno izkoriščanje
  in spolno izkoriščanje
  otrok
  , mučenje ali nečloveško ali ponižujoče ravnanje
  ). [Sprememba 149]

| (13) | Število kritičnih infrastruktur in javnih prostorov

  javnih prostorov in obseg kritične infrastrukture
  , katerih zaščita pred incidenti, povezanimi z varnostjo, se je izboljšala s pomočjo sklada. [Sprememba 150]

  Vir podatkov: države članice |
| --- | --- |

(13)

Število kritičnih infrastruktur in javnih prostorov

  javnih prostorov in obseg kritične infrastrukture
  , katerih zaščita pred incidenti, povezanimi z varnostjo, se je izboljšala s pomočjo sklada. [Sprememba 150]

| (14) | Število pobud za preprečevanje radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem:







  (a) | število zadetkov na spletišču mreže EU za ozaveščanje o radikalizaciji (RAN);
  [Sprememba 151] |
| --- | --- | --- |

(14)

Število pobud za preprečevanje radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem:

(a)

število zadetkov na spletišču mreže EU za ozaveščanje o radikalizaciji (RAN);
  [Sprememba 151]

| (b) | število udeležencev v mreži EU za ozaveščanje o radikalizaciji, razčlenjeno po vrsti strokovnjakov; |
| --- | --- |

(b)

število udeležencev v mreži EU za ozaveščanje o radikalizaciji, razčlenjeno po vrsti strokovnjakov;

| (c) | število študijskih obiskov, usposabljanj, delavnic in svetovanj, opravljenih v državah članicah v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi, razčlenjeno po upravičencih (organi kazenskega pregona

  preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj
  , drugo)
  , ter povratne informacije udeležencev
  . [Sprememba 152] |
| --- | --- |

(c)

število študijskih obiskov, usposabljanj, delavnic in svetovanj, opravljenih v državah članicah v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi, razčlenjeno po upravičencih (organi kazenskega pregona

  preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj
  , drugo)
  , ter povratne informacije udeležencev
  . [Sprememba 152]

| (15) | Število partnerstev, vzpostavljenih s podporo sklada, ki prispevajo k izboljšanju podpore pričam, žvižgačem in žrtvam kaznivih dejanj:






  (a) | z zasebnim sektorjem; |
| --- | --- | --- |

(15)

Število partnerstev, vzpostavljenih s podporo sklada, ki prispevajo k izboljšanju podpore pričam, žvižgačem in žrtvam kaznivih dejanj:

(a)

z zasebnim sektorjem;

| (b) | s civilno družbo. |
| --- | --- |

(b)

s civilno družbo.

Specifični cilj 3a: Razvoj skupne obveščevalne kulture:

| (15a) | Število izmenjav med državami članicami na področju obveščanja. |
| --- | --- |

(15a)

Število izmenjav med državami članicami na področju obveščanja.

| (15b) | Število uslužbencev organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in obveščevalnih uradnikov, ki so vključeni v usposabljanje, vaje, vzajemne učne ali specializirane programe izmenjav o čezmejnih temah, zagotovljene s podporo sklada.



  Vir podatkov: države članice [Sprememba 154] |
| --- | --- |

(15b)

Število uslužbencev organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in obveščevalnih uradnikov, ki so vključeni v usposabljanje, vaje, vzajemne učne ali specializirane programe izmenjav o čezmejnih temah, zagotovljene s podporo sklada.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/492 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/492

---

P8_TA(2019)0178

Opredelitev, predstavitev in označevanje žganih pijač ter zaščita njihovih geografskih označb ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, predstavitvi in označevanju žganih pijač, uporabi imen žganih pijač pri predstavitvi in označevanju drugih živil ter zaščiti geografskih označb žganih pijač (COM(2016)0750 – C8-0496/2016 – 2016/0392(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/65)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0750), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0750),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 43(2) in 114(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0496/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 43(2) in 114(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0496/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja italijanskega senata v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja italijanskega senata v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. marca 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. marca 2017 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismih z dne 10. decembra 2018 in 27. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismih z dne 10. decembra 2018 in 27. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0021/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0021/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 209, 30.6.2017, str. 54.

(2)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 1. marca 2018 (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0049).

---

P8_TC1-COD(2016)0392

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi in označevanju žganih pijač, uporabi imen žganih pijač pri predstavitvi in označevanju drugih živil, zaščiti geografskih označb žganih pijač, uporabi etanola in destilatov kmetijskega porekla v alkoholnih pijačah ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 110/2008

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/787.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/494 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/494

---

P8_TA(2019)0179

Predlogi sprememb k Protokolu št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o osnutku uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije (02360/2018 – C8-0132/2018 – 2018/0900(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/66)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve Sodišča, predložene Parlamentu in Svetu, v spremenjeni različici (02360/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve Sodišča, predložene Parlamentu in Svetu, v spremenjeni različici (02360/2018),

| — | ob upoštevanju člena 256(1) in drugega odstavka člena 281 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter člena 106a(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, na podlagi katerega je bil Parlamentu predložen osnutek akta (C8-0132/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 256(1) in drugega odstavka člena 281 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter člena 106a(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, na podlagi katerega je bil Parlamentu predložen osnutek akta (C8-0132/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in (15) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in (15) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenj Evropske komisije (COM(2018)0534) in C(2018)7500, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Evropske komisije (COM(2018)0534) in C(2018)7500,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. januarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. januarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 48 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 48 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za ustavne zadeve (A8-0439/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za ustavne zadeve (A8-0439/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

---

P8_TC1-COD(2018)0900

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU, Euratom) 2019/629.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/495 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/495

---

P8_TA(2019)0180

Uvedba ukrepov za nepredvidljive razmere na področju koordinacije sistemov socialne varnosti po izstopu Združenega kraljestva iz EU ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi ukrepov za nepredvidljive razmere na področju koordinacije sistemov socialne varnosti po izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije (COM(2019)0053 – C8-0039/2019 – 2019/0019(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/67)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0053), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0053),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 48 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0039/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 48 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0039/2019),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0161/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0161/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavo Komisije, ki je priložena tej resoluciji in bo objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2019)0019

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi ukrepov za nepredvidljive razmere na področju koordinacije sistemov socialne varnosti po izstopu Združenega kraljestva iz Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/500.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Komisije

Uredba o uvedbi ukrepov za nepredvidljive razmere na področju koordinacije sistemov socialne varnosti po izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije temelji na členu 48 Pogodbe o delovanje Evropske unije (PDEU), saj zadeva ukrepe na področju koordinacije sistemov socialne varnosti. Razširitev te uredbe na državljane tretjih držav v istem pravnem aktu ni mogoča zaradi nezdružljivosti pravnih podlag, saj bi takšna razširitev morala temeljiti na členu 79(2)(b) PDEU.

Komisija meni, da bi morali državljani tretjih držav, ki so zajeti v Uredbi (EU) št. 1231/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010, še naprej imeti korist od osnovnih načel koordinacije sistemov socialne varnosti, ki naj bi bila kodificirana v Uredbi o vzpostavitvi ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih na področju koordinacije sistemov socialne varnosti na podlagi določb Uredbe (EU) št. 1231/2010 ter uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009, ki ostanejo v veljavi.

Komisija bo razmislila, ali bi bilo treba načela iz te uredbe, če bi se pozneje pokazala potreba, razširiti na državljane tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici in ki so ali so bili skladno z Uredbo (EU) št. 1231/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 zajeti z zakonodajo EU o koordinaciji sistemov socialne varnosti, da bi potrdili njihove pravice, ki se nanašajo na obdobje, ko je bilo Združeno kraljestvo država članica.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/497 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/497

---

P8_TA(2019)0181

Skupna pravila za zagotavljanje osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/68)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0895), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0895),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0511/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0511/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. februarja 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. februarja 2019 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A8-0063/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A8-0063/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P8_TC1-COD(2018)0436

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga in potnikov v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/501.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/498 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/498

---

P8_TA(2019)0182

Skupna pravila za zagotavljanje osnovne letalske povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne letalske povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/69)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0893), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0893),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0510/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0510/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. februarja 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. februarja 2019 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A8-0062/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A8-0062/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P8_TC1-COD(2018)0433

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne letalske povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/502.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/499 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/499

---

P8_TA(2019)0183

Pravila o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo po izstopu Združenega kraljestva iz Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 508/2014 glede nekaterih pravil o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Unije (COM(2019)0048 – C8-0037/2019 – 2019/0009(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/70)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0048), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0048),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 42 in 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0037/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 42 in 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0037/2019),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 154 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 154 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2019)0009

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 508/2014 glede nekaterih pravil o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo po izstopu Združenega kraljestva iz Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/497.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/500 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/500

---

P8_TA(2019)0184

Dovoljenja za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovne operacije ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/2403 glede dovoljenj za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovnih operacij ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije (COM(2019)0049 – C8-0036/2019 – 2019/0010(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/71)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0049), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0049),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0036/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0036/2019),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 154 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 154 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2019)0010

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/2403 glede dovoljenj za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovnih operacij ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/498.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/501 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/501

---

P8_TA(2019)0185

Nekateri vidiki varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije (COM(2019)0088 – C8-0046/2019 – 2019/0040(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/72)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0088), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0088),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0046/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0046/2019),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 154 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 154 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2019)0040

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/503.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/502 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/502

---

P8_TA(2019)0189

Evropski industrijski, tehnološki in raziskovalni strokovni center za kibernetsko varnost ter mreža nacionalnih koordinacijskih centrov ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. marca 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega industrijskega, tehnološkega in raziskovalnega strokovnega centra za kibernetsko varnost ter mreže nacionalnih koordinacijskih centrov (COM(2018)0630 – C8-0404/2018 – 2018/0328(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/73)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Vsakdanje
  življenje in gospodarstvo postajata vse bolj odvisna od digitalnih tehnologij, državljani pa vedno bolj izpostavljeni resnim kibernetskim incidentom. Varnost bo v prihodnosti med drugim odvisna od povečanja tehnološke in industrijske zmogljivosti Unije za zaščito pred kibernetskimi grožnjami, saj se tako
  civilna
  infrastruktura kot tudi
  vojaške
  zmogljivosti zanašajo na varne digitalne sisteme. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Vsakdanje
  življenje in gospodarstvo postajata vse bolj odvisna od digitalnih tehnologij, državljani pa vedno bolj izpostavljeni resnim kibernetskim incidentom. Varnost bo v prihodnosti med drugim odvisna od povečanja tehnološke in industrijske zmogljivosti Unije za zaščito pred kibernetskimi grožnjami, saj se tako
  civilna
  infrastruktura kot tudi
  vojaške
  zmogljivosti zanašajo na varne digitalne sisteme.

| (1) | Več kot 80 % prebivalcev Unije ima internetno povezavo, vsakdanje
  življenje in gospodarstvo postajata vse bolj odvisna od digitalnih tehnologij, državljani pa
  so
  vedno bolj izpostavljeni resnim kibernetskim incidentom. Varnost bo v prihodnosti med drugim odvisna od
  prispevanja k splošni odpornosti, od
  povečanja tehnološke in industrijske zmogljivosti Unije za zaščito pred
  spreminjajočimi se
  kibernetskimi grožnjami, saj se tako infrastruktura kot tudi
  varnostne
  zmogljivosti zanašajo na varne digitalne sisteme.
  To varnost je mogoče doseči z ozaveščanjem o kibernetskih grožnjah, razvijanjem kompetenc, zmogljivosti in sposobnosti po vsej Uniji, temeljitim upoštevanjem medsebojnega vpliva strojne in programske infrastrukture, omrežij, izdelkov in procesov ter družbenih in etičnih posledic in pomislekov. |
| --- | --- |

(1)

Več kot 80 % prebivalcev Unije ima internetno povezavo, vsakdanje
  življenje in gospodarstvo postajata vse bolj odvisna od digitalnih tehnologij, državljani pa
  so
  vedno bolj izpostavljeni resnim kibernetskim incidentom. Varnost bo v prihodnosti med drugim odvisna od
  prispevanja k splošni odpornosti, od
  povečanja tehnološke in industrijske zmogljivosti Unije za zaščito pred
  spreminjajočimi se
  kibernetskimi grožnjami, saj se tako infrastruktura kot tudi
  varnostne
  zmogljivosti zanašajo na varne digitalne sisteme.
  To varnost je mogoče doseči z ozaveščanjem o kibernetskih grožnjah, razvijanjem kompetenc, zmogljivosti in sposobnosti po vsej Uniji, temeljitim upoštevanjem medsebojnega vpliva strojne in programske infrastrukture, omrežij, izdelkov in procesov ter družbenih in etičnih posledic in pomislekov.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Kibernetska kriminaliteta pomeni hitro naraščajočo grožnjo Uniji, njenim državljanom in gospodarstvu. Leta 2017 je 80 % evropskih podjetij doživelo vsaj en kibernetski incident. Napad WannaCry maja 2017 je prizadel več kot 150 držav in 230 000 sistemov IT ter imel znaten vpliv na kritično infrastrukturo, kot so bolnišnice. Jasno je torej, da so potrebni najvišji standardi kibernetske varnosti in celostne rešitve za kibernetsko varnost, ki vključujejo ljudi, izdelke, procese in tehnologijo v Uniji, pa tudi vodilni položaj Unije na tem področju in digitalna avtonomija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Kibernetska kriminaliteta pomeni hitro naraščajočo grožnjo Uniji, njenim državljanom in gospodarstvu. Leta 2017 je 80 % evropskih podjetij doživelo vsaj en kibernetski incident. Napad WannaCry maja 2017 je prizadel več kot 150 držav in 230 000 sistemov IT ter imel znaten vpliv na kritično infrastrukturo, kot so bolnišnice. Jasno je torej, da so potrebni najvišji standardi kibernetske varnosti in celostne rešitve za kibernetsko varnost, ki vključujejo ljudi, izdelke, procese in tehnologijo v Uniji, pa tudi vodilni položaj Unije na tem področju in digitalna avtonomija.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Voditelji držav in vlad so na digitalnem vrhu v Talinu septembra 2017 pozvali Unijo, naj postane
  „do
  leta 2025 vodilna v svetu na področju kibernetske varnosti, da se zagotovijo zaupanje, gotovost in zaščita državljanov, potrošnikov in podjetij na spletu ter omogoči brezplačen in zakonsko urejen internet.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Voditelji držav in vlad so na digitalnem vrhu v Talinu septembra 2017 pozvali Unijo, naj postane
  „do
  leta 2025 vodilna v svetu na področju kibernetske varnosti, da se zagotovijo zaupanje, gotovost in zaščita državljanov, potrošnikov in podjetij na spletu ter omogoči brezplačen in zakonsko urejen internet.“

| (4) | Voditelji držav in vlad so na digitalnem vrhu v Talinu septembra 2017 pozvali Unijo, naj postane
  do
  leta 2025 vodilna v svetu na področju kibernetske varnosti, da se zagotovijo zaupanje, gotovost in zaščita državljanov, potrošnikov in podjetij na spletu ter omogoči brezplačen
  , varnejši
  in zakonsko urejen internet
  , in izjavili, da bodo pri (ponovni) vzpostavitvi sistemov in rešitev IKT pogosteje uporabljali odprtokodne rešitve in/ali odprte standarde (med drugim, da bi preprečili vezanost na enega samega ponudnika), tudi tiste, ki so bili razviti in/ali se spodbujajo s pomočjo programov EU za interoperabilnost in standardizacijo, kot je ISA2

  . |
| --- | --- |

(4)

Voditelji držav in vlad so na digitalnem vrhu v Talinu septembra 2017 pozvali Unijo, naj postane
  do
  leta 2025 vodilna v svetu na področju kibernetske varnosti, da se zagotovijo zaupanje, gotovost in zaščita državljanov, potrošnikov in podjetij na spletu ter omogoči brezplačen
  , varnejši
  in zakonsko urejen internet
  , in izjavili, da bodo pri (ponovni) vzpostavitvi sistemov in rešitev IKT pogosteje uporabljali odprtokodne rešitve in/ali odprte standarde (med drugim, da bi preprečili vezanost na enega samega ponudnika), tudi tiste, ki so bili razviti in/ali se spodbujajo s pomočjo programov EU za interoperabilnost in standardizacijo, kot je ISA2

  .

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Evropski industrijski, tehnološki in raziskovalni strokovni center za kibernetsko varnost (v nadaljnjem besedilu: strokovni center) bi moral prispevati k povečanju odpornosti in zanesljivosti infrastrukture omrežij in informacijskih sistemov, vključno z internetom in drugo kritično infrastrukturo za delovanje družbe, kot so prometni, zdravstveni in bančni sistemi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Evropski industrijski, tehnološki in raziskovalni strokovni center za kibernetsko varnost (v nadaljnjem besedilu: strokovni center) bi moral prispevati k povečanju odpornosti in zanesljivosti infrastrukture omrežij in informacijskih sistemov, vključno z internetom in drugo kritično infrastrukturo za delovanje družbe, kot so prometni, zdravstveni in bančni sistemi.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4b) | Strokovni center in njegovi ukrepi bi morali upoštevati izvajanje Uredbe (EU) 2019/XXX [prenovitev Uredbe (ES) št. 428/2009, kot je predlagana s COM(2016)0616]

   (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4b)

Strokovni center in njegovi ukrepi bi morali upoštevati izvajanje Uredbe (EU) 2019/XXX [prenovitev Uredbe (ES) št. 428/2009, kot je predlagana s COM(2016)0616]

   (1a)

  .

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Znatne motnje v omrežjih in informacijskih sistemih lahko vplivajo na posamezne države članice in Unijo kot celoto.
  Varnost
  omrežij in informacijskih sistemov je zato bistvena za
  nemoteno delovanje notranjega trga
  . Trenutno je Unija odvisna od neevropskih ponudnikov kibernetske varnosti. Vendar je v strateškem interesu Unije, da ohrani in razvije
  pomembne
  ključne tehnološke zmogljivosti kibernetske varnosti
  za zavarovanje njenega enotnega digitalnega trga ter zlasti
  za
  zaščito kritičnih omrežij
  in
  informacijskih sistemov
  ter zagotavljanje ključnih storitev kibernetske varnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Znatne motnje v omrežjih in informacijskih sistemih lahko vplivajo na posamezne države članice in Unijo kot celoto.
  Varnost
  omrežij in informacijskih sistemov je zato bistvena za
  nemoteno delovanje notranjega trga
  . Trenutno je Unija odvisna od neevropskih ponudnikov kibernetske varnosti. Vendar je v strateškem interesu Unije, da ohrani in razvije
  pomembne
  ključne tehnološke zmogljivosti kibernetske varnosti
  za zavarovanje njenega enotnega digitalnega trga ter zlasti
  za
  zaščito kritičnih omrežij
  in
  informacijskih sistemov
  ter zagotavljanje ključnih storitev kibernetske varnosti.

| (5) | Znatne motnje v omrežjih in informacijskih sistemih lahko vplivajo na posamezne države članice in Unijo kot celoto.
  Najvišja raven varnosti
  omrežij in informacijskih sistemov
  v Uniji
  je zato bistvena
  tako
  za
  družbo kot za gospodarstvo
  . Trenutno je Unija odvisna od neevropskih ponudnikov kibernetske varnosti. Vendar je v strateškem interesu Unije, da ohrani in razvije ključne tehnološke zmogljivosti
  in sposobnosti
  kibernetske varnosti
  , da zagotovi varstvo podatkov ter kritičnih omrežij in informacijskih sistemov evropskih državljanov in podjetij, vključno s kritično infrastrukturo
  za
  delovanje družbe, kot so prometni sistemi, zdravstveni sistemi
  in
  bančništvo ter enotni digitalni trg,
  ter zagotavljanje ključnih storitev kibernetske varnosti. |
| --- | --- |

(5)

Znatne motnje v omrežjih in informacijskih sistemih lahko vplivajo na posamezne države članice in Unijo kot celoto.
  Najvišja raven varnosti
  omrežij in informacijskih sistemov
  v Uniji
  je zato bistvena
  tako
  za
  družbo kot za gospodarstvo
  . Trenutno je Unija odvisna od neevropskih ponudnikov kibernetske varnosti. Vendar je v strateškem interesu Unije, da ohrani in razvije ključne tehnološke zmogljivosti
  in sposobnosti
  kibernetske varnosti
  , da zagotovi varstvo podatkov ter kritičnih omrežij in informacijskih sistemov evropskih državljanov in podjetij, vključno s kritično infrastrukturo
  za
  delovanje družbe, kot so prometni sistemi, zdravstveni sistemi
  in
  bančništvo ter enotni digitalni trg,
  ter zagotavljanje ključnih storitev kibernetske varnosti.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Unija ima bogato strokovno znanje in izkušnje v zvezi z raziskavami, tehnologijo in industrijskim razvojem na področju kibernetske varnosti, vendar so prizadevanja raziskovalne in industrijske skupnosti razdrobljena in neusklajena, poleg tega pa jim manjka skupno poslanstvo, kar ovira konkurenčnost na tem področju. Ta prizadevanja in strokovno znanje je treba združiti, povezati v omrežja in učinkovito uporabiti, da se okrepijo in dopolnijo obstoječe raziskave ter tehnološke in industrijske zmogljivosti na ravni Unije in nacionalnih ravneh. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Unija ima bogato strokovno znanje in izkušnje v zvezi z raziskavami, tehnologijo in industrijskim razvojem na področju kibernetske varnosti, vendar so prizadevanja raziskovalne in industrijske skupnosti razdrobljena in neusklajena, poleg tega pa jim manjka skupno poslanstvo, kar ovira konkurenčnost na tem področju. Ta prizadevanja in strokovno znanje je treba združiti, povezati v omrežja in učinkovito uporabiti, da se okrepijo in dopolnijo obstoječe raziskave ter tehnološke in industrijske zmogljivosti na ravni Unije in nacionalnih ravneh.

| (6) | Unija ima bogato strokovno znanje in izkušnje v zvezi z raziskavami, tehnologijo in industrijskim razvojem na področju kibernetske varnosti, vendar so prizadevanja raziskovalne in industrijske skupnosti razdrobljena in neusklajena, poleg tega pa jim manjka skupno poslanstvo, kar ovira konkurenčnost
  in učinkovito zaščito ključnih podatkov, omrežij in sistemov
  na tem področju. Ta prizadevanja in strokovno znanje je treba združiti, povezati v omrežja in učinkovito uporabiti, da se okrepijo in dopolnijo obstoječe raziskave
  , spretnosti
  ter tehnološke in industrijske zmogljivosti na ravni Unije in nacionalnih ravneh.
  Čeprav se sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) sooča s pomembnimi izzivi, kot je izpolnitev povpraševanja po kvalificiranih delavcih, lahko ima korist od tega, da predstavlja raznolikost celotne družbe ter doseže uravnoteženo zastopanost spolov, etnično raznolikost in nediskriminacijo invalidov ter olajša dostop do znanja in usposabljanja za prihodnje strokovnjake na področju kibernetske varnosti, vključno z njihovim izobraževanjem v neformalnih okvirih, na primer v projektih brezplačne in odprtokodne programska opreme, projektih na področju civilne tehnologije, zagonskih podjetjih in mikro podjetjih. |
| --- | --- |

(6)

Unija ima bogato strokovno znanje in izkušnje v zvezi z raziskavami, tehnologijo in industrijskim razvojem na področju kibernetske varnosti, vendar so prizadevanja raziskovalne in industrijske skupnosti razdrobljena in neusklajena, poleg tega pa jim manjka skupno poslanstvo, kar ovira konkurenčnost
  in učinkovito zaščito ključnih podatkov, omrežij in sistemov
  na tem področju. Ta prizadevanja in strokovno znanje je treba združiti, povezati v omrežja in učinkovito uporabiti, da se okrepijo in dopolnijo obstoječe raziskave
  , spretnosti
  ter tehnološke in industrijske zmogljivosti na ravni Unije in nacionalnih ravneh.
  Čeprav se sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) sooča s pomembnimi izzivi, kot je izpolnitev povpraševanja po kvalificiranih delavcih, lahko ima korist od tega, da predstavlja raznolikost celotne družbe ter doseže uravnoteženo zastopanost spolov, etnično raznolikost in nediskriminacijo invalidov ter olajša dostop do znanja in usposabljanja za prihodnje strokovnjake na področju kibernetske varnosti, vključno z njihovim izobraževanjem v neformalnih okvirih, na primer v projektih brezplačne in odprtokodne programska opreme, projektih na področju civilne tehnologije, zagonskih podjetjih in mikro podjetjih.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Mala in srednja podjetja (MSP) so ključni akterji v sektorju kibernetske varnosti Unije in lahko zaradi svoje prilagodljivosti zagotovijo vrhunske rešitve. Vendar so MSP, ki niso specializirana na kibernetsko varnost, tudi bolj izpostavljena kibernetskim incidentom zaradi visokih zahtev glede naložb in znanja za vzpostavitev učinkovitih rešitev na področju kibernetske varnosti. Zato morata strokovni center in mreža za kibernetsko varnost (mreža) zagotoviti posebno podporo za MSP, tako da jim olajšata dostop do znanja in usposabljanja, da se lahko ustrezno zavarujejo in da tista podjetja, ki so dejavna na področju kibernetske varnosti, lahko prispevajo k vodilnemu položaju Unije na tem področju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Mala in srednja podjetja (MSP) so ključni akterji v sektorju kibernetske varnosti Unije in lahko zaradi svoje prilagodljivosti zagotovijo vrhunske rešitve. Vendar so MSP, ki niso specializirana na kibernetsko varnost, tudi bolj izpostavljena kibernetskim incidentom zaradi visokih zahtev glede naložb in znanja za vzpostavitev učinkovitih rešitev na področju kibernetske varnosti. Zato morata strokovni center in mreža za kibernetsko varnost (mreža) zagotoviti posebno podporo za MSP, tako da jim olajšata dostop do znanja in usposabljanja, da se lahko ustrezno zavarujejo in da tista podjetja, ki so dejavna na področju kibernetske varnosti, lahko prispevajo k vodilnemu položaju Unije na tem področju.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6b) | Strokovno znanje ne obstaja le v industriji in raziskavah. Nekomercialni in predkomercialni projekti, imenovani „projekti na področju družbene tehnologije“, uporabljajo odprte standarde, odprte podatke ter brezplačno in odprtokodno programsko opremo za razvoj izdelkov in storitev v interesu družbe in javnega dobrega. Prispevajo k odpornosti, ozaveščanju in razvoju kompetenc na področju kibernetske varnosti ter imajo pomembno vlogo pri krepitvi zmogljivosti industrije in raziskav na tem področju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6b)

Strokovno znanje ne obstaja le v industriji in raziskavah. Nekomercialni in predkomercialni projekti, imenovani „projekti na področju družbene tehnologije“, uporabljajo odprte standarde, odprte podatke ter brezplačno in odprtokodno programsko opremo za razvoj izdelkov in storitev v interesu družbe in javnega dobrega. Prispevajo k odpornosti, ozaveščanju in razvoju kompetenc na področju kibernetske varnosti ter imajo pomembno vlogo pri krepitvi zmogljivosti industrije in raziskav na tem področju.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6c) | Izraz „deležniki“, kadar se uporablja v okviru te uredbe, se med drugim nanaša na industrijo, javne subjekte in druge subjekte, ki se ukvarjajo z operativnimi in tehničnimi zadevami na področju kibernetske varnosti, pa tudi na civilno družbo, med drugim na sindikate, združenja potrošnikov, skupnost na področju brezplačne in odprtokodne programske opreme ter akademsko in raziskovalno skupnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6c)

Izraz „deležniki“, kadar se uporablja v okviru te uredbe, se med drugim nanaša na industrijo, javne subjekte in druge subjekte, ki se ukvarjajo z operativnimi in tehničnimi zadevami na področju kibernetske varnosti, pa tudi na civilno družbo, med drugim na sindikate, združenja potrošnikov, skupnost na področju brezplačne in odprtokodne programske opreme ter akademsko in raziskovalno skupnost.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Strokovni center bi moral biti glavni instrument Unije za združevanje naložb v raziskave, tehnologije in industrijski razvoj na področju kibernetske varnosti, pa tudi za izvajanje zadevnih projektov in pobud v sodelovanju s 
  strokovno
  mrežo
  za kibernetsko varnost
  . Zagotoviti bi moral finančno podporo za kibernetsko varnost iz programa Obzorje Evropa in programa za digitalno Evropo ter bi moral biti po potrebi odprt tudi Evropskemu skladu za regionalni razvoj in drugim programom. Ta pristop naj bi prispeval k ustvarjanju sinergij in usklajevanju finančne podpore za
  raziskave
  ,
  inovacije
  ,
  tehnologijo
  in
  industrijski razvoj
  na področju kibernetske varnosti ter izogibanju podvajanja |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Strokovni center bi moral biti glavni instrument Unije za združevanje naložb v raziskave, tehnologije in industrijski razvoj na področju kibernetske varnosti, pa tudi za izvajanje zadevnih projektov in pobud v sodelovanju s 
  strokovno
  mrežo
  za kibernetsko varnost
  . Zagotoviti bi moral finančno podporo za kibernetsko varnost iz programa Obzorje Evropa in programa za digitalno Evropo ter bi moral biti po potrebi odprt tudi Evropskemu skladu za regionalni razvoj in drugim programom. Ta pristop naj bi prispeval k ustvarjanju sinergij in usklajevanju finančne podpore za
  raziskave
  ,
  inovacije
  ,
  tehnologijo
  in
  industrijski razvoj
  na področju kibernetske varnosti ter izogibanju podvajanja

| (8) | Strokovni center bi moral biti glavni instrument Unije za združevanje naložb v raziskave, tehnologije in industrijski razvoj na področju kibernetske varnosti, pa tudi za izvajanje zadevnih projektov in pobud v sodelovanju z mrežo. Zagotoviti bi moral finančno podporo za kibernetsko varnost iz programa Obzorje Evropa in programa za digitalno Evropo ter
  iz Evropskega obrambnega sklada za ukrepe in upravne stroške, povezane z obrambo, ter
  bi moral biti po potrebi odprt tudi Evropskemu skladu za regionalni razvoj in drugim programom. Ta pristop naj bi prispeval k ustvarjanju sinergij in usklajevanju finančne podpore za
  pobude Unije glede raziskav in razvoja
  ,
  inovacij
  ,
  tehnologije
  in
  industrijskega razvoja
  na področju kibernetske varnosti, ter izogibanju podvajanja. |
| --- | --- |

(8)

Strokovni center bi moral biti glavni instrument Unije za združevanje naložb v raziskave, tehnologije in industrijski razvoj na področju kibernetske varnosti, pa tudi za izvajanje zadevnih projektov in pobud v sodelovanju z mrežo. Zagotoviti bi moral finančno podporo za kibernetsko varnost iz programa Obzorje Evropa in programa za digitalno Evropo ter
  iz Evropskega obrambnega sklada za ukrepe in upravne stroške, povezane z obrambo, ter
  bi moral biti po potrebi odprt tudi Evropskemu skladu za regionalni razvoj in drugim programom. Ta pristop naj bi prispeval k ustvarjanju sinergij in usklajevanju finančne podpore za
  pobude Unije glede raziskav in razvoja
  ,
  inovacij
  ,
  tehnologije
  in
  industrijskega razvoja
  na področju kibernetske varnosti, ter izogibanju podvajanja.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | „Vgrajena varnost“ je načelo, določeno v skupnem sporočilu Komisije z dne 13. septembra 2017 z naslovom „Odpornost, odvračanje in obramba: okrepitev kibernetske varnosti za EU“, ki vključuje najsodobnejše metode za povečanje varnosti na vseh stopnjah življenjskega cikla izdelka ali storitve, začenši z varno zasnovo in razvojnimi metodami, zmanjšanjem površine za napade ter vključevanjem ustreznih varnostnih preverjanj in revizij. Proizvajalci ali ponudniki morajo za čas trajanja delovanja ali vzdrževanja brez odlašanja dati na voljo posodobitve, ki odpravljajo nove šibke točke ali grožnje, in sicer v ocenjeni življenjski dobi izdelka ter po njenem poteku. To je mogoče doseči tudi tako, da se tretjim stranem omogoči oblikovanje in zagotavljanje takšnih posodobitev. Zagotavljanje posodobitev je zlasti potrebno v primeru splošno uporabljane infrastrukture, izdelkov in procesov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

„Vgrajena varnost“ je načelo, določeno v skupnem sporočilu Komisije z dne 13. septembra 2017 z naslovom „Odpornost, odvračanje in obramba: okrepitev kibernetske varnosti za EU“, ki vključuje najsodobnejše metode za povečanje varnosti na vseh stopnjah življenjskega cikla izdelka ali storitve, začenši z varno zasnovo in razvojnimi metodami, zmanjšanjem površine za napade ter vključevanjem ustreznih varnostnih preverjanj in revizij. Proizvajalci ali ponudniki morajo za čas trajanja delovanja ali vzdrževanja brez odlašanja dati na voljo posodobitve, ki odpravljajo nove šibke točke ali grožnje, in sicer v ocenjeni življenjski dobi izdelka ter po njenem poteku. To je mogoče doseči tudi tako, da se tretjim stranem omogoči oblikovanje in zagotavljanje takšnih posodobitev. Zagotavljanje posodobitev je zlasti potrebno v primeru splošno uporabljane infrastrukture, izdelkov in procesov.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8b) | Glede na obseg kibernetske varnosti in naložb v kibernetske zmogljivosti in sposobnosti v drugih delih sveta bi morale Unija in države članice okrepiti finančno pomoč za raziskave, razvoj in uporabo na tem področju. Da bi omogočili ekonomijo obsega in dosegli primerljivo raven zaščite v vsej Uniji, bi si morale države članice prizadevati za evropski okvir, tako da po potrebi vlagajo prek mehanizma strokovnega centra. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8b)

Glede na obseg kibernetske varnosti in naložb v kibernetske zmogljivosti in sposobnosti v drugih delih sveta bi morale Unija in države članice okrepiti finančno pomoč za raziskave, razvoj in uporabo na tem področju. Da bi omogočili ekonomijo obsega in dosegli primerljivo raven zaščite v vsej Uniji, bi si morale države članice prizadevati za evropski okvir, tako da po potrebi vlagajo prek mehanizma strokovnega centra.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8c) | Strokovni center in strokovna skupnost za kibernetsko varnost bi si morala prizadevati za izmenjavo na področju izdelkov in procesov, standardov in tehničnih standardov s področja kibernetske varnosti z mednarodno skupnostjo, da bi na mednarodni ravni spodbujala konkurenčnost in najvišje standarde kibernetske varnosti Unije. Tehnični standardi vključujejo oblikovanje referenčnih izvajanj, objavljenih pod odprtimi licencami. Varna zasnova zlasti referenčnih izvajanj je bistvena za skupno zanesljivost in odpornost splošno uporabljane infrastrukture omrežij in informacijskih sistemov, kot sta internet in kritična infrastruktura. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8c)

Strokovni center in strokovna skupnost za kibernetsko varnost bi si morala prizadevati za izmenjavo na področju izdelkov in procesov, standardov in tehničnih standardov s področja kibernetske varnosti z mednarodno skupnostjo, da bi na mednarodni ravni spodbujala konkurenčnost in najvišje standarde kibernetske varnosti Unije. Tehnični standardi vključujejo oblikovanje referenčnih izvajanj, objavljenih pod odprtimi licencami. Varna zasnova zlasti referenčnih izvajanj je bistvena za skupno zanesljivost in odpornost splošno uporabljane infrastrukture omrežij in informacijskih sistemov, kot sta internet in kritična infrastruktura.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Ob upoštevanju dejstva, da je cilje te pobude mogoče najbolje doseči, če
  sodelujejo
  vse države članice oziroma če jih
  sodeluje
  čim več, in da se države članice spodbudi k sodelovanju, bi morale imeti glasovalne pravice samo tiste države članice, ki finančno prispevajo k upravnim in operativnim stroškom strokovnega centra. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Ob upoštevanju dejstva, da je cilje te pobude mogoče najbolje doseči, če
  sodelujejo
  vse države članice oziroma če jih
  sodeluje
  čim več, in da se države članice spodbudi k sodelovanju, bi morale imeti glasovalne pravice samo tiste države članice, ki finančno prispevajo k upravnim in operativnim stroškom strokovnega centra.

| (9) | Ob upoštevanju dejstva, da je cilje te pobude mogoče najbolje doseči, če
  prispevajo
  vse države članice oziroma če jih
  prispeva
  čim več, in da se države članice spodbudi k sodelovanju, bi morale imeti glasovalne pravice samo tiste države članice, ki finančno prispevajo k upravnim in operativnim stroškom strokovnega centra |
| --- | --- |

(9)

Ob upoštevanju dejstva, da je cilje te pobude mogoče najbolje doseči, če
  prispevajo
  vse države članice oziroma če jih
  prispeva
  čim več, in da se države članice spodbudi k sodelovanju, bi morale imeti glasovalne pravice samo tiste države članice, ki finančno prispevajo k upravnim in operativnim stroškom strokovnega centra

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Nacionalne koordinacijske centre bi morale določiti države članice. Poleg potrebne upravne zmogljivosti bi morali imeti ti centri tehnološko strokovno znanje s področja kibernetske varnosti ali pa neposreden dostop do takšnega znanja, zlasti na področjih, kot so kriptografija, varnostne storitve IKT, zaznavanje vdorov, varnost sistemov in omrežij, programska oprema, varnost aplikacij ter človeški
  in
  družbeni vidiki varnosti in zasebnosti. Prav tako bi morali imeti zmogljivost, da učinkovito sodelujejo in se usklajujejo z industrijo, javnim sektorjem, vključno z organi, imenovanimi v skladu z Direktivo (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta (23), in raziskovalno skupnostjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Nacionalne koordinacijske centre bi morale določiti države članice. Poleg potrebne upravne zmogljivosti bi morali imeti ti centri tehnološko strokovno znanje s področja kibernetske varnosti ali pa neposreden dostop do takšnega znanja, zlasti na področjih, kot so kriptografija, varnostne storitve IKT, zaznavanje vdorov, varnost sistemov in omrežij, programska oprema, varnost aplikacij ter človeški
  in
  družbeni vidiki varnosti in zasebnosti. Prav tako bi morali imeti zmogljivost, da učinkovito sodelujejo in se usklajujejo z industrijo, javnim sektorjem, vključno z organi, imenovanimi v skladu z Direktivo (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta (23), in raziskovalno skupnostjo.

| (12) | Nacionalne koordinacijske centre bi morale določiti države članice. Poleg potrebne upravne zmogljivosti bi morali imeti ti centri tehnološko strokovno znanje s področja kibernetske varnosti ali pa neposreden dostop do takšnega znanja, zlasti na področjih, kot so kriptografija, varnostne storitve IKT, zaznavanje vdorov, varnost sistemov in omrežij, programska oprema, varnost aplikacij ter človeški
  , etični,
  družbeni
  in okoljski
  vidiki varnosti in zasebnosti. Prav tako bi morali imeti zmogljivost, da učinkovito sodelujejo in se usklajujejo z industrijo, javnim sektorjem, vključno z organi, imenovanimi v skladu z Direktivo (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta (23), in raziskovalno skupnostjo
  za vzpostavitev stalnega javno-zasebnega dialoga o kibernetski varnosti
  .
  Poleg tega bi bilo treba javnost z ustreznimi sredstvi komuniciranja ozaveščati o kibernetski varnosti. |
| --- | --- |

(12)

Nacionalne koordinacijske centre bi morale določiti države članice. Poleg potrebne upravne zmogljivosti bi morali imeti ti centri tehnološko strokovno znanje s področja kibernetske varnosti ali pa neposreden dostop do takšnega znanja, zlasti na področjih, kot so kriptografija, varnostne storitve IKT, zaznavanje vdorov, varnost sistemov in omrežij, programska oprema, varnost aplikacij ter človeški
  , etični,
  družbeni
  in okoljski
  vidiki varnosti in zasebnosti. Prav tako bi morali imeti zmogljivost, da učinkovito sodelujejo in se usklajujejo z industrijo, javnim sektorjem, vključno z organi, imenovanimi v skladu z Direktivo (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta (23), in raziskovalno skupnostjo
  za vzpostavitev stalnega javno-zasebnega dialoga o kibernetski varnosti
  .
  Poleg tega bi bilo treba javnost z ustreznimi sredstvi komuniciranja ozaveščati o kibernetski varnosti.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Tehnologije v vzponu, kot so umetna inteligenca, internet stvari, visokozmogljivostno in kvantno računalništvo
  , blokovne verige,
  ter koncepti, kot so varne digitalne identitete, ustvarjajo nove izzive za kibernetsko varnost, obenem pa ponujajo
  rešitve
  . Za ocenjevanje in potrjevanje odpornosti obstoječih in prihodnjih sistemov IKT bo potrebno preizkušati varnostne
  rešitve
  za obrambo pred napadi s pomočjo visokozmogljivostnih in kvantnih računalniških tehnologij. Strokovni center, mreža in strokovna skupnost za kibernetsko varnost bi morali pomagati razvijati in razširjati
  najsodobnejše rešitve za kibernetsko varnost
  . Hkrati bi
  morala
  strokovni center in
  mreža
  podpirati razvijalce in operaterje v ključnih sektorjih, kot so promet, energija, zdravje, finance, uprava, telekomunikacije, proizvodnja, obramba in vesolje, da bi jim
  pomagala
  reševati izzive na področju kibernetske varnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Tehnologije v vzponu, kot so umetna inteligenca, internet stvari, visokozmogljivostno in kvantno računalništvo
  , blokovne verige,
  ter koncepti, kot so varne digitalne identitete, ustvarjajo nove izzive za kibernetsko varnost, obenem pa ponujajo
  rešitve
  . Za ocenjevanje in potrjevanje odpornosti obstoječih in prihodnjih sistemov IKT bo potrebno preizkušati varnostne
  rešitve
  za obrambo pred napadi s pomočjo visokozmogljivostnih in kvantnih računalniških tehnologij. Strokovni center, mreža in strokovna skupnost za kibernetsko varnost bi morali pomagati razvijati in razširjati
  najsodobnejše rešitve za kibernetsko varnost
  . Hkrati bi
  morala
  strokovni center in
  mreža
  podpirati razvijalce in operaterje v ključnih sektorjih, kot so promet, energija, zdravje, finance, uprava, telekomunikacije, proizvodnja, obramba in vesolje, da bi jim
  pomagala
  reševati izzive na področju kibernetske varnosti.

| (14) | Tehnologije v vzponu, kot so umetna inteligenca, internet stvari, visokozmogljivostno in kvantno računalništvo ter koncepti, kot so varne digitalne identitete, ustvarjajo nove izzive za kibernetsko varnost, obenem pa ponujajo
  izdelke in procese
  . Za ocenjevanje in potrjevanje odpornosti obstoječih in prihodnjih sistemov IKT bo potrebno preizkušati varnostne
  izdelke in procese
  za obrambo pred napadi s pomočjo visokozmogljivostnih in kvantnih računalniških tehnologij. Strokovni center, mreža
  , evropska vozlišča za digitalne inovacije
  in strokovna skupnost za kibernetsko varnost bi morali pomagati razvijati in razširjati
  najnovejše izdelke in postopke na področju kibernetske varnosti, vključno z dvojno rabo, zlasti tistih, ki organizacijam omogočajo stalno krepitev zmogljivosti, odpornosti in ustreznega upravljanja. Strokovni center in mreža bi morala spodbujati celoten inovacijski cikel in prispevati k premostitvi inovacijskega prepada na področju tehnologij in storitev kibernetske varnosti
  . Hkrati bi
  morali
  strokovni center
  , mreža
  in
  skupnost
  podpirati razvijalce in operaterje v ključnih sektorjih, kot so promet, energija, zdravje, finance, uprava, telekomunikacije, proizvodnja, obramba in vesolje, da bi jim
  pomagali
  reševati izzive na področju kibernetske varnosti
  , ter raziskati razloge za napade na integriteto omrežij in informacijskih sistemov, kot so kriminal, industrijsko vohunjenje, obrekovanje in dezinformiranje
  . |
| --- | --- |

(14)

Tehnologije v vzponu, kot so umetna inteligenca, internet stvari, visokozmogljivostno in kvantno računalništvo ter koncepti, kot so varne digitalne identitete, ustvarjajo nove izzive za kibernetsko varnost, obenem pa ponujajo
  izdelke in procese
  . Za ocenjevanje in potrjevanje odpornosti obstoječih in prihodnjih sistemov IKT bo potrebno preizkušati varnostne
  izdelke in procese
  za obrambo pred napadi s pomočjo visokozmogljivostnih in kvantnih računalniških tehnologij. Strokovni center, mreža
  , evropska vozlišča za digitalne inovacije
  in strokovna skupnost za kibernetsko varnost bi morali pomagati razvijati in razširjati
  najnovejše izdelke in postopke na področju kibernetske varnosti, vključno z dvojno rabo, zlasti tistih, ki organizacijam omogočajo stalno krepitev zmogljivosti, odpornosti in ustreznega upravljanja. Strokovni center in mreža bi morala spodbujati celoten inovacijski cikel in prispevati k premostitvi inovacijskega prepada na področju tehnologij in storitev kibernetske varnosti
  . Hkrati bi
  morali
  strokovni center
  , mreža
  in
  skupnost
  podpirati razvijalce in operaterje v ključnih sektorjih, kot so promet, energija, zdravje, finance, uprava, telekomunikacije, proizvodnja, obramba in vesolje, da bi jim
  pomagali
  reševati izzive na področju kibernetske varnosti
  , ter raziskati razloge za napade na integriteto omrežij in informacijskih sistemov, kot so kriminal, industrijsko vohunjenje, obrekovanje in dezinformiranje
  .

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Zaradi hitro spreminjajoče se narave kibernetskih groženj in kibernetske varnosti se mora biti Unija sposobna hitro in nenehno prilagajati novemu razvoju na tem področju. Zato bi morali biti strokovni center, mreža in strokovna skupnost za kibernetsko varnost dovolj prožni, da bi zagotovili potrebno odzivnost. Spodbujati bi morali rešitve, ki bi subjektom pomagale, da bi lahko stalno gradili zmogljivosti za krepitev odpornosti Unije in lastne odpornosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Zaradi hitro spreminjajoče se narave kibernetskih groženj in kibernetske varnosti se mora biti Unija sposobna hitro in nenehno prilagajati novemu razvoju na tem področju. Zato bi morali biti strokovni center, mreža in strokovna skupnost za kibernetsko varnost dovolj prožni, da bi zagotovili potrebno odzivnost. Spodbujati bi morali rešitve, ki bi subjektom pomagale, da bi lahko stalno gradili zmogljivosti za krepitev odpornosti Unije in lastne odpornosti.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14b) | Pristojni center bi moral imeti cilj vzpostaviti vodstvo in strokovno znanje Unije na področju kibernetske varnosti in tako zagotoviti najvišje varnostne standarde v Uniji, zagotoviti varstvo podatkov, informacijskih sistemov, omrežij in kritične infrastrukture v Uniji, ustvariti nova visokokakovostna delovna mesta na tem področju, preprečiti beg možganov evropskih strokovnjakov za kibernetsko varnost v tretje države ter dati evropsko vrednost že obstoječim nacionalnim ukrepom za kibernetsko varnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14b)

Pristojni center bi moral imeti cilj vzpostaviti vodstvo in strokovno znanje Unije na področju kibernetske varnosti in tako zagotoviti najvišje varnostne standarde v Uniji, zagotoviti varstvo podatkov, informacijskih sistemov, omrežij in kritične infrastrukture v Uniji, ustvariti nova visokokakovostna delovna mesta na tem področju, preprečiti beg možganov evropskih strokovnjakov za kibernetsko varnost v tretje države ter dati evropsko vrednost že obstoječim nacionalnim ukrepom za kibernetsko varnost.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Strokovni center bi moral opravljati več ključnih funkcij. Prvič, moral bi lajšati in pomagati usklajevati delo
  evropske strokovne
  mreže
  za kibernetsko varnost
  in podpirati strokovno skupnost za kibernetsko varnost. Center bi moral spodbujati tehnološko agendo na področju kibernetske varnosti in lajšati dostop do strokovnega znanja, zbranega v mreži in strokovni skupnosti za kibernetsko varnost. Drugič, z dodeljevanjem nepovratnih sredstev, običajno na podlagi razpisa za zbiranje predlogov, bi moral izvajati ustrezne dele programa za digitalno Evropo in programa Obzorje Evropa. Tretjič, strokovni center bi moral lajšati skupne naložbe Unije, držav članic in/ali industrije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Strokovni center bi moral opravljati več ključnih funkcij. Prvič, moral bi lajšati in pomagati usklajevati delo
  evropske strokovne
  mreže
  za kibernetsko varnost
  in podpirati strokovno skupnost za kibernetsko varnost. Center bi moral spodbujati tehnološko agendo na področju kibernetske varnosti in lajšati dostop do strokovnega znanja, zbranega v mreži in strokovni skupnosti za kibernetsko varnost. Drugič, z dodeljevanjem nepovratnih sredstev, običajno na podlagi razpisa za zbiranje predlogov, bi moral izvajati ustrezne dele programa za digitalno Evropo in programa Obzorje Evropa. Tretjič, strokovni center bi moral lajšati skupne naložbe Unije, držav članic in/ali industrije.

| (15) | Strokovni center bi moral opravljati več ključnih funkcij. Prvič, moral bi lajšati in pomagati usklajevati delo mreže in podpirati strokovno skupnost za kibernetsko varnost. Center bi moral spodbujati tehnološko agendo na področju kibernetske varnosti
  ter združevati, deliti
  in lajšati dostop do strokovnega znanja, zbranega v mreži in strokovni skupnosti
  za kibernetsko varnost, in do infrastrukture
  za kibernetsko varnost. Drugič, z dodeljevanjem nepovratnih sredstev, običajno na podlagi razpisa za zbiranje predlogov, bi moral izvajati ustrezne dele programa za digitalno Evropo in programa Obzorje Evropa. Tretjič, strokovni center bi moral lajšati skupne naložbe Unije, držav članic in/ali industrije
  , pa tudi skupne priložnosti za usposabljanje in programe ozaveščanja v skladu s programom za digitalno Evropo za državljane in podjetja, da se premosti vrzel v znanju in spretnostih. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti omogočanju MSP na področju kibernetske varnosti. |
| --- | --- |

(15)

Strokovni center bi moral opravljati več ključnih funkcij. Prvič, moral bi lajšati in pomagati usklajevati delo mreže in podpirati strokovno skupnost za kibernetsko varnost. Center bi moral spodbujati tehnološko agendo na področju kibernetske varnosti
  ter združevati, deliti
  in lajšati dostop do strokovnega znanja, zbranega v mreži in strokovni skupnosti
  za kibernetsko varnost, in do infrastrukture
  za kibernetsko varnost. Drugič, z dodeljevanjem nepovratnih sredstev, običajno na podlagi razpisa za zbiranje predlogov, bi moral izvajati ustrezne dele programa za digitalno Evropo in programa Obzorje Evropa. Tretjič, strokovni center bi moral lajšati skupne naložbe Unije, držav članic in/ali industrije
  , pa tudi skupne priložnosti za usposabljanje in programe ozaveščanja v skladu s programom za digitalno Evropo za državljane in podjetja, da se premosti vrzel v znanju in spretnostih. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti omogočanju MSP na področju kibernetske varnosti.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Strokovni center bi moral spodbujati in podpirati sodelovanje in usklajevanje dejavnosti strokovne skupnosti za kibernetsko varnost, kar bi vključevalo široko, odprto in raznoliko skupino akterjev, dejavnih na področju tehnologij kibernetske varnosti. Navedena skupnost bi morala vključevati zlasti raziskovalne subjekte, panoge na strani dobave
  in
  povpraševanja ter javni sektor. Strokovna skupnost za kibernetsko varnost bi morala prispevati k dejavnostim in načrtu dela strokovnega centra ter izkoristiti dejavnosti za krepitev skupnosti, ki jih izvajata strokovni center in mreža, ne bi pa smela imeti prednosti pri razpisih za zbiranje predlogov ali ponudb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Strokovni center bi moral spodbujati in podpirati sodelovanje in usklajevanje dejavnosti strokovne skupnosti za kibernetsko varnost, kar bi vključevalo široko, odprto in raznoliko skupino akterjev, dejavnih na področju tehnologij kibernetske varnosti. Navedena skupnost bi morala vključevati zlasti raziskovalne subjekte, panoge na strani dobave
  in
  povpraševanja ter javni sektor. Strokovna skupnost za kibernetsko varnost bi morala prispevati k dejavnostim in načrtu dela strokovnega centra ter izkoristiti dejavnosti za krepitev skupnosti, ki jih izvajata strokovni center in mreža, ne bi pa smela imeti prednosti pri razpisih za zbiranje predlogov ali ponudb.

| (16) | Strokovni center bi moral spodbujati in podpirati
  dolgoročno strateško
  sodelovanje in usklajevanje dejavnosti strokovne skupnosti za kibernetsko varnost, kar bi vključevalo široko, odprto
  , interdisciplirano
  in raznoliko skupino
  evropskih
  akterjev, dejavnih na področju tehnologij kibernetske varnosti. Navedena skupnost bi morala vključevati zlasti raziskovalne subjekte,
  tudi tiste, ki se ukvarjajo z etiko kibernetske varnosti,
  panoge na strani dobave
  , panoga na strani
  povpraševanja
  , vključno z MSP,
  ter javni sektor. Strokovna skupnost za kibernetsko varnost bi morala prispevati k dejavnostim in načrtu dela strokovnega centra ter izkoristiti dejavnosti za krepitev skupnosti, ki jih izvajata strokovni center in mreža, ne bi pa smela imeti prednosti pri razpisih za zbiranje predlogov ali ponudb. |
| --- | --- |

(16)

Strokovni center bi moral spodbujati in podpirati
  dolgoročno strateško
  sodelovanje in usklajevanje dejavnosti strokovne skupnosti za kibernetsko varnost, kar bi vključevalo široko, odprto
  , interdisciplirano
  in raznoliko skupino
  evropskih
  akterjev, dejavnih na področju tehnologij kibernetske varnosti. Navedena skupnost bi morala vključevati zlasti raziskovalne subjekte,
  tudi tiste, ki se ukvarjajo z etiko kibernetske varnosti,
  panoge na strani dobave
  , panoga na strani
  povpraševanja
  , vključno z MSP,
  ter javni sektor. Strokovna skupnost za kibernetsko varnost bi morala prispevati k dejavnostim in načrtu dela strokovnega centra ter izkoristiti dejavnosti za krepitev skupnosti, ki jih izvajata strokovni center in mreža, ne bi pa smela imeti prednosti pri razpisih za zbiranje predlogov ali ponudb.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Strokovni center bi moral agenciji ENISA zagotoviti potrebno podporo pri njenih nalogah, opredeljenih v Direktivi (EU) 2016/1148 (direktiva o varnosti omrežij in informacij) in Uredbi (EU) 2019/XXX Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  (uredba o kibernetski varnosti). Zato bi morala agencija ENISA strokovnemu centru zagotoviti ustrezne informacije za opredelitev prednostnih področij financiranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Strokovni center bi moral agenciji ENISA zagotoviti potrebno podporo pri njenih nalogah, opredeljenih v Direktivi (EU) 2016/1148 (direktiva o varnosti omrežij in informacij) in Uredbi (EU) 2019/XXX Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  (uredba o kibernetski varnosti). Zato bi morala agencija ENISA strokovnemu centru zagotoviti ustrezne informacije za opredelitev prednostnih področij financiranja.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Da bi se strokovni center lahko odzval na potrebe panog na strani dobave in povpraševanja, bi se njegove naloge zagotavljanja znanja in tehnične pomoči
  za industrijo
  v zvezi s kibernetsko varnostjo morale nanašati tako na izdelke in storitve IKT kot na vse druge industrijske in tehnološke izdelke in
  rešitve
  , katerih del bo kibernetska varnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Da bi se strokovni center lahko odzval na potrebe panog na strani dobave in povpraševanja, bi se njegove naloge zagotavljanja znanja in tehnične pomoči
  za industrijo
  v zvezi s kibernetsko varnostjo morale nanašati tako na izdelke in storitve IKT kot na vse druge industrijske in tehnološke izdelke in
  rešitve
  , katerih del bo kibernetska varnost.

| (17) | Da bi se strokovni center lahko odzval na potrebe
  javnega sektorja in
  panog na strani dobave in povpraševanja, bi se njegove naloge zagotavljanja znanja in tehnične pomoči
  javnemu sektorju in industriji
  v zvezi s kibernetsko varnostjo morale nanašati tako na izdelke
  , procese
  in storitve IKT kot na vse druge industrijske in tehnološke izdelke in
  procese
  , katerih del bo kibernetska varnost.
  Strokovni center bi moral zlasti olajšati uporabo dinamičnih rešitev na ravni podjetij, osredotočenih na krepitev zmogljivosti celotnih organizacij, vključno z ljudmi, procesi in tehnologijo, da bi organizacije učinkovito zaščitili pred nenehno spreminjajočimi se kibernetskimi grožnjami. |
| --- | --- |

(17)

Da bi se strokovni center lahko odzval na potrebe
  javnega sektorja in
  panog na strani dobave in povpraševanja, bi se njegove naloge zagotavljanja znanja in tehnične pomoči
  javnemu sektorju in industriji
  v zvezi s kibernetsko varnostjo morale nanašati tako na izdelke
  , procese
  in storitve IKT kot na vse druge industrijske in tehnološke izdelke in
  procese
  , katerih del bo kibernetska varnost.
  Strokovni center bi moral zlasti olajšati uporabo dinamičnih rešitev na ravni podjetij, osredotočenih na krepitev zmogljivosti celotnih organizacij, vključno z ljudmi, procesi in tehnologijo, da bi organizacije učinkovito zaščitili pred nenehno spreminjajočimi se kibernetskimi grožnjami.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Strokovni center bi moral prispevati k široki uporabi najsodobnejših izdelkov in storitev kibernetske varnosti, zlasti tistih, ki so mednarodno priznani. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Strokovni center bi moral prispevati k široki uporabi najsodobnejših izdelkov in storitev kibernetske varnosti, zlasti tistih, ki so mednarodno priznani.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Medtem ko bi si morala strokovni center in mreža prizadevati doseči sinergije med civilnim in obrambnim sektorjem na področju kibernetske varnosti, se bodo projekti, financirani s strani programa Obzorje Evropa, izvajali v skladu z Uredbo XXX [Uredba o programu Obzorje Evropa], ki določa, da so dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki se izvajajo v okviru Obzorja Evropa, osredotočene na uporabo v civilne namene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Medtem ko bi si morala strokovni center in mreža prizadevati doseči sinergije med civilnim in obrambnim sektorjem na področju kibernetske varnosti, se bodo projekti, financirani s strani programa Obzorje Evropa, izvajali v skladu z Uredbo XXX [Uredba o programu Obzorje Evropa], ki določa, da so dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki se izvajajo v okviru Obzorja Evropa, osredotočene na uporabo v civilne namene.

| (18) | Medtem ko bi si morala strokovni center in mreža prizadevati doseči sinergije
  in usklajevanje
  med civilnim in obrambnim sektorjem na področju kibernetske varnosti, se bodo projekti, financirani s strani programa Obzorje Evropa, izvajali v skladu z Uredbo XXX [Uredba o programu Obzorje Evropa], ki določa, da so dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki se izvajajo v okviru Obzorja Evropa, osredotočene na uporabo v civilne namene. |
| --- | --- |

(18)

Medtem ko bi si morala strokovni center in mreža prizadevati doseči sinergije
  in usklajevanje
  med civilnim in obrambnim sektorjem na področju kibernetske varnosti, se bodo projekti, financirani s strani programa Obzorje Evropa, izvajali v skladu z Uredbo XXX [Uredba o programu Obzorje Evropa], ki določa, da so dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki se izvajajo v okviru Obzorja Evropa, osredotočene na uporabo v civilne namene.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Da se zagotovi strukturirano in trajnostno sodelovanje med strokovnim centrom in nacionalnimi koordinacijskimi centri, bi moralo to temeljiti na pogodbenem sporazumu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Da se zagotovi strukturirano in trajnostno sodelovanje med strokovnim centrom in nacionalnimi koordinacijskimi centri, bi moralo to temeljiti na pogodbenem sporazumu.

| (19) | Da se zagotovi strukturirano in trajnostno sodelovanje med strokovnim centrom in nacionalnimi koordinacijskimi centri, bi moralo to temeljiti na pogodbenem sporazumu
  , ki bi moral biti usklajen na ravni Unije
  . |
| --- | --- |

(19)

Da se zagotovi strukturirano in trajnostno sodelovanje med strokovnim centrom in nacionalnimi koordinacijskimi centri, bi moralo to temeljiti na pogodbenem sporazumu
  , ki bi moral biti usklajen na ravni Unije
  .

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Sprejeti bi bilo treba ustrezne določbe, ki bodo zagotavljale odgovornost in preglednost strokovnega centra. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Sprejeti bi bilo treba ustrezne določbe, ki bodo zagotavljale odgovornost in preglednost strokovnega centra.

| (20) | Sprejeti bi bilo treba ustrezne določbe, ki bodo zagotavljale odgovornost in preglednost strokovnega centra
  in podjetij, ki prejemajo finančna sredstva
  . |
| --- | --- |

(20)

Sprejeti bi bilo treba ustrezne določbe, ki bodo zagotavljale odgovornost in preglednost strokovnega centra
  in podjetij, ki prejemajo finančna sredstva
  .

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | Projekte uvajanja, zlasti v zvezi z infrastrukturami in zmogljivostmi, ki se uvedejo na evropski ravni ali prek skupnega javnega naročanja, je mogoče razdeliti na različne faze izvajanja, kot so ločeni razpisi za arhitekturo strojne in programske opreme, njihovo izdelavo ter delovanje in vzdrževanje, pri čemer lahko podjetja sodelujejo le v eni od faz, upravičenci ene ali več faz pa morajo izpolnjevati določene pogoje glede evropskega lastništva ali nadzora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

Projekte uvajanja, zlasti v zvezi z infrastrukturami in zmogljivostmi, ki se uvedejo na evropski ravni ali prek skupnega javnega naročanja, je mogoče razdeliti na različne faze izvajanja, kot so ločeni razpisi za arhitekturo strojne in programske opreme, njihovo izdelavo ter delovanje in vzdrževanje, pri čemer lahko podjetja sodelujejo le v eni od faz, upravičenci ene ali več faz pa morajo izpolnjevati določene pogoje glede evropskega lastništva ali nadzora.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20b) | Ker je ENISA posebna agencija Unije za kibernetsko varnost, bi si moral strokovni center prizadevati za največje možne sinergije z agencijo, upravni odbor pa bi se moral zaradi njenih izkušenj na tem področju posvetovati z njo pri vseh zadevah v zvezi s kibernetsko varnostjo, zlasti v zvezi s projekti, povezanimi z raziskavami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20b)

Ker je ENISA posebna agencija Unije za kibernetsko varnost, bi si moral strokovni center prizadevati za največje možne sinergije z agencijo, upravni odbor pa bi se moral zaradi njenih izkušenj na tem področju posvetovati z njo pri vseh zadevah v zvezi s kibernetsko varnostjo, zlasti v zvezi s projekti, povezanimi z raziskavami.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20c) | Ob imenovanja predstavnika v upravni odbor bi moral Evropski parlament vključiti podrobnosti o mandatu, vključno z obveznostjo rednega poročanja Evropskemu parlamentu oziroma pristojnim odborom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20c)

Ob imenovanja predstavnika v upravni odbor bi moral Evropski parlament vključiti podrobnosti o mandatu, vključno z obveznostjo rednega poročanja Evropskemu parlamentu oziroma pristojnim odborom.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Glede na strokovno znanje s področja kibernetske varnosti, ki ga imata Skupno raziskovalno središče Komisije in Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij, bi morala oba imeti dejavno vlogo v strokovni skupnosti za kibernetsko varnost ter industrijskem in znanstvenem svetovalnem odboru. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Glede na strokovno znanje s področja kibernetske varnosti, ki ga imata Skupno raziskovalno središče Komisije in Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij, bi morala oba imeti dejavno vlogo v strokovni skupnosti za kibernetsko varnost ter industrijskem in znanstvenem svetovalnem odboru.

| (21) | Glede na strokovno znanje s področja kibernetske varnosti, ki ga imata Skupno raziskovalno središče Komisije in Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij,
  in da bi zagotovili največje možne sinergije,
  bi morala oba imeti dejavno vlogo v strokovni skupnosti za kibernetsko varnost ter industrijskem in znanstvenem svetovalnem odboru.
  Agencija ENISA bi morala še naprej izpolnjevati svoje strateške cilje, zlasti na področju certificiranja kibernetske varnosti, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) 2019/XXX [uredba o kibernetski varnosti]

   (1a)

  , strokovni center pa bi moral delovati kot operativni organ na področju kibernetske varnosti. |
| --- | --- |

(21)

Glede na strokovno znanje s področja kibernetske varnosti, ki ga imata Skupno raziskovalno središče Komisije in Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij,
  in da bi zagotovili največje možne sinergije,
  bi morala oba imeti dejavno vlogo v strokovni skupnosti za kibernetsko varnost ter industrijskem in znanstvenem svetovalnem odboru.
  Agencija ENISA bi morala še naprej izpolnjevati svoje strateške cilje, zlasti na področju certificiranja kibernetske varnosti, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) 2019/XXX [uredba o kibernetski varnosti]

   (1a)

  , strokovni center pa bi moral delovati kot operativni organ na področju kibernetske varnosti.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Upravni odbor, ki ga sestavljajo države članice in Komisija, bi moral določati splošno usmeritev dejavnosti strokovnega centra in zagotavljati, da ta naloge opravlja v skladu s to uredbo. Na upravni odbor bi bilo treba prenesti pooblastila, potrebna za pripravo proračuna, preverjanje njegovega izvrševanja, sprejetje ustreznih finančnih pravil, uvedbo preglednih delovnih postopkov za sprejemanje odločitev strokovnega centra, sprejetje programa dela in večletnega strateškega načrta, ki odražata prednostne naloge za doseganje ciljev in nalog strokovnega centra, ter lastnega poslovnika, imenovanje izvršnega direktorja ter odločitev o podaljšanju in koncu mandata izvršnega direktorja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Upravni odbor, ki ga sestavljajo države članice in Komisija, bi moral določati splošno usmeritev dejavnosti strokovnega centra in zagotavljati, da ta naloge opravlja v skladu s to uredbo. Na upravni odbor bi bilo treba prenesti pooblastila, potrebna za pripravo proračuna, preverjanje njegovega izvrševanja, sprejetje ustreznih finančnih pravil, uvedbo preglednih delovnih postopkov za sprejemanje odločitev strokovnega centra, sprejetje programa dela in večletnega strateškega načrta, ki odražata prednostne naloge za doseganje ciljev in nalog strokovnega centra, ter lastnega poslovnika, imenovanje izvršnega direktorja ter odločitev o podaljšanju in koncu mandata izvršnega direktorja.

| (24) | Upravni odbor, ki ga sestavljajo države članice in Komisija, bi moral določati splošno usmeritev dejavnosti strokovnega centra in zagotavljati, da ta naloge opravlja v skladu s to uredbo. Na upravni odbor bi bilo treba prenesti pooblastila, potrebna za pripravo proračuna, preverjanje njegovega izvrševanja, sprejetje ustreznih finančnih pravil, uvedbo preglednih delovnih postopkov za sprejemanje odločitev strokovnega centra, sprejetje programa dela in večletnega strateškega načrta, ki odražata prednostne naloge za doseganje ciljev in nalog strokovnega centra, ter lastnega poslovnika, imenovanje izvršnega direktorja ter odločitev o podaljšanju in koncu mandata izvršnega direktorja.
  Da bi izkoristili sinergije, bi morala biti agencija ENISA stalna opazovalka v upravnem odboru in prispevati k delu strokovnega centra, kar vključuje tudi posvetovanja z njo o večletnem strateškem načrtu ter delovnem načrtu in seznamu ukrepov, izbranih za financiranje. |
| --- | --- |

(24)

Upravni odbor, ki ga sestavljajo države članice in Komisija, bi moral določati splošno usmeritev dejavnosti strokovnega centra in zagotavljati, da ta naloge opravlja v skladu s to uredbo. Na upravni odbor bi bilo treba prenesti pooblastila, potrebna za pripravo proračuna, preverjanje njegovega izvrševanja, sprejetje ustreznih finančnih pravil, uvedbo preglednih delovnih postopkov za sprejemanje odločitev strokovnega centra, sprejetje programa dela in večletnega strateškega načrta, ki odražata prednostne naloge za doseganje ciljev in nalog strokovnega centra, ter lastnega poslovnika, imenovanje izvršnega direktorja ter odločitev o podaljšanju in koncu mandata izvršnega direktorja.
  Da bi izkoristili sinergije, bi morala biti agencija ENISA stalna opazovalka v upravnem odboru in prispevati k delu strokovnega centra, kar vključuje tudi posvetovanja z njo o večletnem strateškem načrtu ter delovnem načrtu in seznamu ukrepov, izbranih za financiranje.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (24a) | Upravni odbor bi moral spodbujati strokovni center na svetovni ravni, da se poveča njegova privlačnost in postane vrhunski organ za odličnost na področju kibernetske varnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24a)

Upravni odbor bi moral spodbujati strokovni center na svetovni ravni, da se poveča njegova privlačnost in postane vrhunski organ za odličnost na področju kibernetske varnosti.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Da bi strokovni center pravilno in učinkovito deloval, bi morale Komisija in države članice zagotoviti, da imajo osebe, ki so imenovane v upravni odbor, ustrezno strokovno znanje in izkušnje na funkcijskih področjih. Komisija in države članice bi si morale prizadevati tudi za omejitev menjav svojih predstavnikov v upravnem odboru, da bi zagotovile njegovo neprekinjeno delovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Da bi strokovni center pravilno in učinkovito deloval, bi morale Komisija in države članice zagotoviti, da imajo osebe, ki so imenovane v upravni odbor, ustrezno strokovno znanje in izkušnje na funkcijskih področjih. Komisija in države članice bi si morale prizadevati tudi za omejitev menjav svojih predstavnikov v upravnem odboru, da bi zagotovile njegovo neprekinjeno delovanje.

| (25) | Da bi strokovni center pravilno in učinkovito deloval, bi morale Komisija in države članice zagotoviti, da imajo osebe, ki so imenovane v upravni odbor, ustrezno strokovno znanje in izkušnje na funkcijskih področjih. Komisija in države članice bi si morale prizadevati tudi za omejitev menjav svojih predstavnikov v upravnem odboru, da bi zagotovile njegovo neprekinjeno delovanje
  , ter za uravnoteženo zastopanost spolov
  . |
| --- | --- |

(25)

Da bi strokovni center pravilno in učinkovito deloval, bi morale Komisija in države članice zagotoviti, da imajo osebe, ki so imenovane v upravni odbor, ustrezno strokovno znanje in izkušnje na funkcijskih področjih. Komisija in države članice bi si morale prizadevati tudi za omejitev menjav svojih predstavnikov v upravnem odboru, da bi zagotovile njegovo neprekinjeno delovanje
  , ter za uravnoteženo zastopanost spolov
  .

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (25a) | Teža glasu Komisije pri odločitvah upravnega odbora bi morala biti v skladu s prispevkom iz proračuna Unije za strokovni center, ki ustreza njeni odgovornosti za ustrezno upravljanje proračuna Unije v interesu Unije, kot je določeno v Pogodbah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25a)

Teža glasu Komisije pri odločitvah upravnega odbora bi morala biti v skladu s prispevkom iz proračuna Unije za strokovni center, ki ustreza njeni odgovornosti za ustrezno upravljanje proračuna Unije v interesu Unije, kot je določeno v Pogodbah.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Da bi strokovni center deloval nemoteno, je treba njegovega izvršnega direktorja imenovati na podlagi zaslug ter dokazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti ter ustrezne usposobljenosti in izkušenj s področja kibernetske varnosti, izvršni direktor pa mora svoje naloge opravljati popolnoma neodvisno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Da bi strokovni center deloval nemoteno, je treba njegovega izvršnega direktorja imenovati na podlagi zaslug ter dokazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti ter ustrezne usposobljenosti in izkušenj s področja kibernetske varnosti, izvršni direktor pa mora svoje naloge opravljati popolnoma neodvisno.

| (26) | Da bi strokovni center deloval nemoteno, je treba njegovega izvršnega direktorja imenovati na
  pregleden način na
  podlagi zaslug ter dokazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti ter ustrezne usposobljenosti in izkušenj s področja kibernetske varnosti, izvršni direktor pa mora svoje naloge opravljati popolnoma neodvisno. |
| --- | --- |

(26)

Da bi strokovni center deloval nemoteno, je treba njegovega izvršnega direktorja imenovati na
  pregleden način na
  podlagi zaslug ter dokazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti ter ustrezne usposobljenosti in izkušenj s področja kibernetske varnosti, izvršni direktor pa mora svoje naloge opravljati popolnoma neodvisno.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Strokovni center bi moral imeti industrijsko-znanstveni svetovalni odbor, ki bi deloval kot svetovalni organ, da bi zagotovil reden dialog z zasebnim sektorjem, združenji potrošnikov in drugimi ustreznimi deležniki. Industrijsko-znanstveni svetovalni odbor bi se moral osredotočati na zadeve, ki so pomembne za deležnike, in o njih obvestiti upravni odbor strokovnega centra. Sestava industrijsko-znanstvenega svetovalnega odbora in naloge, dodeljene temu odboru, na primer posvetovanje glede načrta dela, bi morale zagotoviti zadostno zastopanost zainteresiranih strani pri delu strokovnega centra. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Strokovni center bi moral imeti industrijsko-znanstveni svetovalni odbor, ki bi deloval kot svetovalni organ, da bi zagotovil reden dialog z zasebnim sektorjem, združenji potrošnikov in drugimi ustreznimi deležniki. Industrijsko-znanstveni svetovalni odbor bi se moral osredotočati na zadeve, ki so pomembne za deležnike, in o njih obvestiti upravni odbor strokovnega centra. Sestava industrijsko-znanstvenega svetovalnega odbora in naloge, dodeljene temu odboru, na primer posvetovanje glede načrta dela, bi morale zagotoviti zadostno zastopanost zainteresiranih strani pri delu strokovnega centra.

| (27) | Strokovni center bi moral imeti industrijsko-znanstveni svetovalni odbor, ki bi deloval kot svetovalni organ, da bi zagotovil reden
  in ustrezno pregleden
  dialog z zasebnim sektorjem, združenji potrošnikov in drugimi ustreznimi deležniki
  . Izvršnemu direktorju in upravnemu odboru bi prav tako moral zagotavljati neodvisno svetovanje o uvajanju tehnologije in javnih naročilih
  . Industrijsko-znanstveni svetovalni odbor bi se moral osredotočati na zadeve, ki so pomembne za deležnike, in o njih obvestiti upravni odbor strokovnega centra. Sestava industrijsko-znanstvenega svetovalnega odbora in naloge, dodeljene temu odboru, na primer posvetovanje glede načrta dela, bi morale zagotoviti zadostno zastopanost zainteresiranih strani pri delu strokovnega centra.
  Vsaki kategoriji deležnikov iz panoge bi bilo treba dodeliti minimalno število sedežev, posebno pozornost pa bi bilo treba nameniti zastopanju malih in srednjih podjetij. |
| --- | --- |

(27)

Strokovni center bi moral imeti industrijsko-znanstveni svetovalni odbor, ki bi deloval kot svetovalni organ, da bi zagotovil reden
  in ustrezno pregleden
  dialog z zasebnim sektorjem, združenji potrošnikov in drugimi ustreznimi deležniki
  . Izvršnemu direktorju in upravnemu odboru bi prav tako moral zagotavljati neodvisno svetovanje o uvajanju tehnologije in javnih naročilih
  . Industrijsko-znanstveni svetovalni odbor bi se moral osredotočati na zadeve, ki so pomembne za deležnike, in o njih obvestiti upravni odbor strokovnega centra. Sestava industrijsko-znanstvenega svetovalnega odbora in naloge, dodeljene temu odboru, na primer posvetovanje glede načrta dela, bi morale zagotoviti zadostno zastopanost zainteresiranih strani pri delu strokovnega centra.
  Vsaki kategoriji deležnikov iz panoge bi bilo treba dodeliti minimalno število sedežev, posebno pozornost pa bi bilo treba nameniti zastopanju malih in srednjih podjetij.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Med trajanjem programa Obzorje 2020 bi
  moral
  strokovni center prek industrijsko-znanstvenega svetovalnega odbora izkoristiti posebno strokovno znanje ter široko zastopanost zadevnih zainteresiranih strani na podlagi pogodbenega javno-zasebnega partnerstva za kibernetsko varnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Med trajanjem programa Obzorje 2020 bi
  moral
  strokovni center prek industrijsko-znanstvenega svetovalnega odbora izkoristiti posebno strokovno znanje ter široko zastopanost zadevnih zainteresiranih strani na podlagi pogodbenega javno-zasebnega partnerstva za kibernetsko varnost.

| (28) | Med trajanjem programa Obzorje 2020
  in njegovih pilotnih projektov za strokovno mrežo za kibernetsko varnost v okviru tega programa
  bi
  morali
  strokovni center
  in njegove dejavnosti
  prek industrijsko-znanstvenega svetovalnega odbora izkoristiti posebno strokovno znanje ter široko zastopanost zadevnih zainteresiranih strani na podlagi pogodbenega javno-zasebnega partnerstva za kibernetsko varnost.
  Strokovni center ter industrijski in znanstveni svetovalni odbor bi morala, če je ustrezno, razmisliti o replikaciji obstoječih struktur, na primer v obliki delovnih skupin. |
| --- | --- |

(28)

Med trajanjem programa Obzorje 2020
  in njegovih pilotnih projektov za strokovno mrežo za kibernetsko varnost v okviru tega programa
  bi
  morali
  strokovni center
  in njegove dejavnosti
  prek industrijsko-znanstvenega svetovalnega odbora izkoristiti posebno strokovno znanje ter široko zastopanost zadevnih zainteresiranih strani na podlagi pogodbenega javno-zasebnega partnerstva za kibernetsko varnost.
  Strokovni center ter industrijski in znanstveni svetovalni odbor bi morala, če je ustrezno, razmisliti o replikaciji obstoječih struktur, na primer v obliki delovnih skupin.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28a) | Strokovni center in njegovi organi bi morali izkoristiti izkušnje in prispevke preteklih in sedanjih pobud, kot so pogodbeno javno-zasebno partnerstvo za kibernetsko varnost, Evropska organizacija za kibernetsko varnost (ECSO) ter pilotni projekt in pripravljalni ukrepi za revizije v zvezi s prostim in odprtim virom (EU FOSSA). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28a)

Strokovni center in njegovi organi bi morali izkoristiti izkušnje in prispevke preteklih in sedanjih pobud, kot so pogodbeno javno-zasebno partnerstvo za kibernetsko varnost, Evropska organizacija za kibernetsko varnost (ECSO) ter pilotni projekt in pripravljalni ukrepi za revizije v zvezi s prostim in odprtim virom (EU FOSSA).

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Strokovni center bi moral sprejeti pravila za preprečevanje in
  upravljanje
  nasprotij interesov. Strokovni center bi moral poleg tega uporabljati ustrezne predpise Unije o dostopu javnosti do dokumentov iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (24). Strokovni center obdeluje osebne podatke v skladu z Uredbo (EU) št. XXX/2018 Evropskega parlamenta in Sveta. Strokovni center bi moral spoštovati določbe, ki veljajo za institucije Unije, in nacionalno zakonodajo o ravnanju s podatki, zlasti občutljivimi netajnimi podatki in tajnimi podatki EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Strokovni center bi moral sprejeti pravila za preprečevanje in
  upravljanje
  nasprotij interesov. Strokovni center bi moral poleg tega uporabljati ustrezne predpise Unije o dostopu javnosti do dokumentov iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (24). Strokovni center obdeluje osebne podatke v skladu z Uredbo (EU) št. XXX/2018 Evropskega parlamenta in Sveta. Strokovni center bi moral spoštovati določbe, ki veljajo za institucije Unije, in nacionalno zakonodajo o ravnanju s podatki, zlasti občutljivimi netajnimi podatki in tajnimi podatki EU.

| (29) | Strokovni center bi moral sprejeti pravila za preprečevanje
  , prepoznavanje
  in
  reševanje
  nasprotij interesov
  v zvezi s svojimi člani, organi in osebjem, upravnim odborom, znanstvenim in industrijskim svetovalnim odborom ter skupnostjo. Države članice bi morale zagotoviti preprečevanje, prepoznavanje in reševanje nasprotij interesov v zvezi z nacionalnimi koordinacijskimi centri
  . Strokovni center bi moral poleg tega uporabljati ustrezne predpise Unije o dostopu javnosti do dokumentov iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (24). Strokovni center obdeluje osebne podatke v skladu z Uredbo (EU) št. XXX/2018 Evropskega parlamenta in Sveta. Strokovni center bi moral spoštovati določbe, ki veljajo za institucije Unije, in nacionalno zakonodajo o ravnanju s podatki, zlasti občutljivimi netajnimi podatki in tajnimi podatki EU. |
| --- | --- |

(29)

Strokovni center bi moral sprejeti pravila za preprečevanje
  , prepoznavanje
  in
  reševanje
  nasprotij interesov
  v zvezi s svojimi člani, organi in osebjem, upravnim odborom, znanstvenim in industrijskim svetovalnim odborom ter skupnostjo. Države članice bi morale zagotoviti preprečevanje, prepoznavanje in reševanje nasprotij interesov v zvezi z nacionalnimi koordinacijskimi centri
  . Strokovni center bi moral poleg tega uporabljati ustrezne predpise Unije o dostopu javnosti do dokumentov iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (24). Strokovni center obdeluje osebne podatke v skladu z Uredbo (EU) št. XXX/2018 Evropskega parlamenta in Sveta. Strokovni center bi moral spoštovati določbe, ki veljajo za institucije Unije, in nacionalno zakonodajo o ravnanju s podatki, zlasti občutljivimi netajnimi podatki in tajnimi podatki EU.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | Strokovni center bi moral delovati odprto in pregledno, s pravočasnim
  zagotavljanjem vseh ustreznih
  informacij in promocijo svojih dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti. Poslovnik organov strokovnega centra bi bilo treba objaviti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

Strokovni center bi moral delovati odprto in pregledno, s pravočasnim
  zagotavljanjem vseh ustreznih
  informacij in promocijo svojih dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti. Poslovnik organov strokovnega centra bi bilo treba objaviti.

| (31) | Strokovni center bi moral delovati odprto in pregledno, s pravočasnim
  in celovitim zagotavljanjem
  informacij in promocijo svojih dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti
  . Javnosti in vsem zainteresiranim stranem bi moral zagotoviti seznam vseh članov strokovne skupnosti za kibernetsko varnost ter objaviti njihove izjave o interesih v skladu s členom 42.
  Poslovnik organov strokovnega centra bi bilo treba objaviti. |
| --- | --- |

(31)

Strokovni center bi moral delovati odprto in pregledno, s pravočasnim
  in celovitim zagotavljanjem
  informacij in promocijo svojih dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti
  . Javnosti in vsem zainteresiranim stranem bi moral zagotoviti seznam vseh članov strokovne skupnosti za kibernetsko varnost ter objaviti njihove izjave o interesih v skladu s členom 42.
  Poslovnik organov strokovnega centra bi bilo treba objaviti.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (31a) | Priporočljivo je, da strokovni center in nacionalni koordinacijski centri v čim večji meri nadzorujejo in upoštevajo mednarodne standarde, da bi spodbudili razvoj k globalnim primerom dobre prakse. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31a)

Priporočljivo je, da strokovni center in nacionalni koordinacijski centri v čim večji meri nadzorujejo in upoštevajo mednarodne standarde, da bi spodbudili razvoj k globalnim primerom dobre prakse.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (33a) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z določitvijo elementov pogodbenih sporazumov med strokovnim centrom in nacionalnimi koordinacijskimi centri ter v zvezi z določitvijo meril za ocenjevanje in akreditacijo subjektov kot članov evropske skupnosti za kibernetsko varnost. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje

   (1a)

  . Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33a)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z določitvijo elementov pogodbenih sporazumov med strokovnim centrom in nacionalnimi koordinacijskimi centri ter v zvezi z določitvijo meril za ocenjevanje in akreditacijo subjektov kot članov evropske skupnosti za kibernetsko varnost. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje

   (1a)

  . Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (34) | Ker ciljev
  te uredbe, tj. ohranjanje in razvijanje tehnoloških in industrijskih zmogljivosti Unije na področju kibernetske varnosti, povečanje konkurenčnosti panoge kibernetske varnosti ter pretvarjanje kibernetske varnosti v konkurenčno prednost drugih panog v Uniji, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči zaradi razpršenosti obstoječih, omejenih sredstev in zaradi obsega potrebnih naložb, temveč se ti cilji zaradi preprečevanja nepotrebnega podvajanja prizadevanj, prispevanja k doseganju kritične mase in zagotavljanja optimalne porabe javnega financiranja lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena Pogodbe ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(34)

Ker ciljev
  te uredbe, tj. ohranjanje in razvijanje tehnoloških in industrijskih zmogljivosti Unije na področju kibernetske varnosti, povečanje konkurenčnosti panoge kibernetske varnosti ter pretvarjanje kibernetske varnosti v konkurenčno prednost drugih panog v Uniji, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči zaradi razpršenosti obstoječih, omejenih sredstev in zaradi obsega potrebnih naložb, temveč se ti cilji zaradi preprečevanja nepotrebnega podvajanja prizadevanj, prispevanja k doseganju kritične mase in zagotavljanja optimalne porabe javnega financiranja lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena Pogodbe ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (34) | Cilje
  te uredbe, tj.
  krepitev konkurenčnosti Unije in zmogljivosti na področju kibernetske varnosti ter zmanjšanje njene digitalne odvisnosti z večjo uporabo izdelkov, procesov in storitev za kibernetsko varnost,
  ohranjanje in razvijanje tehnoloških in industrijskih zmogljivosti Unije na področju kibernetske varnosti, povečanje konkurenčnosti panoge kibernetske varnosti ter pretvarjanje kibernetske varnosti v konkurenčno prednost drugih panog v Uniji, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči zaradi razpršenosti obstoječih, omejenih sredstev in zaradi obsega potrebnih naložb, temveč se ti cilji zaradi preprečevanja nepotrebnega podvajanja prizadevanj, prispevanja k doseganju kritične mase in zagotavljanja optimalne porabe javnega financiranja lažje dosežejo na ravni Unije
  . Poleg tega lahko le ukrepi na ravni Unije zagotovijo najvišjo raven kibernetske varnosti v vseh državah članicah in s tem odpravijo varnostne vrzeli v nekaterih državah članicah, ker ustvarjajo varnostne vrzeli za vso Unijo. Zato
  lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena Pogodbe ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(34)

Cilje
  te uredbe, tj.
  krepitev konkurenčnosti Unije in zmogljivosti na področju kibernetske varnosti ter zmanjšanje njene digitalne odvisnosti z večjo uporabo izdelkov, procesov in storitev za kibernetsko varnost,
  ohranjanje in razvijanje tehnoloških in industrijskih zmogljivosti Unije na področju kibernetske varnosti, povečanje konkurenčnosti panoge kibernetske varnosti ter pretvarjanje kibernetske varnosti v konkurenčno prednost drugih panog v Uniji, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči zaradi razpršenosti obstoječih, omejenih sredstev in zaradi obsega potrebnih naložb, temveč se ti cilji zaradi preprečevanja nepotrebnega podvajanja prizadevanj, prispevanja k doseganju kritične mase in zagotavljanja optimalne porabe javnega financiranja lažje dosežejo na ravni Unije
  . Poleg tega lahko le ukrepi na ravni Unije zagotovijo najvišjo raven kibernetske varnosti v vseh državah članicah in s tem odpravijo varnostne vrzeli v nekaterih državah članicah, ker ustvarjajo varnostne vrzeli za vso Unijo. Zato
  lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena Pogodbe ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ta uredba vzpostavlja Evropski center za kibernetsko varnost (v nadaljnjem besedilu: strokovni center) in mrežo nacionalnih koordinacijskih centrov ter določa pravila za imenovanje nacionalnih koordinacijskih centrov ter vzpostavitev strokovne skupnosti za kibernetsko varnost. | 1.   Ta uredba vzpostavlja Evropski center za kibernetsko varnost (v nadaljnjem besedilu: strokovni center) in mrežo nacionalnih koordinacijskih centrov (v nadaljnjem besedilu: mreža) ter določa pravila za imenovanje nacionalnih koordinacijskih centrov ter vzpostavitev strokovne skupnosti za kibernetsko varnost (v nadaljnjem besedilu: skupnost).
  Strokovni center in mreža prispevata k splošni odpornosti in ozaveščenosti v Uniji glede kibernetskih groženj, pri čemer dosledno upoštevata družbene posledice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Ta uredba vzpostavlja Evropski center za kibernetsko varnost (v nadaljnjem besedilu: strokovni center) in mrežo nacionalnih koordinacijskih centrov ter določa pravila za imenovanje nacionalnih koordinacijskih centrov ter vzpostavitev strokovne skupnosti za kibernetsko varnost.

1.   Ta uredba vzpostavlja Evropski center za kibernetsko varnost (v nadaljnjem besedilu: strokovni center) in mrežo nacionalnih koordinacijskih centrov (v nadaljnjem besedilu: mreža) ter določa pravila za imenovanje nacionalnih koordinacijskih centrov ter vzpostavitev strokovne skupnosti za kibernetsko varnost (v nadaljnjem besedilu: skupnost).
  Strokovni center in mreža prispevata k splošni odpornosti in ozaveščenosti v Uniji glede kibernetskih groženj, pri čemer dosledno upoštevata družbene posledice.

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 3

Člen 1 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.
     
  Sedež strokovnega centra se nahaja v [Bruslju, Belgija.] | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.
     
  Sedež strokovnega centra se nahaja v [Bruslju, Belgija.]

črtano

črtano

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 4

Člen 1 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Strokovni center je pravna oseba. V vsaki državi članici uživa najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava zakonodaja te države članice. Pridobiva lahko zlasti premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je lahko stranka v pravnih postopkih. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.
     
  Strokovni center je pravna oseba. V vsaki državi članici uživa najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava zakonodaja te države članice. Pridobiva lahko zlasti premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je lahko stranka v pravnih postopkih.

črtano

črtano

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | „kibernetska varnost“ pomeni zaščito omrežij in informacijskih sistemov, uporabnikov
  ter drugih
  oseb pred kibernetskimi grožnjami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)

„kibernetska varnost“ pomeni zaščito omrežij in informacijskih sistemov, uporabnikov
  ter drugih
  oseb pred kibernetskimi grožnjami;

ter drugih

| (1) | „kibernetska varnost“ pomeni
  vse dejavnosti, ki so potrebne za
  zaščito omrežij in informacijskih sistemov,
  njihovih
  uporabnikov
  in prizadetih
  oseb pred kibernetskimi grožnjami; |
| --- | --- |

(1)

„kibernetska varnost“ pomeni
  vse dejavnosti, ki so potrebne za
  zaščito omrežij in informacijskih sistemov,
  njihovih
  uporabnikov
  in prizadetih
  oseb pred kibernetskimi grožnjami;

vse dejavnosti, ki so potrebne za

njihovih

in prizadetih

Sprememba 183

Sprememba 183

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | „kibernetska obramba“ in „obrambni vidiki kibernetske varnosti“ pomeni tehnologijo kibernetske obrambe, ki je izključno obrambna in reaktivna in katere namen je zaščititi kritično infrastrukturo, vojaška omrežja in informacijske sisteme, njihove uporabnike in prizadete osebe pred kibernetskimi grožnjami, vključuje pa zavedanje o razmerah, odkrivanje groženj in digitalno forenziko; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1a)

(1a)

„kibernetska obramba“ in „obrambni vidiki kibernetske varnosti“ pomeni tehnologijo kibernetske obrambe, ki je izključno obrambna in reaktivna in katere namen je zaščititi kritično infrastrukturo, vojaška omrežja in informacijske sisteme, njihove uporabnike in prizadete osebe pred kibernetskimi grožnjami, vključuje pa zavedanje o razmerah, odkrivanje groženj in digitalno forenziko;

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | „izdelki in
  rešitve za kibernetsko varnost“ pomeni
  izdelke, storitve ali procese IKT s posebnim namenom zaščite omrežij in informacijskih sistemov, uporabnikov ter
  prizadetih
  oseb pred kibernetskimi grožnjami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)

„izdelki in
  rešitve za kibernetsko varnost“ pomeni
  izdelke, storitve ali procese IKT s posebnim namenom zaščite omrežij in informacijskih sistemov, uporabnikov ter
  prizadetih
  oseb pred kibernetskimi grožnjami.

rešitve za kibernetsko varnost“ pomeni

prizadetih

| (2) | „izdelki in
  procesi“ pomeni komercialne in nekomercialne
  izdelke, storitve ali procese IKT s posebnim namenom zaščite
  podatkov,
  omrežij in informacijskih sistemov, uporabnikov ter
  drugih
  oseb pred kibernetskimi grožnjami; |
| --- | --- |

(2)

„izdelki in
  procesi“ pomeni komercialne in nekomercialne
  izdelke, storitve ali procese IKT s posebnim namenom zaščite
  podatkov,
  omrežij in informacijskih sistemov, uporabnikov ter
  drugih
  oseb pred kibernetskimi grožnjami;

procesi“ pomeni komercialne in nekomercialne

podatkov,

drugih

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | „kibernetska grožnja“ pomeni vsako potencialno okoliščino, dogodek ali dejanje, ki bi lahko poškodovalo, prekinilo ali drugače škodljivo vplivalo na omrežja in informacijske sisteme, njihove uporabnike in prizadete osebe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2a)

(2a)

„kibernetska grožnja“ pomeni vsako potencialno okoliščino, dogodek ali dejanje, ki bi lahko poškodovalo, prekinilo ali drugače škodljivo vplivalo na omrežja in informacijske sisteme, njihove uporabnike in prizadete osebe;

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | „javni organ“ pomeni vlado ali drugo javno upravo, vključno z javnimi svetovalnimi organi, na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni ali fizično ali pravno osebo, ki opravlja naloge javne uprave po nacionalnem pravu, vključno s posebnimi nalogami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)

„javni organ“ pomeni vlado ali drugo javno upravo, vključno z javnimi svetovalnimi organi, na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni ali fizično ali pravno osebo, ki opravlja naloge javne uprave po nacionalnem pravu, vključno s posebnimi nalogami;

| (3) | „javni organ“ pomeni vlado ali drugo javno upravo, vključno z javnimi svetovalnimi organi, na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni ali fizično ali pravno osebo, ki opravlja naloge javne uprave po
  pravu Unije in
  nacionalnem pravu, vključno s posebnimi nalogami; |
| --- | --- |

(3)

„javni organ“ pomeni vlado ali drugo javno upravo, vključno z javnimi svetovalnimi organi, na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni ali fizično ali pravno osebo, ki opravlja naloge javne uprave po
  pravu Unije in
  nacionalnem pravu, vključno s posebnimi nalogami;

pravu Unije in

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | „sodelujoča
  država članica“ pomeni državo članico, ki prostovoljno finančno prispeva k upravnim in operativnim stroškom strokovnega centra. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)

„sodelujoča
  država članica“ pomeni državo članico, ki prostovoljno finančno prispeva k upravnim in operativnim stroškom strokovnega centra.

„sodelujoča

| (4) | „prispevajoča
  država članica“ pomeni državo članico, ki prostovoljno finančno prispeva k upravnim in operativnim stroškom strokovnega centra. |
| --- | --- |

(4)

„prispevajoča
  država članica“ pomeni državo članico, ki prostovoljno finančno prispeva k upravnim in operativnim stroškom strokovnega centra.

„prispevajoča

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | „evropska vozlišča za digitalne inovacije“ pomeni pravni subjekt, kot je opredeljen v Uredbi (EU) 2019/XXX Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4a)

(4a)

„evropska vozlišča za digitalne inovacije“ pomeni pravni subjekt, kot je opredeljen v Uredbi (EU) 2019/XXX Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  .

„evropska vozlišča za digitalne inovacije“ pomeni pravni subjekt, kot je opredeljen v Uredbi (EU) 2019/XXX Evropskega parlamenta in Sveta

1a

.

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka a

Člen 3 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | ohrani in razvije
  potrebne kibernetskovarnostne tehnološke in
  industrijske
  zmogljivosti za varovanje enotnega digitalnega trga; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

ohrani in razvije
  potrebne kibernetskovarnostne tehnološke in
  industrijske
  zmogljivosti za varovanje enotnega digitalnega trga;

ohrani in razvije

industrijske

| (a) | razvije
  potrebne kibernetskovarnostne tehnološke
  , industrijske, družbene, akademske
  in
  raziskovalne
  zmogljivosti
  in sposobnosti
  za varovanje enotnega digitalnega trga
  in boljše varstvo podatkov državljanov Unije, podjetij in javnih uprav
  ; |
| --- | --- |

(a)

razvije
  potrebne kibernetskovarnostne tehnološke
  , industrijske, družbene, akademske
  in
  raziskovalne
  zmogljivosti
  in sposobnosti
  za varovanje enotnega digitalnega trga
  in boljše varstvo podatkov državljanov Unije, podjetij in javnih uprav
  ;

razvije

, industrijske, družbene, akademske

raziskovalne

in sposobnosti

in boljše varstvo podatkov državljanov Unije, podjetij in javnih uprav

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | poveča odpornost in zanesljivost infrastrukture omrežij in informacijskih sistemov, vključno s kritično infrastrukturo, interneta ter splošno uporabljane strojne in programske opreme v Uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

poveča odpornost in zanesljivost infrastrukture omrežij in informacijskih sistemov, vključno s kritično infrastrukturo, interneta ter splošno uporabljane strojne in programske opreme v Uniji;

poveča odpornost in zanesljivost infrastrukture omrežij in informacijskih sistemov, vključno s kritično infrastrukturo, interneta ter splošno uporabljane strojne in programske opreme v Uniji;

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka b

Člen 3 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | poveča konkurenčnost kibernetskovarnostne panoge Unije in kibernetsko varnost pretvarja v konkurenčno prednost za druge panoge Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

poveča konkurenčnost kibernetskovarnostne panoge Unije in kibernetsko varnost pretvarja v konkurenčno prednost za druge panoge Unije.

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | ozavešča o kibernetskih grožnjah ter z njimi povezanih družbenih in etičnih vidikih in pomislekih ter zmanjšuje vrzel v znanju in spretnostih na področju kibernetske varnosti v Uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

ozavešča o kibernetskih grožnjah ter z njimi povezanih družbenih in etičnih vidikih in pomislekih ter zmanjšuje vrzel v znanju in spretnostih na področju kibernetske varnosti v Uniji;

ozavešča o kibernetskih grožnjah ter z njimi povezanih družbenih in etičnih vidikih in pomislekih ter zmanjšuje vrzel v znanju in spretnostih na področju kibernetske varnosti v Uniji;

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka b b (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | razvija vodilni položaj Unije na področju kibernetske varnosti in zagotavlja najvišje standarde kibernetske varnosti po vsej Uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bb)

(bb)

razvija vodilni položaj Unije na področju kibernetske varnosti in zagotavlja najvišje standarde kibernetske varnosti po vsej Uniji;

razvija vodilni položaj Unije na področju kibernetske varnosti in zagotavlja najvišje standarde kibernetske varnosti po vsej Uniji;

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka b c (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka b c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bc) | krepi konkurenčnost in zmogljivosti Unije ter zmanjšuje njeno digitalno odvisnost s povečanjem uporabe izdelkov, procesov in storitev na področju kibernetske varnosti, razvitih v Uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bc)

(bc)

krepi konkurenčnost in zmogljivosti Unije ter zmanjšuje njeno digitalno odvisnost s povečanjem uporabe izdelkov, procesov in storitev na področju kibernetske varnosti, razvitih v Uniji;

krepi konkurenčnost in zmogljivosti Unije ter zmanjšuje njeno digitalno odvisnost s povečanjem uporabe izdelkov, procesov in storitev na področju kibernetske varnosti, razvitih v Uniji;

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka b d (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka b d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bd) | poveča zaupanje državljanov, potrošnikov in podjetij v digitalno sfero, s čimer pomaga uresničevati tudi cilje strategije za enotni digitalni trg; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bd)

(bd)

poveča zaupanje državljanov, potrošnikov in podjetij v digitalno sfero, s čimer pomaga uresničevati tudi cilje strategije za enotni digitalni trg;

poveča zaupanje državljanov, potrošnikov in podjetij v digitalno sfero, s čimer pomaga uresničevati tudi cilje strategije za enotni digitalni trg;

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 1

Člen 4 – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | olajšati in pomagati koordinirati delo mreže nacionalnih koordinacijskih centrov (v nadaljnjem besedilu: mreža)
  iz člena 6 in
  strokovne skupnosti
  za kibernetsko varnost iz člena 8; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

olajšati in pomagati koordinirati delo mreže nacionalnih koordinacijskih centrov (v nadaljnjem besedilu: mreža)
  iz člena 6 in
  strokovne skupnosti
  za kibernetsko varnost iz člena 8;

olajšati in pomagati koordinirati delo mreže nacionalnih koordinacijskih centrov (v nadaljnjem besedilu: mreža)

strokovne skupnosti

| 1. | vzpostaviti mrežo
  iz člena 6 in
  skupnost
  iz člena 8
  , ju upravljati in olajšati njuno delo
  ; |
| --- | --- |

1.

vzpostaviti mrežo
  iz člena 6 in
  skupnost
  iz člena 8
  , ju upravljati in olajšati njuno delo
  ;

vzpostaviti mrežo

skupnost

, ju upravljati in olajšati njuno delo

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2. | prispevati k izvajanju
  kibernetskovarnostnega dela programa za digitalno Evropo, vzpostavljenega z uredbo št. XXX (26) in zlasti ukrepov, povezanih s členom 6 Uredbe (EU) št. XXX [program za digitalno Evropo], in programa Obzorje Evropa, vzpostavljenega z Uredbo št. XXX (27), ter zlasti oddelka 2.2.6 stebra II Priloge I Sklepa št. XXX o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa [skl. št. posebnega programa] ter drugih programov Unije, kadar je določeno v pravnih aktih Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.

prispevati k izvajanju
  kibernetskovarnostnega dela programa za digitalno Evropo, vzpostavljenega z uredbo št. XXX (26) in zlasti ukrepov, povezanih s členom 6 Uredbe (EU) št. XXX [program za digitalno Evropo], in programa Obzorje Evropa, vzpostavljenega z Uredbo št. XXX (27), ter zlasti oddelka 2.2.6 stebra II Priloge I Sklepa št. XXX o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa [skl. št. posebnega programa] ter drugih programov Unije, kadar je določeno v pravnih aktih Unije;

prispevati k izvajanju

26

27

| 2. | usklajevati izvajanje
  kibernetskovarnostnega dela programa za digitalno Evropo, vzpostavljenega z Uredbo št. XXX (26) in zlasti ukrepov, povezanih s členom 6 Uredbe (EU) št. XXX [program za digitalno Evropo] in programa Obzorje Evropa, vzpostavljenega z Uredbo št. XXX (27), ter zlasti oddelka 2.2.6 Stebra II Priloge I Sklepa št. XXX o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa [skl. št. posebnega programa] ter drugih programov Unije, kadar je določeno v pravnih aktih Unije
  , ter prispevati k izvajanju ukrepov, ki jih financira Evropski obrambni sklad, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2019/XXX
  ; |
| --- | --- |

2.

usklajevati izvajanje
  kibernetskovarnostnega dela programa za digitalno Evropo, vzpostavljenega z Uredbo št. XXX (26) in zlasti ukrepov, povezanih s členom 6 Uredbe (EU) št. XXX [program za digitalno Evropo] in programa Obzorje Evropa, vzpostavljenega z Uredbo št. XXX (27), ter zlasti oddelka 2.2.6 Stebra II Priloge I Sklepa št. XXX o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa [skl. št. posebnega programa] ter drugih programov Unije, kadar je določeno v pravnih aktih Unije
  , ter prispevati k izvajanju ukrepov, ki jih financira Evropski obrambni sklad, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2019/XXX
  ;

usklajevati izvajanje

26

27

, ter prispevati k izvajanju ukrepov, ki jih financira Evropski obrambni sklad, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2019/XXX

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 3 – uvodni del

Člen 4 – odstavek 1 – točka 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3. | izboljšati zmogljivosti, znanje in infrastrukturo na področju kibernetske varnosti v korist panog, javnega sektorja in raziskovalnih skupnosti z opravljanjem naslednjih nalog: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.

izboljšati zmogljivosti, znanje in infrastrukturo na področju kibernetske varnosti v korist panog, javnega sektorja in raziskovalnih skupnosti z opravljanjem naslednjih nalog:

| 3. | izboljšati
  odpornost,
  zmogljivosti, znanje in infrastrukturo na področju kibernetske varnosti v korist
  družbe,
  panog, javnega sektorja in raziskovalnih skupnosti z opravljanjem naslednjih nalog
  , ob upoštevanju najsodobnejše tehnološke in raziskovalne infrastrukture na področju kibernetske varnosti in povezanih storitev
  : |
| --- | --- |

3.

izboljšati
  odpornost,
  zmogljivosti, znanje in infrastrukturo na področju kibernetske varnosti v korist
  družbe,
  panog, javnega sektorja in raziskovalnih skupnosti z opravljanjem naslednjih nalog
  , ob upoštevanju najsodobnejše tehnološke in raziskovalne infrastrukture na področju kibernetske varnosti in povezanih storitev
  :

odpornost,

družbe,

, ob upoštevanju najsodobnejše tehnološke in raziskovalne infrastrukture na področju kibernetske varnosti in povezanih storitev

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 3 – točka a

Člen 4 – odstavek 1 – točka 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | pridobivanjem, posodabljanjem, upravljanjem in dajanjem na voljo
  najsodobnejše industrijske in raziskovalne infrastrukture
  na
  področju kibernetske varnosti ter povezanih storitev
  različnim industrijskim uporabnikom po vsej Uniji,
  vključno z
  MSP, javnim sektorjem ter raziskovalno in znanstveno skupnostjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

pridobivanjem, posodabljanjem, upravljanjem in dajanjem na voljo
  najsodobnejše industrijske in raziskovalne infrastrukture
  na
  področju kibernetske varnosti ter povezanih storitev
  različnim industrijskim uporabnikom po vsej Uniji,
  vključno z
  MSP, javnim sektorjem ter raziskovalno in znanstveno skupnostjo;

najsodobnejše industrijske in raziskovalne infrastrukture

področju kibernetske varnosti ter povezanih storitev

vključno z

| (a) | pridobivanjem, posodabljanjem, upravljanjem in dajanjem na voljo
  zmogljivosti strokovnega centra ter povezanih storitev
  na
  pošten, odprt in pregleden način
  različnim industrijskim uporabnikom po vsej Uniji,
  zlasti
  MSP, javnim sektorjem ter raziskovalno in znanstveno skupnostjo; |
| --- | --- |

(a)

pridobivanjem, posodabljanjem, upravljanjem in dajanjem na voljo
  zmogljivosti strokovnega centra ter povezanih storitev
  na
  pošten, odprt in pregleden način
  različnim industrijskim uporabnikom po vsej Uniji,
  zlasti
  MSP, javnim sektorjem ter raziskovalno in znanstveno skupnostjo;

zmogljivosti strokovnega centra ter povezanih storitev

pošten, odprt in pregleden način

zlasti

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 3 – točka b

Člen 4 – odstavek 1 – točka 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | zagotavljanjem podpore, tudi finančne, drugim subjektom pri pridobivanju, posodabljanju, upravljanju in dajanju na voljo
  najsodobnejše industrijske
  in
  raziskovalne infrastrukture na področju kibernetske varnosti ter
  povezanih storitev različnim industrijskim uporabnikom po vsej Uniji,
  vključno z
  MSP, javnim sektorjem ter raziskovalno in znanstveno skupnostjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

zagotavljanjem podpore, tudi finančne, drugim subjektom pri pridobivanju, posodabljanju, upravljanju in dajanju na voljo
  najsodobnejše industrijske
  in
  raziskovalne infrastrukture na področju kibernetske varnosti ter
  povezanih storitev različnim industrijskim uporabnikom po vsej Uniji,
  vključno z
  MSP, javnim sektorjem ter raziskovalno in znanstveno skupnostjo;

najsodobnejše industrijske

raziskovalne infrastrukture na področju kibernetske varnosti ter

vključno z

| (b) | zagotavljanjem podpore, tudi finančne, drugim subjektom pri pridobivanju, posodabljanju, upravljanju in dajanju na voljo
  takšnih zmogljivosti
  in povezanih storitev različnim industrijskim uporabnikom po vsej Uniji,
  zlasti
  MSP, javnim sektorjem ter raziskovalno in znanstveno skupnostjo; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanjem podpore, tudi finančne, drugim subjektom pri pridobivanju, posodabljanju, upravljanju in dajanju na voljo
  takšnih zmogljivosti
  in povezanih storitev različnim industrijskim uporabnikom po vsej Uniji,
  zlasti
  MSP, javnim sektorjem ter raziskovalno in znanstveno skupnostjo;

takšnih zmogljivosti

zlasti

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 3 – točka b a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka 3 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | zagotavljanjem finančne podpore in tehnične pomoči zagonskim podjetjem na področju kibernetske varnosti, malim in srednjim podjetjem, mikropodjetjem, združenjem, posameznim strokovnjakom in projektom na področju družbene tehnologije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

zagotavljanjem finančne podpore in tehnične pomoči zagonskim podjetjem na področju kibernetske varnosti, malim in srednjim podjetjem, mikropodjetjem, združenjem, posameznim strokovnjakom in projektom na področju družbene tehnologije;

zagotavljanjem finančne podpore in tehnične pomoči zagonskim podjetjem na področju kibernetske varnosti, malim in srednjim podjetjem, mikropodjetjem, združenjem, posameznim strokovnjakom in projektom na področju družbene tehnologije;

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 3 – točka b b (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka 3 – točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | financiranjem revizij varnostnih kod programske opreme in s tem povezanih izboljšav za projekte brezplačne in odprtokodne programske opreme, ki se običajno uporabljajo za infrastrukturo, izdelke in procese; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bb)

(bb)

financiranjem revizij varnostnih kod programske opreme in s tem povezanih izboljšav za projekte brezplačne in odprtokodne programske opreme, ki se običajno uporabljajo za infrastrukturo, izdelke in procese;

financiranjem revizij varnostnih kod programske opreme in s tem povezanih izboljšav za projekte brezplačne in odprtokodne programske opreme, ki se običajno uporabljajo za infrastrukturo, izdelke in procese;

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 3 – točka c

Člen 4 – odstavek 1 – točka 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | zagotavljanjem
  znanja na področju kibernetske varnosti in tehnične pomoči
  panogi
  in
  javnim organom
  , zlasti s podpiranjem ukrepov za lažji
  dostopa
  do strokovnega znanja, dostopnega v mreži in strokovni skupnosti za kibernetsko varnost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

zagotavljanjem
  znanja na področju kibernetske varnosti in tehnične pomoči
  panogi
  in
  javnim organom
  , zlasti s podpiranjem ukrepov za lažji
  dostopa
  do strokovnega znanja, dostopnega v mreži in strokovni skupnosti za kibernetsko varnost;

zagotavljanjem

panogi

javnim organom

dostopa

| (c) | spodbujanjem izmenjave
  znanja na področju kibernetske varnosti in tehnične pomoči
  , med drugim s civilno družbo, panogo in javnimi organi ter akademsko
  in
  raziskovalno skupnostjo
  , zlasti s podpiranjem ukrepov za lažji
  dostop
  do strokovnega znanja, dostopnega v mreži in strokovni skupnosti za kibernetsko varnost
  , da bi izboljšali kibernetsko odpornost v Uniji
  ; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanjem izmenjave
  znanja na področju kibernetske varnosti in tehnične pomoči
  , med drugim s civilno družbo, panogo in javnimi organi ter akademsko
  in
  raziskovalno skupnostjo
  , zlasti s podpiranjem ukrepov za lažji
  dostop
  do strokovnega znanja, dostopnega v mreži in strokovni skupnosti za kibernetsko varnost
  , da bi izboljšali kibernetsko odpornost v Uniji
  ;

spodbujanjem izmenjave

, med drugim s civilno družbo, panogo in javnimi organi ter akademsko

raziskovalno skupnostjo

dostop

, da bi izboljšali kibernetsko odpornost v Uniji

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 3 – točka c a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka 3 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | spodbujanjem „vgrajene varnosti“ kot načela v procesu razvoja, vzdrževanja, delovanja in posodabljanja infrastrukture, izdelkov in storitev, zlasti s podpiranjem najsodobnejših varnih razvojnih metod, ustreznega varnostnega preverjanja in varnostnih revizij in vključno z zavezo proizvajalca ali ponudnika storitev, da bo dal na voljo posodobitve za odpravo novih šibkih točk ali groženj, in to brez odlašanja in po predvideni življenjski dobi izdelka, ali da bo tretji osebi omogočil oblikovanje in zagotavljanje takšnih posodobitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

spodbujanjem „vgrajene varnosti“ kot načela v procesu razvoja, vzdrževanja, delovanja in posodabljanja infrastrukture, izdelkov in storitev, zlasti s podpiranjem najsodobnejših varnih razvojnih metod, ustreznega varnostnega preverjanja in varnostnih revizij in vključno z zavezo proizvajalca ali ponudnika storitev, da bo dal na voljo posodobitve za odpravo novih šibkih točk ali groženj, in to brez odlašanja in po predvideni življenjski dobi izdelka, ali da bo tretji osebi omogočil oblikovanje in zagotavljanje takšnih posodobitev;

spodbujanjem „vgrajene varnosti“ kot načela v procesu razvoja, vzdrževanja, delovanja in posodabljanja infrastrukture, izdelkov in storitev, zlasti s podpiranjem najsodobnejših varnih razvojnih metod, ustreznega varnostnega preverjanja in varnostnih revizij in vključno z zavezo proizvajalca ali ponudnika storitev, da bo dal na voljo posodobitve za odpravo novih šibkih točk ali groženj, in to brez odlašanja in po predvideni življenjski dobi izdelka, ali da bo tretji osebi omogočil oblikovanje in zagotavljanje takšnih posodobitev;

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 3 – točka c b (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka 3 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | podpiranjem politik za širjenje izvornih kod in njihovega razvoja, zlasti za projekte brezplačne in odprtokodne programske opreme, ki se uporabljajo v javnih organih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(cb)

(cb)

podpiranjem politik za širjenje izvornih kod in njihovega razvoja, zlasti za projekte brezplačne in odprtokodne programske opreme, ki se uporabljajo v javnih organih;

podpiranjem politik za širjenje izvornih kod in njihovega razvoja, zlasti za projekte brezplačne in odprtokodne programske opreme, ki se uporabljajo v javnih organih;

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 3 – točka c c (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka 3 – točka c c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cc) | združevanjem deležnikov iz industrije, sindikatov, akademskega sveta, raziskovalnih organizacij in javnih subjektov, da se zagotovi dolgoročno sodelovanje pri razvoju in uvajanju izdelkov in procesov na področju kibernetske varnosti, vključno z združevanjem in souporabo virov in informacij o teh izdelkov in procesih, kjer je to primerno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(cc)

(cc)

združevanjem deležnikov iz industrije, sindikatov, akademskega sveta, raziskovalnih organizacij in javnih subjektov, da se zagotovi dolgoročno sodelovanje pri razvoju in uvajanju izdelkov in procesov na področju kibernetske varnosti, vključno z združevanjem in souporabo virov in informacij o teh izdelkov in procesih, kjer je to primerno;

združevanjem deležnikov iz industrije, sindikatov, akademskega sveta, raziskovalnih organizacij in javnih subjektov, da se zagotovi dolgoročno sodelovanje pri razvoju in uvajanju izdelkov in procesov na področju kibernetske varnosti, vključno z združevanjem in souporabo virov in informacij o teh izdelkov in procesih, kjer je to primerno;

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 4 – uvodni del

Člen 4 – odstavek 1 – točka 4 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4. | prispevati k široki uvedbi najsodobnejših izdelkov in
  rešitev
  za kibernetsko varnost v 
  gospodarstvu
  z opravljanjem naslednjih nalog: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.

prispevati k široki uvedbi najsodobnejših izdelkov in
  rešitev
  za kibernetsko varnost v 
  gospodarstvu
  z opravljanjem naslednjih nalog:

rešitev

gospodarstvu

| 4. | prispevati k široki uvedbi najsodobnejših
  in trajnostnih
  izdelkov in
  procesov
  za kibernetsko varnost v 
  Uniji
  z opravljanjem naslednjih nalog: |
| --- | --- |

4.

prispevati k široki uvedbi najsodobnejših
  in trajnostnih
  izdelkov in
  procesov
  za kibernetsko varnost v 
  Uniji
  z opravljanjem naslednjih nalog:

in trajnostnih

procesov

Uniji

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 4 – točka a

Člen 4 – odstavek 1 – točka 4 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | spodbujanjem raziskav na področju kibernetske varnosti, razvoja ter uporabe izdelkov in rešitev za kibernetsko varnost Unije s 
  strani
  javnih organov in
  uporabniških panog
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

spodbujanjem raziskav na področju kibernetske varnosti, razvoja ter uporabe izdelkov in rešitev za kibernetsko varnost Unije s 
  strani
  javnih organov in
  uporabniških panog
  ;

strani

uporabniških panog

| (a) | spodbujanjem raziskav na področju kibernetske varnosti, razvoja ter uporabe izdelkov in rešitev za kibernetsko varnost Unije
  in celostnih procesov v celotnem ciklu inovacij, med drugim
  s 
  pomočjo
  javnih organov
  , industrije
  in
  trga
  ; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanjem raziskav na področju kibernetske varnosti, razvoja ter uporabe izdelkov in rešitev za kibernetsko varnost Unije
  in celostnih procesov v celotnem ciklu inovacij, med drugim
  s 
  pomočjo
  javnih organov
  , industrije
  in
  trga
  ;

in celostnih procesov v celotnem ciklu inovacij, med drugim

pomočjo

, industrije

trga

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 4 – točka b

Člen 4 – odstavek 1 – točka 4 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | pomočjo javnim organom, panogam na strani povpraševanja in drugim uporabnikom
  pri sprejemanju
  in
  vključevanju najnovejših rešitev
  za kibernetsko varnost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

pomočjo javnim organom, panogam na strani povpraševanja in drugim uporabnikom
  pri sprejemanju
  in
  vključevanju najnovejših rešitev
  za kibernetsko varnost;

pri sprejemanju

vključevanju najnovejših rešitev

| (b) | pomočjo javnim organom, panogam na strani povpraševanja in drugim uporabnikom
  s povečanjem njihove odpornosti s sprejemanjem
  in
  vključevanjem najsodobnejših izdelkov in procesov
  za kibernetsko varnost; |
| --- | --- |

(b)

pomočjo javnim organom, panogam na strani povpraševanja in drugim uporabnikom
  s povečanjem njihove odpornosti s sprejemanjem
  in
  vključevanjem najsodobnejših izdelkov in procesov
  za kibernetsko varnost;

s povečanjem njihove odpornosti s sprejemanjem

vključevanjem najsodobnejših izdelkov in procesov

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 4 – točka c

Člen 4 – odstavek 1 – točka 4 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | podporo zlasti javnim organom pri organizaciji javnega naročanja ali izvajanju javnega naročanja najsodobnejših izdelkov in
  rešitev
  za kibernetsko varnost v imenu javnih organov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

podporo zlasti javnim organom pri organizaciji javnega naročanja ali izvajanju javnega naročanja najsodobnejših izdelkov in
  rešitev
  za kibernetsko varnost v imenu javnih organov;

rešitev

| (c) | podporo zlasti javnim organom pri organizaciji javnega naročanja ali izvajanju javnega naročanja najsodobnejših izdelkov in
  procesov
  za kibernetsko varnost v imenu javnih organov
  , tudi z zagotavljanjem podpore pri naročanju, da bi povečali varnost javnih naložb in njihove koristi
  ; |
| --- | --- |

(c)

podporo zlasti javnim organom pri organizaciji javnega naročanja ali izvajanju javnega naročanja najsodobnejših izdelkov in
  procesov
  za kibernetsko varnost v imenu javnih organov
  , tudi z zagotavljanjem podpore pri naročanju, da bi povečali varnost javnih naložb in njihove koristi
  ;

procesov

, tudi z zagotavljanjem podpore pri naročanju, da bi povečali varnost javnih naložb in njihove koristi

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 4 – točka d

Člen 4 – odstavek 1 – točka 4 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | zagotavljanjem finančne podpore in tehnične pomoči za zagonska podjetja in MSP na področju kibernetske varnosti, da se
  povežejo
  s potencialnimi trgi in
  privabijo
  naložbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

zagotavljanjem finančne podpore in tehnične pomoči za zagonska podjetja in MSP na področju kibernetske varnosti, da se
  povežejo
  s potencialnimi trgi in
  privabijo
  naložbe;

povežejo

privabijo

| (d) | zagotavljanjem finančne podpore in tehnične pomoči za zagonska podjetja in MSP
  , mikropodjetja in posamezne strokovnjake
  na področju kibernetske varnosti,
  splošno uporabljene projekte brezplačne in odprtokodne programske opreme ter projekte družbene tehnologije,
  da
  bi povečali strokovno znanje na področju kibernetske varnosti,
  se
  povezali
  s potencialnimi trgi in
  možnostmi uporabe ter privabili
  naložbe; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanjem finančne podpore in tehnične pomoči za zagonska podjetja in MSP
  , mikropodjetja in posamezne strokovnjake
  na področju kibernetske varnosti,
  splošno uporabljene projekte brezplačne in odprtokodne programske opreme ter projekte družbene tehnologije,
  da
  bi povečali strokovno znanje na področju kibernetske varnosti,
  se
  povezali
  s potencialnimi trgi in
  možnostmi uporabe ter privabili
  naložbe;

, mikropodjetja in posamezne strokovnjake

splošno uporabljene projekte brezplačne in odprtokodne programske opreme ter projekte družbene tehnologije,

bi povečali strokovno znanje na področju kibernetske varnosti,

povezali

možnostmi uporabe ter privabili

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 5 – uvodni del

Člen 4 – odstavek 1 – točka 5 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5. | izboljšati razumevanje kibernetske varnosti in prispevati k zmanjšanju vrzeli v znanjih in spretnostih v Uniji na področju kibernetske varnosti z opravljanjem naslednjih nalog: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.

izboljšati razumevanje kibernetske varnosti in prispevati k zmanjšanju vrzeli v znanjih in spretnostih v Uniji na področju kibernetske varnosti z opravljanjem naslednjih nalog:

| 5. | izboljšati razumevanje kibernetske varnosti in prispevati k zmanjšanju vrzeli v znanjih in spretnostih
  in krepiti njihovo raven
  v Uniji na področju kibernetske varnosti z opravljanjem naslednjih nalog: |
| --- | --- |

5.

izboljšati razumevanje kibernetske varnosti in prispevati k zmanjšanju vrzeli v znanjih in spretnostih
  in krepiti njihovo raven
  v Uniji na področju kibernetske varnosti z opravljanjem naslednjih nalog:

in krepiti njihovo raven

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 5 – točka –a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka 5 – točka –a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-a) | podpiranjem, kadar je to primerno, doseganja specifičnega cilja 4 (napredna digitalna znanja in spretnosti) programa za digitalno Evropo v sodelovanju z evropskimi vozlišči za digitalne inovacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(-a)

(-a)

podpiranjem, kadar je to primerno, doseganja specifičnega cilja 4 (napredna digitalna znanja in spretnosti) programa za digitalno Evropo v sodelovanju z evropskimi vozlišči za digitalne inovacije;

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 5 – točka a

Člen 4 – odstavek 1 – točka 5 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | podpiranjem nadaljnjega razvoja znanj in spretnosti na področju kibernetske varnosti,
  kadar je ustrezno
  ,
  skupaj
  z ustreznimi agencijami in organi EU, vključno z agencijo ENISA; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

podpiranjem nadaljnjega razvoja znanj in spretnosti na področju kibernetske varnosti,
  kadar je ustrezno
  ,
  skupaj
  z ustreznimi agencijami in organi EU, vključno z agencijo ENISA;

kadar je ustrezno

skupaj

| (a) | podpiranjem nadaljnjega razvoja
  , združevanja in delitve
  znanj in spretnosti
  ter kompetenc
  na področju kibernetske varnosti
  na vseh ustreznih ravneh izobraževanja
  ,
  podpiranjem cilja uravnotežene zastopanosti spolov
  ,
  spodbujanjem splošne visoke ravni znanja na področju kibernetske varnosti ter prispevanjem k odpornosti uporabnikov in infrastruktur po vsej Uniji v sodelovanju z mrežo in po potrebi v dogovoru
  z ustreznimi agencijami in organi EU, vključno z agencijo ENISA; |
| --- | --- |

(a)

podpiranjem nadaljnjega razvoja
  , združevanja in delitve
  znanj in spretnosti
  ter kompetenc
  na področju kibernetske varnosti
  na vseh ustreznih ravneh izobraževanja
  ,
  podpiranjem cilja uravnotežene zastopanosti spolov
  ,
  spodbujanjem splošne visoke ravni znanja na področju kibernetske varnosti ter prispevanjem k odpornosti uporabnikov in infrastruktur po vsej Uniji v sodelovanju z mrežo in po potrebi v dogovoru
  z ustreznimi agencijami in organi EU, vključno z agencijo ENISA;

, združevanja in delitve

ter kompetenc

na vseh ustreznih ravneh izobraževanja

podpiranjem cilja uravnotežene zastopanosti spolov

spodbujanjem splošne visoke ravni znanja na področju kibernetske varnosti ter prispevanjem k odpornosti uporabnikov in infrastruktur po vsej Uniji v sodelovanju z mrežo in po potrebi v dogovoru

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 – točka a

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | z zagotavljanjem finančne podpore raziskovalnim prizadevanjem na področju kibernetske varnosti, ki temeljijo na skupnem, nenehno vrednotenem in
  izboljševanem
  večletnem strateškem, industrijskem, tehnološkem in raziskovalnem
  programu
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

z zagotavljanjem finančne podpore raziskovalnim prizadevanjem na področju kibernetske varnosti, ki temeljijo na skupnem, nenehno vrednotenem in
  izboljševanem
  večletnem strateškem, industrijskem, tehnološkem in raziskovalnem
  programu
  ;

izboljševanem

programu

| (a) | z zagotavljanjem finančne podpore raziskovalnim prizadevanjem na področju kibernetske varnosti, ki temeljijo na skupnem, nenehno vrednotenem in
  izboljševanjem
  večletnem strateškem, industrijskem, tehnološkem in raziskovalnem
  načrtu iz člena 13
  ; |
| --- | --- |

(a)

z zagotavljanjem finančne podpore raziskovalnim prizadevanjem na področju kibernetske varnosti, ki temeljijo na skupnem, nenehno vrednotenem in
  izboljševanjem
  večletnem strateškem, industrijskem, tehnološkem in raziskovalnem
  načrtu iz člena 13
  ;

izboljševanjem

načrtu iz člena 13

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 – točka b

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | s 
  podporo obsežnim raziskovalnim
  in
  predstavitvenim projektom
  v zvezi s kibernetskovarnostnimi tehnološkimi zmogljivostmi naslednje generacije v sodelovanju s panogo in mrežo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

s 
  podporo obsežnim raziskovalnim
  in
  predstavitvenim projektom
  v zvezi s kibernetskovarnostnimi tehnološkimi zmogljivostmi naslednje generacije v sodelovanju s panogo in mrežo;

podporo obsežnim raziskovalnim

predstavitvenim projektom

| (b) | s 
  podpiranjem obsežnih raziskovalnih
  in
  predstavitvenih projektov
  v zvezi s kibernetskovarnostnimi tehnološkimi zmogljivostmi naslednje generacije v sodelovanju s panogo
  , akademsko
  in
  raziskovalno skupnostjo, javnim sektorjem in organi, vključno z
  mrežo
  in skupnostjo
  ; |
| --- | --- |

(b)

s 
  podpiranjem obsežnih raziskovalnih
  in
  predstavitvenih projektov
  v zvezi s kibernetskovarnostnimi tehnološkimi zmogljivostmi naslednje generacije v sodelovanju s panogo
  , akademsko
  in
  raziskovalno skupnostjo, javnim sektorjem in organi, vključno z
  mrežo
  in skupnostjo
  ;

podpiranjem obsežnih raziskovalnih

predstavitvenih projektov

, akademsko

raziskovalno skupnostjo, javnim sektorjem in organi, vključno z

in skupnostjo

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 – točka b a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | z zagotavljanjem spoštovanja za temeljne pravice in etično ravnanje v raziskovalnih projektih na področju kibernetske varnosti, ki jih podpira strokovni center. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

z zagotavljanjem spoštovanja za temeljne pravice in etično ravnanje v raziskovalnih projektih na področju kibernetske varnosti, ki jih podpira strokovni center.

z zagotavljanjem spoštovanja za temeljne pravice in etično ravnanje v raziskovalnih projektih na področju kibernetske varnosti, ki jih podpira strokovni center.

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 – točka b b (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 – točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | s spremljanjem poročil o šibkih točkah, ki jih odkrije skupnost, in olajšanjem razkrivanja šibkih točk, razvoja popravkov in rešitev ter njihovega razširjanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bb)

(bb)

s spremljanjem poročil o šibkih točkah, ki jih odkrije skupnost, in olajšanjem razkrivanja šibkih točk, razvoja popravkov in rešitev ter njihovega razširjanja;

s spremljanjem poročil o šibkih točkah, ki jih odkrije skupnost, in olajšanjem razkrivanja šibkih točk, razvoja popravkov in rešitev ter njihovega razširjanja;

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 – točka b c (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 – točka b c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bc) | s spremljanjem rezultatov raziskav o algoritmih samostojnega učenja, ki se uporabljajo za zlonamerne kibernetske dejavnosti, v sodelovanju z agencijo ENISA in podpiranjem izvajanja Direktive (EU) 2016/1148; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bc)

(bc)

s spremljanjem rezultatov raziskav o algoritmih samostojnega učenja, ki se uporabljajo za zlonamerne kibernetske dejavnosti, v sodelovanju z agencijo ENISA in podpiranjem izvajanja Direktive (EU) 2016/1148;

s spremljanjem rezultatov raziskav o algoritmih samostojnega učenja, ki se uporabljajo za zlonamerne kibernetske dejavnosti, v sodelovanju z agencijo ENISA in podpiranjem izvajanja Direktive (EU) 2016/1148;

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 – točka b d (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 – točka b d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bd) | s podporo raziskavam na področju kibernetske kriminalitete; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bd)

(bd)

s podporo raziskavam na področju kibernetske kriminalitete;

s podporo raziskavam na področju kibernetske kriminalitete;

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 – točka b e (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 – točka b e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (be) | s podporo raziskavam in razvoju izdelkov in procesov, ki se lahko svobodno preučujejo, delijo in nadgrajujejo, zlasti na področju preverjene in preverljive strojne in programske opreme, v tesnem sodelovanju s panogo, mrežo in skupnostjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(be)

(be)

s podporo raziskavam in razvoju izdelkov in procesov, ki se lahko svobodno preučujejo, delijo in nadgrajujejo, zlasti na področju preverjene in preverljive strojne in programske opreme, v tesnem sodelovanju s panogo, mrežo in skupnostjo.

s podporo raziskavam in razvoju izdelkov in procesov, ki se lahko svobodno preučujejo, delijo in nadgrajujejo, zlasti na področju preverjene in preverljive strojne in programske opreme, v tesnem sodelovanju s panogo, mrežo in skupnostjo.

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 – točka c

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | s podporo raziskavam in inovacijam za standardizacijo v tehnologiji na področju kibernetske varnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

s podporo raziskavam in inovacijam za standardizacijo v tehnologiji na področju kibernetske varnosti;

| (c) | s podporo raziskavam in inovacijam za
  formalno in neformalno
  standardizacijo
  in certificiranje
  v tehnologiji na področju kibernetske varnosti
  z vzpostavitvijo povezave z obstoječim delom in po potrebi v tesnem sodelovanju z evropskimi organizacijami za standardizacijo, certifikacijskimi organi in agencijo ENISA
  ; |
| --- | --- |

(c)

s podporo raziskavam in inovacijam za
  formalno in neformalno
  standardizacijo
  in certificiranje
  v tehnologiji na področju kibernetske varnosti
  z vzpostavitvijo povezave z obstoječim delom in po potrebi v tesnem sodelovanju z evropskimi organizacijami za standardizacijo, certifikacijskimi organi in agencijo ENISA
  ;

formalno in neformalno

in certificiranje

z vzpostavitvijo povezave z obstoječim delom in po potrebi v tesnem sodelovanju z evropskimi organizacijami za standardizacijo, certifikacijskimi organi in agencijo ENISA

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 – točka c a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | z zagotavljanjem posebne podpore malim in srednjim podjetjem – tudi prek strokovnega centra in mreže – z olajšanjem njihovega dostopa do znanja in usposabljanja prek prilagojenega dostopa do rezultatov raziskav in razvoja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

z zagotavljanjem posebne podpore malim in srednjim podjetjem – tudi prek strokovnega centra in mreže – z olajšanjem njihovega dostopa do znanja in usposabljanja prek prilagojenega dostopa do rezultatov raziskav in razvoja;

z zagotavljanjem posebne podpore malim in srednjim podjetjem – tudi prek strokovnega centra in mreže – z olajšanjem njihovega dostopa do znanja in usposabljanja prek prilagojenega dostopa do rezultatov raziskav in razvoja;

Sprememba 184

Sprememba 184

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 7 – uvodni del

Člen 4 – odstavek 1 – točka 7 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7. | s krepitvijo sodelovanja med civilnim in obrambnim področjem v zvezi s tehnologijami in aplikacijami z dvojno rabo na področju kibernetske varnosti, in sicer z opravljanjem naslednjih nalog: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.

s krepitvijo sodelovanja med civilnim in obrambnim področjem v zvezi s tehnologijami in aplikacijami z dvojno rabo na področju kibernetske varnosti, in sicer z opravljanjem naslednjih nalog:

| 7. | s krepitvijo sodelovanja med civilnim in obrambnim področjem v zvezi s tehnologijami in aplikacijami z dvojno rabo na področju kibernetske varnosti, in sicer z opravljanjem naslednjih nalog
  , ki so tehnologija, uporaba in storitve reaktivne in obrambne kibernetske obrambe
  : |
| --- | --- |

7.

s krepitvijo sodelovanja med civilnim in obrambnim področjem v zvezi s tehnologijami in aplikacijami z dvojno rabo na področju kibernetske varnosti, in sicer z opravljanjem naslednjih nalog
  , ki so tehnologija, uporaba in storitve reaktivne in obrambne kibernetske obrambe
  :

, ki so tehnologija, uporaba in storitve reaktivne in obrambne kibernetske obrambe

Sprememba 185

Sprememba 185

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 8 – uvodni del

Člen 4 – odstavek 1 – točka 8 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8. | izboljševati sinergijske učinke med civilnimi in obrambnimi vidiki kibernetske varnosti v zvezi z evropskim obrambnim skladom z opravljanjem naslednjih nalog: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.

izboljševati sinergijske učinke med civilnimi in obrambnimi vidiki kibernetske varnosti v zvezi z evropskim obrambnim skladom z opravljanjem naslednjih nalog:

| 8. | izboljševati sinergijske učinke med civilnimi in obrambnimi vidiki kibernetske varnosti v zvezi z evropskim obrambnim skladom z opravljanjem naslednjih nalog
  , ki so tehnologija, uporaba in storitve reaktivne in obrambne kibernetske obrambe
  : |
| --- | --- |

8.

izboljševati sinergijske učinke med civilnimi in obrambnimi vidiki kibernetske varnosti v zvezi z evropskim obrambnim skladom z opravljanjem naslednjih nalog
  , ki so tehnologija, uporaba in storitve reaktivne in obrambne kibernetske obrambe
  :

, ki so tehnologija, uporaba in storitve reaktivne in obrambne kibernetske obrambe

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 8 – točka b a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka 8 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | z zagotavljanjem pomoči in svetovanjem Komisiji glede izvajanja Uredbe (EU) 2019/XXX [prenovitev Uredbe (ES) št. 428/2009, kot je predlagana s COM(2016)0616]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

z zagotavljanjem pomoči in svetovanjem Komisiji glede izvajanja Uredbe (EU) 2019/XXX [prenovitev Uredbe (ES) št. 428/2009, kot je predlagana s COM(2016)0616];

z zagotavljanjem pomoči in svetovanjem Komisiji glede izvajanja Uredbe (EU) 2019/XXX [prenovitev Uredbe (ES) št. 428/2009, kot je predlagana s COM(2016)0616];

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 8 a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 8a. | prispevati k prizadevanjem Unije za okrepitev mednarodnega sodelovanja na področju kibernetske varnosti:









  (a) | z olajšanjem sodelovanja strokovnega centra na mednarodnih konferencah in v vladnih organizacijah ter s prispevanjem k mednarodnim organizacijam za standardizacijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8a.

8a.

prispevati k prizadevanjem Unije za okrepitev mednarodnega sodelovanja na področju kibernetske varnosti:

(a)

(a)

z olajšanjem sodelovanja strokovnega centra na mednarodnih konferencah in v vladnih organizacijah ter s prispevanjem k mednarodnim organizacijam za standardizacijo;

z olajšanjem sodelovanja strokovnega centra na mednarodnih konferencah in v vladnih organizacijah ter s prispevanjem k mednarodnim organizacijam za standardizacijo;

| (b) | s sodelovanjem s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami v okviru ustreznih mednarodnih okvirov sodelovanja. |
| --- | --- |

(b)

(b)

s sodelovanjem s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami v okviru ustreznih mednarodnih okvirov sodelovanja.

s sodelovanjem s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami v okviru ustreznih mednarodnih okvirov sodelovanja.

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – naslov

Člen 5 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Naložba v infrastrukturo, zmogljivosti, izdelke ali
  rešitve
  in njihova uporaba | Naložba v infrastrukturo, zmogljivosti, izdelke ali
  procese
  in njihova uporaba |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Naložba v infrastrukturo, zmogljivosti, izdelke ali
  rešitve
  in njihova uporaba

rešitve

Naložba v infrastrukturo, zmogljivosti, izdelke ali
  procese
  in njihova uporaba

procese

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – uvodno besedilo

Člen 5 – odstavek 1 – uvodno besedilo

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kadar strokovni center zagotavlja financiranje infrastrukture, zmogljivosti, izdelkov ali
  rešitev
  v skladu s členom 4(3) in (4) v obliki nepovratnih sredstev ali nagrade, lahko delovni načrt strokovnega centra podrobno določi zlasti: | 1.   Kadar strokovni center zagotavlja financiranje infrastrukture, zmogljivosti, izdelkov ali
  procesov
  v skladu s členom 4(3) in (4) v obliki
  javnih naročil,
  nepovratnih sredstev ali nagrade, lahko delovni načrt strokovnega centra podrobno določi zlasti: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Kadar strokovni center zagotavlja financiranje infrastrukture, zmogljivosti, izdelkov ali
  rešitev
  v skladu s členom 4(3) in (4) v obliki nepovratnih sredstev ali nagrade, lahko delovni načrt strokovnega centra podrobno določi zlasti:

1.   Kadar strokovni center zagotavlja financiranje infrastrukture, zmogljivosti, izdelkov ali
  procesov
  v skladu s členom 4(3) in (4) v obliki
  javnih naročil,
  nepovratnih sredstev ali nagrade, lahko delovni načrt strokovnega centra podrobno določi zlasti:

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | pravila
  o delovanju infrastrukture ali zmogljivosti, kadar je ustrezno tudi poverjanje dejavnosti organu gostitelju na podlagi meril, ki jih določi strokovni center; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

pravila
  o delovanju infrastrukture ali zmogljivosti, kadar je ustrezno tudi poverjanje dejavnosti organu gostitelju na podlagi meril, ki jih določi strokovni center;

pravila

| (a) | posebna pravila
  o delovanju infrastrukture ali zmogljivosti, kadar je ustrezno tudi poverjanje dejavnosti organu gostitelju na podlagi meril, ki jih določi strokovni center; |
| --- | --- |

(a)

posebna pravila
  o delovanju infrastrukture ali zmogljivosti, kadar je ustrezno tudi poverjanje dejavnosti organu gostitelju na podlagi meril, ki jih določi strokovni center;

posebna pravila

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 5 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | posebna pravila za različne faze izvajanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

posebna pravila za različne faze izvajanja;

posebna pravila za različne faze izvajanja;

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka b b (novo)

Člen 5 – odstavek 1 – točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | da je zaradi prispevka Unije dostop odprt, kolikor je mogoče in zaprt, kolikor je potrebno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bb)

(bb)

da je zaradi prispevka Unije dostop odprt, kolikor je mogoče in zaprt, kolikor je potrebno;

da je zaradi prispevka Unije dostop odprt, kolikor je mogoče in zaprt, kolikor je potrebno;

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Strokovni center je lahko odgovoren za splošno izvajanje ustreznih skupnih dejavnosti javnega naročanja, vključno s predkomercialnimi javnimi naročili v imenu članov mreže
  , članov strokovne skupnosti za kibernetsko varnost ali ostalih tretjih strani, ki predstavljajo uporabnike izdelkov in rešitev za kibernetsko varnost
  . V ta namen lahko strokovnemu centru pomaga eden ali več nacionalnih koordinacijskih centrov
  ali
  članov strokovne skupnosti za kibernetsko varnost. | 2.   Strokovni center je lahko odgovoren za splošno izvajanje ustreznih skupnih dejavnosti javnega naročanja, vključno s predkomercialnimi javnimi naročili v imenu članov mreže. V ta namen lahko strokovnemu centru pomaga eden ali več nacionalnih koordinacijskih centrov, članov strokovne skupnosti za kibernetsko varnost
  ali ustreznih evropskih vozlišč za digitalne inovacije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Strokovni center je lahko odgovoren za splošno izvajanje ustreznih skupnih dejavnosti javnega naročanja, vključno s predkomercialnimi javnimi naročili v imenu članov mreže
  , članov strokovne skupnosti za kibernetsko varnost ali ostalih tretjih strani, ki predstavljajo uporabnike izdelkov in rešitev za kibernetsko varnost
  . V ta namen lahko strokovnemu centru pomaga eden ali več nacionalnih koordinacijskih centrov
  ali
  članov strokovne skupnosti za kibernetsko varnost.

2.   Strokovni center je lahko odgovoren za splošno izvajanje ustreznih skupnih dejavnosti javnega naročanja, vključno s predkomercialnimi javnimi naročili v imenu članov mreže. V ta namen lahko strokovnemu centru pomaga eden ali več nacionalnih koordinacijskih centrov, članov strokovne skupnosti za kibernetsko varnost
  ali ustreznih evropskih vozlišč za digitalne inovacije
  .

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek - 1 (novo)

Člen 6 – odstavek - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1.
     
  V vsaki državi članici se vzpostavi enotni nacionalni center za usklajevanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

-1.
     
  V vsaki državi članici se vzpostavi enotni nacionalni center za usklajevanje.

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4

Člen 6 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Imenovani nacionalni koordinacijski center je strokovnemu centru in mreži sposoben pomagati pri izpolnjevanju njunega poslanstva iz člena 3 te uredbe. Ima tehnološko strokovno znanje na področju kibernetske varnosti ali neposreden dostop do njega in je sposoben učinkovitega sodelovanja ter usklajevanja z industrijo, javnim sektorjem in raziskovalno skupnostjo. | 4.   Imenovani nacionalni koordinacijski center je strokovnemu centru in mreži sposoben pomagati pri izpolnjevanju njunega poslanstva iz člena 3 te uredbe. Ima tehnološko strokovno znanje na področju kibernetske varnosti ali neposreden dostop do njega in je sposoben učinkovitega sodelovanja ter usklajevanja z industrijo, javnim sektorjem
  , akademsko
  in raziskovalno skupnostjo
  ter državljani. Komisija izda smernice, v katerih natančneje določi postopek ocenjevanja in pojasni uporabo meril. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Imenovani nacionalni koordinacijski center je strokovnemu centru in mreži sposoben pomagati pri izpolnjevanju njunega poslanstva iz člena 3 te uredbe. Ima tehnološko strokovno znanje na področju kibernetske varnosti ali neposreden dostop do njega in je sposoben učinkovitega sodelovanja ter usklajevanja z industrijo, javnim sektorjem in raziskovalno skupnostjo.

4.   Imenovani nacionalni koordinacijski center je strokovnemu centru in mreži sposoben pomagati pri izpolnjevanju njunega poslanstva iz člena 3 te uredbe. Ima tehnološko strokovno znanje na področju kibernetske varnosti ali neposreden dostop do njega in je sposoben učinkovitega sodelovanja ter usklajevanja z industrijo, javnim sektorjem
  , akademsko
  in raziskovalno skupnostjo
  ter državljani. Komisija izda smernice, v katerih natančneje določi postopek ocenjevanja in pojasni uporabo meril.

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 5

Člen 6 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Razmerje med strokovnim centrom in nacionalnimi koordinacijskimi centri temelji na pogodbenem sporazumu, ki ga podpišeta strokovni center in vsak nacionalni koordinacijski center. Sporazum
  določa
  pravila o razmerju in delitvi nalog med strokovnim centrom in vsakim nacionalnim koordinacijskim centrom. | 5.   Razmerje med strokovnim centrom in nacionalnimi koordinacijskimi centri temelji na
  standardnem
  pogodbenem sporazumu, ki ga podpišeta strokovni center in vsak nacionalni koordinacijski center. Sporazum
  je sestavljen iz istega sklopa harmoniziranih splošnih pogojev, ki določajo
  pravila o razmerju in delitvi nalog med strokovnim centrom in vsakim nacionalnim koordinacijskim centrom
  , ter posebnih pogojev, prilagojenih ustreznemu nacionalnemu centru za usklajevanje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Razmerje med strokovnim centrom in nacionalnimi koordinacijskimi centri temelji na pogodbenem sporazumu, ki ga podpišeta strokovni center in vsak nacionalni koordinacijski center. Sporazum
  določa
  pravila o razmerju in delitvi nalog med strokovnim centrom in vsakim nacionalnim koordinacijskim centrom.

5.   Razmerje med strokovnim centrom in nacionalnimi koordinacijskimi centri temelji na
  standardnem
  pogodbenem sporazumu, ki ga podpišeta strokovni center in vsak nacionalni koordinacijski center. Sporazum
  je sestavljen iz istega sklopa harmoniziranih splošnih pogojev, ki določajo
  pravila o razmerju in delitvi nalog med strokovnim centrom in vsakim nacionalnim koordinacijskim centrom
  , ter posebnih pogojev, prilagojenih ustreznemu nacionalnemu centru za usklajevanje
  .

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 5 a (novo)

Člen 6 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Komisija v skladu s členom 45a sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe z opredelitvijo harmoniziranih splošnih pogojev pogodbenih sporazumov iz odstavka 5 tega člena in njihove oblike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Komisija v skladu s členom 45a sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe z opredelitvijo harmoniziranih splošnih pogojev pogodbenih sporazumov iz odstavka 5 tega člena in njihove oblike.

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka a

Člen 7 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | podpirati strokovni center pri doseganju njegovih ciljev in zlasti pri usklajevanju strokovne skupnosti za kibernetsko varnost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

podpirati strokovni center pri doseganju njegovih ciljev in zlasti pri usklajevanju strokovne skupnosti za kibernetsko varnost;

| (a) | podpirati strokovni center pri doseganju njegovih ciljev in zlasti pri
  vzpostavitvi in
  usklajevanju strokovne skupnosti za kibernetsko varnost; |
| --- | --- |

(a)

podpirati strokovni center pri doseganju njegovih ciljev in zlasti pri
  vzpostavitvi in
  usklajevanju strokovne skupnosti za kibernetsko varnost;

vzpostavitvi in

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka b

Člen 7 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | olajšati
  udeležbo industrije in drugih akterjev na ravni držav članic pri čezmejnih projektih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

olajšati
  udeležbo industrije in drugih akterjev na ravni držav članic pri čezmejnih projektih;

olajšati

| (b) | krepiti, spodbujati in olajšati
  udeležbo
  civilne družbe,
  industrije
  , zlasti zagonskih podjetij ter malih
  in
  srednjih podjetij, akademskih krogov in raziskovalne skupnosti ter
  drugih akterjev na ravni držav članic pri čezmejnih projektih; |
| --- | --- |

(b)

krepiti, spodbujati in olajšati
  udeležbo
  civilne družbe,
  industrije
  , zlasti zagonskih podjetij ter malih
  in
  srednjih podjetij, akademskih krogov in raziskovalne skupnosti ter
  drugih akterjev na ravni držav članic pri čezmejnih projektih;

krepiti, spodbujati in olajšati

civilne družbe,

, zlasti zagonskih podjetij ter malih

srednjih podjetij, akademskih krogov in raziskovalne skupnosti ter

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 7 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | skupaj z drugimi subjekti s podobnimi nalogami delovati kot enotna kontaktna točka za izdelke in procese za kibernetsko varnost, ki se financirajo iz drugih programov Unije, kot je InvestEU ali program enotnega trga, zlasti za mala in srednja podjetja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

skupaj z drugimi subjekti s podobnimi nalogami delovati kot enotna kontaktna točka za izdelke in procese za kibernetsko varnost, ki se financirajo iz drugih programov Unije, kot je InvestEU ali program enotnega trga, zlasti za mala in srednja podjetja;

skupaj z drugimi subjekti s podobnimi nalogami delovati kot enotna kontaktna točka za izdelke in procese za kibernetsko varnost, ki se financirajo iz drugih programov Unije, kot je InvestEU ali program enotnega trga, zlasti za mala in srednja podjetja;

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka c

Člen 7 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | skupaj s strokovnim centrom prispevati k opredelitvi in obravnavanju sektorskih
  industrijskih
  izzivov na področju kibernetske varnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

skupaj s strokovnim centrom prispevati k opredelitvi in obravnavanju sektorskih
  industrijskih
  izzivov na področju kibernetske varnosti;

industrijskih

| (c) | skupaj s strokovnim centrom prispevati k opredelitvi in obravnavanju sektorskih izzivov na področju kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

(c)

skupaj s strokovnim centrom prispevati k opredelitvi in obravnavanju sektorskih izzivov na področju kibernetske varnosti;

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 7 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | tesno sodelovati z nacionalnimi organizacijami za standardizacijo, da bi spodbujali uporabo obstoječih standardov in pri določanju novih standardov vključili vse ustrezne deležnike, zlasti mala in srednja podjetja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

tesno sodelovati z nacionalnimi organizacijami za standardizacijo, da bi spodbujali uporabo obstoječih standardov in pri določanju novih standardov vključili vse ustrezne deležnike, zlasti mala in srednja podjetja;

tesno sodelovati z nacionalnimi organizacijami za standardizacijo, da bi spodbujali uporabo obstoječih standardov in pri določanju novih standardov vključili vse ustrezne deležnike, zlasti mala in srednja podjetja;

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka e

Člen 7 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | prizadevati si za sinergije z ustreznimi dejavnostmi na nacionalni in
  regionalni
  ravni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

prizadevati si za sinergije z ustreznimi dejavnostmi na nacionalni in
  regionalni
  ravni;

regionalni

| (e) | prizadevati si za sinergije z ustreznimi dejavnostmi na nacionalni
  , regionalni
  in
  lokalni
  ravni; |
| --- | --- |

(e)

prizadevati si za sinergije z ustreznimi dejavnostmi na nacionalni
  , regionalni
  in
  lokalni
  ravni;

, regionalni

lokalni

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka f a (novo)

Člen 7 – odstavek 1 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | spodbujati in razširjati skupne minimalne izobraževalne programe za kibernetsko varnost v sodelovanju z ustreznimi organi v državah članicah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

spodbujati in razširjati skupne minimalne izobraževalne programe za kibernetsko varnost v sodelovanju z ustreznimi organi v državah članicah;

spodbujati in razširjati skupne minimalne izobraževalne programe za kibernetsko varnost v sodelovanju z ustreznimi organi v državah članicah;

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka g

Člen 7 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | spodbujati in razširjati ustrezne delovne rezultate mreže, strokovne skupnosti za kibernetsko varnost in strokovnega centra na nacionalni ali
  regionalni
  ravni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

spodbujati in razširjati ustrezne delovne rezultate mreže, strokovne skupnosti za kibernetsko varnost in strokovnega centra na nacionalni ali
  regionalni
  ravni;

regionalni

| (g) | spodbujati in razširjati ustrezne delovne rezultate mreže, strokovne skupnosti za kibernetsko varnost in strokovnega centra na nacionalni
  , regionalni
  ali
  lokalni
  ravni; |
| --- | --- |

(g)

spodbujati in razširjati ustrezne delovne rezultate mreže, strokovne skupnosti za kibernetsko varnost in strokovnega centra na nacionalni
  , regionalni
  ali
  lokalni
  ravni;

, regionalni

lokalni

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka h

Člen 7 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | ocenjevati zahtevke subjektov, ki imajo sedež v isti državi članici kot koordinacijski center, da postanejo del strokovne skupnosti za kibernetsko varnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

ocenjevati zahtevke subjektov, ki imajo sedež v isti državi članici kot koordinacijski center, da postanejo del strokovne skupnosti za kibernetsko varnost.

| (h) | ocenjevati zahtevke subjektov
  in posameznikov
  , ki imajo sedež v isti državi članici kot koordinacijski center, da postanejo del strokovne skupnosti za kibernetsko varnost. |
| --- | --- |

(h)

ocenjevati zahtevke subjektov
  in posameznikov
  , ki imajo sedež v isti državi članici kot koordinacijski center, da postanejo del strokovne skupnosti za kibernetsko varnost.

in posameznikov

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 4

Člen 7 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Kadar je ustrezno, nacionalni koordinacijski centri sodelujejo prek mreže
  za namen izvajanja nalog iz točk (a), (b), (c), (e) in (g)
  odstavka 1. | 4.   Kadar je ustrezno, nacionalni koordinacijski centri sodelujejo prek mreže
  in z ustreznimi vozlišči za evropske digitalne inovacije za namen izvajanja nalog iz
  odstavka 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Kadar je ustrezno, nacionalni koordinacijski centri sodelujejo prek mreže
  za namen izvajanja nalog iz točk (a), (b), (c), (e) in (g)
  odstavka 1.

4.   Kadar je ustrezno, nacionalni koordinacijski centri sodelujejo prek mreže
  in z ustreznimi vozlišči za evropske digitalne inovacije za namen izvajanja nalog iz
  odstavka 1.

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Strokovna skupnost za kibernetsko varnost prispeva k poslanstvu strokovnega centra, kot je določeno v členu 3, ter krepi in razširja strokovno znanje o kibernetski varnosti po vsej Uniji. | 1.   Strokovna skupnost za kibernetsko varnost prispeva k poslanstvu strokovnega centra, kot je določeno v členu 3, ter krepi
  , združuje, deli
  in razširja strokovno znanje o kibernetski varnosti po vsej Uniji
  ter zagotavlja tehnično strokovno znanje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Strokovna skupnost za kibernetsko varnost prispeva k poslanstvu strokovnega centra, kot je določeno v členu 3, ter krepi in razširja strokovno znanje o kibernetski varnosti po vsej Uniji.

1.   Strokovna skupnost za kibernetsko varnost prispeva k poslanstvu strokovnega centra, kot je določeno v členu 3, ter krepi
  , združuje, deli
  in razširja strokovno znanje o kibernetski varnosti po vsej Uniji
  ter zagotavlja tehnično strokovno znanje
  .

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Strokovno skupnost za kibernetsko varnost sestavljajo industrija,
  akademske
  in
  neprofitne raziskovalne
  organizacije in združenja ter javni in drugi subjekti, ki se ukvarjajo z operativnimi in tehničnimi zadevami. Združuje glavne
  zainteresirane strani
  v zvezi s tehnološkimi in
  industrijskimi kibernetskovarnostnimi
  zmogljivostmi v Uniji
  . Vključuje
  nacionalne koordinacijske centre ter institucije in organe Unije z ustreznim strokovnim znanjem. | 2.   Strokovno skupnost za kibernetsko varnost sestavljajo
  civilna družba,
  industrija
  na strani ponudbe in povpraševanja
  ,
  vključno z MSP, akademska
  in
  raziskovalna skupnost, združenja uporabnikov, posamezni strokovnjaki, ustrezne evropske
  organizacije
  za standardizacijo
  in
  druga
  združenja ter javni in drugi subjekti, ki se ukvarjajo z operativnimi in tehničnimi zadevami
  na področju kibernetske varnosti
  . Združuje glavne
  deležnike
  v zvezi s tehnološkimi
  , industrijskimi, akademskimi
  in
  raziskovalnimi ter družbenimi
  zmogljivostmi
  in sposobnostmi na področju kibernetske varnosti
  v Uniji
  in
  nacionalne koordinacijske centre
  , evropska vozlišča za digitalne inovacije
  ter institucije in organe Unije z ustreznim strokovnim znanjem
  v skladu s členom 10 te uredbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Strokovno skupnost za kibernetsko varnost sestavljajo industrija,
  akademske
  in
  neprofitne raziskovalne
  organizacije in združenja ter javni in drugi subjekti, ki se ukvarjajo z operativnimi in tehničnimi zadevami. Združuje glavne
  zainteresirane strani
  v zvezi s tehnološkimi in
  industrijskimi kibernetskovarnostnimi
  zmogljivostmi v Uniji
  . Vključuje
  nacionalne koordinacijske centre ter institucije in organe Unije z ustreznim strokovnim znanjem.

2.   Strokovno skupnost za kibernetsko varnost sestavljajo
  civilna družba,
  industrija
  na strani ponudbe in povpraševanja
  ,
  vključno z MSP, akademska
  in
  raziskovalna skupnost, združenja uporabnikov, posamezni strokovnjaki, ustrezne evropske
  organizacije
  za standardizacijo
  in
  druga
  združenja ter javni in drugi subjekti, ki se ukvarjajo z operativnimi in tehničnimi zadevami
  na področju kibernetske varnosti
  . Združuje glavne
  deležnike
  v zvezi s tehnološkimi
  , industrijskimi, akademskimi
  in
  raziskovalnimi ter družbenimi
  zmogljivostmi
  in sposobnostmi na področju kibernetske varnosti
  v Uniji
  in
  nacionalne koordinacijske centre
  , evropska vozlišča za digitalne inovacije
  ter institucije in organe Unije z ustreznim strokovnim znanjem
  v skladu s členom 10 te uredbe
  .

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3 – uvodno besedilo

Člen 8 – odstavek 3 – uvodno besedilo

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kot člani strokovne skupnosti za kibernetsko varnost so lahko akreditirani samo subjekti s sedežem v Uniji.
  Izkazovati
  morajo strokovno znanje na področju kibernetske varnosti na najmanj enem od naslednjih področij: | 3.   Kot člani strokovne skupnosti za kibernetsko varnost so lahko akreditirani samo subjekti s sedežem v Uniji
  in posamezniki, ki prebivajo znotraj Unije, Evropskega gospodarskega prostora (EEA) ali Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA)
  .
  Prosilci
  morajo
  izkazati
  strokovno znanje na področju kibernetske varnosti na najmanj enem od naslednjih področij: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Kot člani strokovne skupnosti za kibernetsko varnost so lahko akreditirani samo subjekti s sedežem v Uniji.
  Izkazovati
  morajo strokovno znanje na področju kibernetske varnosti na najmanj enem od naslednjih področij:

3.   Kot člani strokovne skupnosti za kibernetsko varnost so lahko akreditirani samo subjekti s sedežem v Uniji
  in posamezniki, ki prebivajo znotraj Unije, Evropskega gospodarskega prostora (EEA) ali Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA)
  .
  Prosilci
  morajo
  izkazati
  strokovno znanje na področju kibernetske varnosti na najmanj enem od naslednjih področij:

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3 – točka a

Člen 8 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | raziskave, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

raziskave,

| (a) | akademski svet ali
  raziskave, |
| --- | --- |

(a)

akademski svet ali
  raziskave,

akademski svet ali

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3 – točka c a (novo)

Člen 8 – odstavek 3 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | etika, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

etika,

etika,

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3 – točka c b (novo)

Člen 8 – odstavek 3 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | formalna in tehnična standardizacija in specifikacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(cb)

(cb)

formalna in tehnična standardizacija in specifikacije.

formalna in tehnična standardizacija in specifikacije.

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 4

Člen 8 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Strokovni center akreditira subjekte, ustanovljene po nacionalnem pravu, kot člane strokovne skupnosti za kibernetsko varnost, ko nacionalni koordinacijski center države članice, v kateri ima subjekt sedež, oceni, ali navedeni subjekt izpolnjuje merila iz odstavka 3. Akreditacija ni časovno omejena, vendar jo lahko strokovni center kadar koli prekliče, če sam ali ustrezni nacionalni koordinacijski center meni, da subjekt ne izpolnjuje meril iz odstavka 3 ali če zanj veljajo ustrezne določbe iz člena 136 Uredbe XXX [nova finančna uredba]. | 4.   Strokovni center akreditira subjekte, ustanovljene po nacionalnem pravu,
  ali fizične osebe
  kot člane strokovne skupnosti za kibernetsko varnost, ko nacionalni
  strokovni center,
  koordinacijski center države članice, v kateri ima subjekt sedež
  ali fizična oseba prebivališče
  ,
  usklajeno
  oceni, ali navedeni subjekt izpolnjuje merila iz odstavka 3. Akreditacija ni časovno omejena, vendar jo lahko strokovni center kadar koli prekliče, če sam ali ustrezni nacionalni koordinacijski center meni, da subjekt
  ali fizična oseba
  ne izpolnjuje meril iz odstavka 3 ali če zanj veljajo ustrezne določbe iz člena 136 Uredbe XXX [nova finančna uredba].
  Nacionalni koordinacijski centri držav članic si prizadevajo za uravnoteženo zastopanost deležnikov v skupnosti, tako da dejavno spodbujajo udeležbo premalo zastopanih kategorij, zlasti MSP, in skupin posameznikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Strokovni center akreditira subjekte, ustanovljene po nacionalnem pravu, kot člane strokovne skupnosti za kibernetsko varnost, ko nacionalni koordinacijski center države članice, v kateri ima subjekt sedež, oceni, ali navedeni subjekt izpolnjuje merila iz odstavka 3. Akreditacija ni časovno omejena, vendar jo lahko strokovni center kadar koli prekliče, če sam ali ustrezni nacionalni koordinacijski center meni, da subjekt ne izpolnjuje meril iz odstavka 3 ali če zanj veljajo ustrezne določbe iz člena 136 Uredbe XXX [nova finančna uredba].

4.   Strokovni center akreditira subjekte, ustanovljene po nacionalnem pravu,
  ali fizične osebe
  kot člane strokovne skupnosti za kibernetsko varnost, ko nacionalni
  strokovni center,
  koordinacijski center države članice, v kateri ima subjekt sedež
  ali fizična oseba prebivališče
  ,
  usklajeno
  oceni, ali navedeni subjekt izpolnjuje merila iz odstavka 3. Akreditacija ni časovno omejena, vendar jo lahko strokovni center kadar koli prekliče, če sam ali ustrezni nacionalni koordinacijski center meni, da subjekt
  ali fizična oseba
  ne izpolnjuje meril iz odstavka 3 ali če zanj veljajo ustrezne določbe iz člena 136 Uredbe XXX [nova finančna uredba].
  Nacionalni koordinacijski centri držav članic si prizadevajo za uravnoteženo zastopanost deležnikov v skupnosti, tako da dejavno spodbujajo udeležbo premalo zastopanih kategorij, zlasti MSP, in skupin posameznikov.

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 4 a (novo)

Člen 8 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 45a, v katerih podrobneje določi merila iz odstavka 3 tega člena za izbor prosilcev ter postopke za oceno in akreditacijo subjektov, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 4 tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 45a, v katerih podrobneje določi merila iz odstavka 3 tega člena za izbor prosilcev ter postopke za oceno in akreditacijo subjektov, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 4 tega člena.

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

Člen 9 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | podpirajo strokovni center s poročanjem o šibkih točkah in njihovim razkrivanjem, jih pomagajo odpravljati in svetujejo, kako jih zmanjšati, tudi s pomočjo certificiranja v okviru shem, sprejetih v skladu z Uredbo (EU) 2019/XXX [uredba o kibernetski varnosti]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5a)

(5a)

podpirajo strokovni center s poročanjem o šibkih točkah in njihovim razkrivanjem, jih pomagajo odpravljati in svetujejo, kako jih zmanjšati, tudi s pomočjo certificiranja v okviru shem, sprejetih v skladu z Uredbo (EU) 2019/XXX [uredba o kibernetski varnosti].

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Strokovni center sodeluje z ustreznimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, vključno z 
  Agencijo Evropske unije za varnost omrežij in informacij
  , skupino za odzivanje na računalniške grožnje za evropske institucije, organe in agencije (CERT-EU), Evropsko službo za zunanje delovanje, skupnim raziskovalnim središčem Komisije, Izvajalsko agencijo za raziskave, Evropskim centrom za boj proti kibernetski kriminaliteti pri Europolu in Evropsko obrambno agencijo. | 1.   Strokovni center
  za zagotovitev skladnosti in dopolnjevanja pri projektih z dvojno rabi, storitvah in kompetencah
  sodeluje z ustreznimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, vključno z 
  ENISA
  , skupino za odzivanje na računalniške grožnje za evropske institucije, organe in agencije (CERT-EU), Evropsko službo za zunanje delovanje, skupnim raziskovalnim središčem Komisije, Izvajalsko agencijo za raziskave
  , zadevnimi evropskimi vozlišči za digitalne inovacije
  , Evropskim centrom za boj proti kibernetski kriminaliteti pri Europolu in Evropsko obrambno agencijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Strokovni center sodeluje z ustreznimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, vključno z 
  Agencijo Evropske unije za varnost omrežij in informacij
  , skupino za odzivanje na računalniške grožnje za evropske institucije, organe in agencije (CERT-EU), Evropsko službo za zunanje delovanje, skupnim raziskovalnim središčem Komisije, Izvajalsko agencijo za raziskave, Evropskim centrom za boj proti kibernetski kriminaliteti pri Europolu in Evropsko obrambno agencijo.

1.   Strokovni center
  za zagotovitev skladnosti in dopolnjevanja pri projektih z dvojno rabi, storitvah in kompetencah
  sodeluje z ustreznimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, vključno z 
  ENISA
  , skupino za odzivanje na računalniške grožnje za evropske institucije, organe in agencije (CERT-EU), Evropsko službo za zunanje delovanje, skupnim raziskovalnim središčem Komisije, Izvajalsko agencijo za raziskave
  , zadevnimi evropskimi vozlišči za digitalne inovacije
  , Evropskim centrom za boj proti kibernetski kriminaliteti pri Europolu in Evropsko obrambno agencijo.

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2

Člen 10 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Tako sodelovanje poteka v okviru delovnih dogovorov.
  Navedeni dogovori se predložijo Komisiji v
  predhodno
  odobritev
  . | 2.   Tako sodelovanje poteka v okviru delovnih dogovorov.
  Dogovore sprejme upravni odbor, potem ko jih
  predhodno
  odobri Komisija
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Tako sodelovanje poteka v okviru delovnih dogovorov.
  Navedeni dogovori se predložijo Komisiji v
  predhodno
  odobritev
  .

2.   Tako sodelovanje poteka v okviru delovnih dogovorov.
  Dogovore sprejme upravni odbor, potem ko jih
  predhodno
  odobri Komisija
  .

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1

Člen 12 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Upravni odbor sestavljajo po en predstavnik vsake države članice
  in pet predstavnikov
  Komisije v imenu Unije. | 1.   Upravni odbor sestavljajo po en predstavnik vsake države članice
  , en predstavnik, ki ga imenuje Evropski parlamenta kot opazovalec, ter štirje predstavniki
  Komisije v imenu Unije
  , pri čemer naj bi pri članih upravnega odbora in njihovih nadomestnih članih dosegli uravnoteženo zastopanost spolov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Upravni odbor sestavljajo po en predstavnik vsake države članice
  in pet predstavnikov
  Komisije v imenu Unije.

1.   Upravni odbor sestavljajo po en predstavnik vsake države članice
  , en predstavnik, ki ga imenuje Evropski parlamenta kot opazovalec, ter štirje predstavniki
  Komisije v imenu Unije
  , pri čemer naj bi pri članih upravnega odbora in njihovih nadomestnih članih dosegli uravnoteženo zastopanost spolov
  .

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3

Člen 12 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Člani upravnega odbora in njihovi namestniki so imenovani zaradi svojega znanja na področju
  tehnologije
  in ustreznih vodstvenih, upravnih in proračunskih znanj in spretnosti. Komisija in države članice si prizadevajo za omejitev menjav svojih predstavnikov v upravnem odboru, da bi zagotovile njegovo neprekinjeno delovanje. Komisija in države članice si prizadevajo za uravnoteženo zastopanost moških in žensk v upravnem odboru. | 3.   Člani upravnega odbora in njihovi namestniki so imenovani zaradi svojega znanja na področju
  kibernetske varnosti
  in ustreznih vodstvenih, upravnih in proračunskih znanj in spretnosti. Komisija in države članice si prizadevajo za omejitev menjav svojih predstavnikov v upravnem odboru, da bi zagotovile njegovo neprekinjeno delovanje. Komisija in države članice si prizadevajo za uravnoteženo zastopanost moških in žensk v upravnem odboru. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Člani upravnega odbora in njihovi namestniki so imenovani zaradi svojega znanja na področju
  tehnologije
  in ustreznih vodstvenih, upravnih in proračunskih znanj in spretnosti. Komisija in države članice si prizadevajo za omejitev menjav svojih predstavnikov v upravnem odboru, da bi zagotovile njegovo neprekinjeno delovanje. Komisija in države članice si prizadevajo za uravnoteženo zastopanost moških in žensk v upravnem odboru.

3.   Člani upravnega odbora in njihovi namestniki so imenovani zaradi svojega znanja na področju
  kibernetske varnosti
  in ustreznih vodstvenih, upravnih in proračunskih znanj in spretnosti. Komisija in države članice si prizadevajo za omejitev menjav svojih predstavnikov v upravnem odboru, da bi zagotovile njegovo neprekinjeno delovanje. Komisija in države članice si prizadevajo za uravnoteženo zastopanost moških in žensk v upravnem odboru.

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 6

Člen 12 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   
  Komisija
  lahko na
  sestanke upravnega odbora
  povabi opazovalce, vključno s predstavniki zadevnih organov, uradov in agencij Unije. | 6.   
  Upravni odbor
  lahko na
  svoje sestanke
  povabi opazovalce, vključno s predstavniki zadevnih organov, uradov in agencij Unije
  ter člane skupnosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   
  Komisija
  lahko na
  sestanke upravnega odbora
  povabi opazovalce, vključno s predstavniki zadevnih organov, uradov in agencij Unije.

6.   
  Upravni odbor
  lahko na
  svoje sestanke
  povabi opazovalce, vključno s predstavniki zadevnih organov, uradov in agencij Unije
  ter člane skupnosti
  .

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 7

Člen 12 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   
  Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij (
  ENISA
  ) je
  stalna
  opazovalka
  v upravnem odboru. | 7.   ENISA
  ter industrijski in znanstveni svetovalni odbor sta
  stalna
  opazovalca
  v upravnem odboru
  in imata posvetovalno vlogo brez glasovalnih pravic. Upravni odbor v največji možni meri upošteva stališča, ki sta jih izrazila stalna opazovalca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   
  Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij (
  ENISA
  ) je
  stalna
  opazovalka
  v upravnem odboru.

7.   ENISA
  ter industrijski in znanstveni svetovalni odbor sta
  stalna
  opazovalca
  v upravnem odboru
  in imata posvetovalno vlogo brez glasovalnih pravic. Upravni odbor v največji možni meri upošteva stališča, ki sta jih izrazila stalna opazovalca.

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3 – točka a

Člen 13 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | sprejme večletni strateški načrt, ki vsebuje izjavo o glavnih prednostnih nalogah in načrtovanih pobudah strokovnega centra, vključno z oceno potreb po financiranju in virih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

sprejme večletni strateški načrt, ki vsebuje izjavo o glavnih prednostnih nalogah in načrtovanih pobudah strokovnega centra, vključno z oceno potreb po financiranju in virih;

| (a) | sprejme večletni strateški načrt, ki vsebuje izjavo o glavnih prednostnih nalogah in načrtovanih pobudah strokovnega centra, vključno z oceno potreb po financiranju in virih
  , pri čemer upošteva nasvete agencije ENISA
  ; |
| --- | --- |

(a)

sprejme večletni strateški načrt, ki vsebuje izjavo o glavnih prednostnih nalogah in načrtovanih pobudah strokovnega centra, vključno z oceno potreb po financiranju in virih
  , pri čemer upošteva nasvete agencije ENISA
  ;

, pri čemer upošteva nasvete agencije ENISA

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3 – točka b

Člen 13 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | na podlagi predloga izvršnega direktorja sprejme delovni načrt strokovnega centra, letne računovodske izkaze in bilanco stanja ter letno poročilo o dejavnostih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

na podlagi predloga izvršnega direktorja sprejme delovni načrt strokovnega centra, letne računovodske izkaze in bilanco stanja ter letno poročilo o dejavnostih;

| (b) | na podlagi predloga izvršnega direktorja sprejme delovni načrt strokovnega centra, letne računovodske izkaze in bilanco stanja ter letno poročilo o dejavnostih
  , pri čemer upošteva nasvete agencije ENISA
  ; |
| --- | --- |

(b)

na podlagi predloga izvršnega direktorja sprejme delovni načrt strokovnega centra, letne računovodske izkaze in bilanco stanja ter letno poročilo o dejavnostih
  , pri čemer upošteva nasvete agencije ENISA
  ;

, pri čemer upošteva nasvete agencije ENISA

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3 – točka e

Člen 13 – odstavek 3 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | sprejme
  merila in
  postopke za ocenjevanje in akreditacijo subjektov kot članov strokovne skupnosti za kibernetsko varnost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

sprejme
  merila in
  postopke za ocenjevanje in akreditacijo subjektov kot članov strokovne skupnosti za kibernetsko varnost;

merila in

| (e) | sprejme postopke za ocenjevanje in akreditacijo subjektov kot članov skupnosti; |
| --- | --- |

(e)

sprejme postopke za ocenjevanje in akreditacijo subjektov kot članov skupnosti;

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3 – točka e a (novo)

Člen 13 – odstavek 3 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | sprejme tehnične dokumente iz člena 10(2); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

sprejme tehnične dokumente iz člena 10(2);

sprejme tehnične dokumente iz člena 10(2);

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3 – točka g a (novo)

Člen 13 – odstavek 3 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ga) | sprejme pravila o preglednosti za strokovni center; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ga)

(ga)

sprejme pravila o preglednosti za strokovni center;

sprejme pravila o preglednosti za strokovni center;

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3 – točka i

Člen 13 – odstavek 3 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | ustanovi delovne skupine s člani
  strokovne
  skupnosti
  za kibernetsko varnost
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

ustanovi delovne skupine s člani
  strokovne
  skupnosti
  za kibernetsko varnost
  ;

strokovne

za kibernetsko varnost

| (i) | ustanovi delovne skupine s člani skupnosti
  , pri čemer upošteva nasvete stalnih opazovalcev
  ; |
| --- | --- |

(i)

ustanovi delovne skupine s člani skupnosti
  , pri čemer upošteva nasvete stalnih opazovalcev
  ;

, pri čemer upošteva nasvete stalnih opazovalcev

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3 – točka l

Člen 13 – odstavek 3 – točka l

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (l) | promovira
  strokovni center na svetovni ravni, da se poveča njegova privlačnost in postane vrhunski organ za odličnost na področju kibernetske varnosti
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(l)

promovira
  strokovni center na svetovni ravni, da se poveča njegova privlačnost in postane vrhunski organ za odličnost na področju kibernetske varnosti
  ;

strokovni center na svetovni ravni, da se poveča njegova privlačnost in postane vrhunski organ za odličnost na področju kibernetske varnosti

| (l) | promovira
  sodelovanje strokovnega centra s svetovnimi akterji
  ; |
| --- | --- |

(l)

promovira
  sodelovanje strokovnega centra s svetovnimi akterji
  ;

sodelovanje strokovnega centra s svetovnimi akterji

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka r

Člen 1 – odstavek 1 – točka r

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (r) | sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganji goljufije, in sicer ob upoštevanju analize stroškov in koristi ukrepov, ki jih je treba izvesti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(r)

sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganji goljufije, in sicer ob upoštevanju analize stroškov in koristi ukrepov, ki jih je treba izvesti;

| (r) | sprejme strategijo za boj proti goljufijam
  in korupciji
  , ki je sorazmerna s tveganji goljufije
  in korupcije
  , in sicer ob upoštevanju analize stroškov in koristi ukrepov, ki jih je treba izvesti
  , ter sprejme celovite zaščitne ukrepe za osebe, ki poročajo o kršitvah prava Unije v skladu z veljavno zakonodajo Unije
  ; |
| --- | --- |

(r)

sprejme strategijo za boj proti goljufijam
  in korupciji
  , ki je sorazmerna s tveganji goljufije
  in korupcije
  , in sicer ob upoštevanju analize stroškov in koristi ukrepov, ki jih je treba izvesti
  , ter sprejme celovite zaščitne ukrepe za osebe, ki poročajo o kršitvah prava Unije v skladu z veljavno zakonodajo Unije
  ;

in korupciji

in korupcije

, ter sprejme celovite zaščitne ukrepe za osebe, ki poročajo o kršitvah prava Unije v skladu z veljavno zakonodajo Unije

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka s

Člen 1 – odstavek 1 – točka s

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (s) | sprejme metodologijo za izračun
  finančnega prispevka
  držav članic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(s)

sprejme metodologijo za izračun
  finančnega prispevka
  držav članic;

finančnega prispevka

| (s) | sprejme
  obsežno opredelitev finančnih prispevkov držav članic in
  metodologijo za izračun
  zneska prostovoljnih prispevkov
  držav članic
  , ki se lahko v skladu s to opredelitvijo obravnavajo kot finančni prispevki, ta izračun pa se opravi ob koncu vsakega proračunskega leta
  ; |
| --- | --- |

(s)

sprejme
  obsežno opredelitev finančnih prispevkov držav članic in
  metodologijo za izračun
  zneska prostovoljnih prispevkov
  držav članic
  , ki se lahko v skladu s to opredelitvijo obravnavajo kot finančni prispevki, ta izračun pa se opravi ob koncu vsakega proračunskega leta
  ;

obsežno opredelitev finančnih prispevkov držav članic in

zneska prostovoljnih prispevkov

, ki se lahko v skladu s to opredelitvijo obravnavajo kot finančni prispevki, ta izračun pa se opravi ob koncu vsakega proračunskega leta

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1

Člen 14 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Upravni odbor med svojimi člani z glasovalno pravico izvoli predsednika in njegovega namestnika za obdobje dveh let. Mandat predsednika in njegovega namestnika se lahko na podlagi sklepa upravnega odbora enkrat podaljša. Če njuno članstvo v upravnem odboru preneha med njunim mandatom, na isti datum samodejno preneha tudi njun mandat. Namestnik predsednika po uradni dolžnosti nadomešča predsednika, kadar slednji ne more opravljati svojih nalog. Predsednik se udeleži glasovanja. | 1.   Upravni odbor med svojimi člani z glasovalno pravico izvoli predsednika in njegovega namestnika za obdobje dveh let
  , pri tem pa si prizadeva za uravnoteženo zastopanost spolov
  . Mandat predsednika in njegovega namestnika se lahko na podlagi sklepa upravnega odbora enkrat podaljša. Če njuno članstvo v upravnem odboru preneha med njunim mandatom, na isti datum samodejno preneha tudi njun mandat. Namestnik predsednika po uradni dolžnosti nadomešča predsednika, kadar slednji ne more opravljati svojih nalog. Predsednik se udeleži glasovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Upravni odbor med svojimi člani z glasovalno pravico izvoli predsednika in njegovega namestnika za obdobje dveh let. Mandat predsednika in njegovega namestnika se lahko na podlagi sklepa upravnega odbora enkrat podaljša. Če njuno članstvo v upravnem odboru preneha med njunim mandatom, na isti datum samodejno preneha tudi njun mandat. Namestnik predsednika po uradni dolžnosti nadomešča predsednika, kadar slednji ne more opravljati svojih nalog. Predsednik se udeleži glasovanja.

1.   Upravni odbor med svojimi člani z glasovalno pravico izvoli predsednika in njegovega namestnika za obdobje dveh let
  , pri tem pa si prizadeva za uravnoteženo zastopanost spolov
  . Mandat predsednika in njegovega namestnika se lahko na podlagi sklepa upravnega odbora enkrat podaljša. Če njuno članstvo v upravnem odboru preneha med njunim mandatom, na isti datum samodejno preneha tudi njun mandat. Namestnik predsednika po uradni dolžnosti nadomešča predsednika, kadar slednji ne more opravljati svojih nalog. Predsednik se udeleži glasovanja.

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 3

Člen 14 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Izvršni direktor sodeluje v razpravah, razen če upravni odbor odloči drugače, vendar nima glasovalnih pravic.
  Upravni odbor lahko v posameznih primerih povabi druge osebe, da se udeležijo njegovih sestankov kot opazovalke. | 3.   Izvršni direktor sodeluje v razpravah, razen če upravni odbor odloči drugače, vendar nima glasovalnih pravic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Izvršni direktor sodeluje v razpravah, razen če upravni odbor odloči drugače, vendar nima glasovalnih pravic.
  Upravni odbor lahko v posameznih primerih povabi druge osebe, da se udeležijo njegovih sestankov kot opazovalke.

3.   Izvršni direktor sodeluje v razpravah, razen če upravni odbor odloči drugače, vendar nima glasovalnih pravic.

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 4

Člen 14 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Člani industrijskega in znanstvenega svetovalnega odbora se lahko na povabilo predsednika udeležijo upravnega odbora, vendar nimajo glasovalnih pravic. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.
     
  Člani industrijskega in znanstvenega svetovalnega odbora se lahko na povabilo predsednika udeležijo upravnega odbora, vendar nimajo glasovalnih pravic.

črtano

črtano

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15

Člen 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 15 | črtano |
| Pravila glasovanja upravnega odbora | |
| 1.
     
  Unija ima 50 % glasovalnih pravic. Glasovalne pravice Unije so nedeljive. | |
| 2.
     
  Vsaka sodelujoča država članica ima en glas. | |
| 3.
     
  Upravni odbor sklepe sprejema z večino najmanj 75 % vseh glasov, vključno z glasovi odsotnih članov, ki predstavljajo najmanj 75 % vseh finančnih prispevkov strokovnemu centru. Finančni prispevek bo izračunan na podlagi ocenjenih odhodkov iz člena 17(2)(c), ki jih predlagajo države članice, in na podlagi poročila o vrednosti prispevkov sodelujočih držav članic iz člena 22(5). | |
| 4.
     
  Glasovalne pravice imajo samo predstavniki Komisije in predstavniki sodelujočih držav članic. | |
| 5.
     
  Predsednik se udeleži glasovanja. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 15

Člen 15

črtano

črtano

Pravila glasovanja upravnega odbora

Pravila glasovanja upravnega odbora

1.
     
  Unija ima 50 % glasovalnih pravic. Glasovalne pravice Unije so nedeljive.

2.
     
  Vsaka sodelujoča država članica ima en glas.

3.
     
  Upravni odbor sklepe sprejema z večino najmanj 75 % vseh glasov, vključno z glasovi odsotnih članov, ki predstavljajo najmanj 75 % vseh finančnih prispevkov strokovnemu centru. Finančni prispevek bo izračunan na podlagi ocenjenih odhodkov iz člena 17(2)(c), ki jih predlagajo države članice, in na podlagi poročila o vrednosti prispevkov sodelujočih držav članic iz člena 22(5).

4.
     
  Glasovalne pravice imajo samo predstavniki Komisije in predstavniki sodelujočih držav članic.

5.
     
  Predsednik se udeleži glasovanja.

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 a (novo)

Člen 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 15a |
| | Pravila glasovanja upravnega odbora |
| | 1.
     
  Odločitve, ko katerih se glasuje, lahko zadevajo: |
| | (a) | upravljanje in organizacijo strokovnega centra in mreže; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 15a

Člen 15a

Pravila glasovanja upravnega odbora

Pravila glasovanja upravnega odbora

1.
     
  Odločitve, ko katerih se glasuje, lahko zadevajo:

(a)

(a)

upravljanje in organizacijo strokovnega centra in mreže;

upravljanje in organizacijo strokovnega centra in mreže;

| (b) | dodelitev sredstev za strokovni center in mrežo; |
| --- | --- |

(b)

(b)

dodelitev sredstev za strokovni center in mrežo;

dodelitev sredstev za strokovni center in mrežo;

| (c) | skupne ukrepe več držav članic, ki se po možnosti dopolnijo iz proračuna Unije na podlagi odločitve v skladu s točko (b). |
| --- | --- |

(c)

(c)

skupne ukrepe več držav članic, ki se po možnosti dopolnijo iz proračuna Unije na podlagi odločitve v skladu s točko (b).

skupne ukrepe več držav članic, ki se po možnosti dopolnijo iz proračuna Unije na podlagi odločitve v skladu s točko (b).

2.
     
  Upravni odbor sprejema odločitve na podlagi vsaj 75 odstotkov glasov vseh članov. Glasovalne pravice Unije uveljavlja Komisija in so nedeljive.

3.
     
  Pri odločitvah iz točke (a) odstavka 1 je zastopana vsaka država članica in ima enake glasovalne pravice. Za preostale glasove do 100 % bi morala Unija imeti vsaj 50 % glasovalnih pravic, ki ustrezajo njenemu finančnemu prispevku.

4.
     
  Pri odločitvah iz točke (b) ali (c) odstavka 1 ali drugih odločitvah, ki ne spada v nobeno drugo kategorijo iz odstavka 1, ima Unija najmanj 50 % glasovalnih pravic, ki ustrezajo njenemu finančnemu prispevku. Samo prispevajoče države članice imajo glasovalno pravico, ta pa ustreza njihovemu finančnemu prispevku.

5.
     
  Če je bil predsednik izvoljen izmed predstavnikov držav članic, se glasovanja udeleži kot predstavnik svoje države članice.

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 3

Člen 16 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija, po javnem in
  preglednem
  izbirnem postopku. | 3.   Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija,
  vključno z nominacijami za doseganje uravnotežene zastopanosti spolov iz držav članic,
  po javnem
  , preglednem
  in
  nediskriminatornem
  izbirnem postopku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija, po javnem in
  preglednem
  izbirnem postopku.

3.   Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija,
  vključno z nominacijami za doseganje uravnotežene zastopanosti spolov iz držav članic,
  po javnem
  , preglednem
  in
  nediskriminatornem
  izbirnem postopku.

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 5

Člen 16 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Mandat izvršnega direktorja traja
  štiri leta
  . Komisija do konca tega obdobja opravi oceno, pri kateri upošteva vrednotenje uspešnosti dela izvršnega direktorja ter prihodnjih nalog in izzivov strokovnega centra. | 5.   Mandat izvršnega direktorja traja
  pet let
  . Komisija do konca tega obdobja opravi oceno, pri kateri upošteva vrednotenje uspešnosti dela izvršnega direktorja ter prihodnjih nalog in izzivov strokovnega centra. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Mandat izvršnega direktorja traja
  štiri leta
  . Komisija do konca tega obdobja opravi oceno, pri kateri upošteva vrednotenje uspešnosti dela izvršnega direktorja ter prihodnjih nalog in izzivov strokovnega centra.

5.   Mandat izvršnega direktorja traja
  pet let
  . Komisija do konca tega obdobja opravi oceno, pri kateri upošteva vrednotenje uspešnosti dela izvršnega direktorja ter prihodnjih nalog in izzivov strokovnega centra.

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 6

Člen 16 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Upravni odbor lahko na predlog Komisije, ki upošteva oceno iz odstavka 5, mandat izvršnega direktorja enkrat podaljša za največ
  štiri leta
  . | 6.   Upravni odbor lahko na predlog Komisije, ki upošteva oceno iz odstavka 5, mandat izvršnega direktorja enkrat podaljša za največ
  pet let
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Upravni odbor lahko na predlog Komisije, ki upošteva oceno iz odstavka 5, mandat izvršnega direktorja enkrat podaljša za največ
  štiri leta
  .

6.   Upravni odbor lahko na predlog Komisije, ki upošteva oceno iz odstavka 5, mandat izvršnega direktorja enkrat podaljša za največ
  pet let
  .

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 8

Člen 16 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Izvršni direktor se lahko razreši samo s sklepom upravnega odbora, sprejetim na predlog Komisije. | 8.   Izvršni direktor se lahko razreši samo s sklepom upravnega odbora, sprejetim na predlog
  njegovih članov ali na predlog
  Komisije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.   Izvršni direktor se lahko razreši samo s sklepom upravnega odbora, sprejetim na predlog Komisije.

8.   Izvršni direktor se lahko razreši samo s sklepom upravnega odbora, sprejetim na predlog
  njegovih članov ali na predlog
  Komisije.

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 – točka c

Člen 17 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | po posvetovanju z upravnim odborom in Komisijo pripravi osnutek večletnega strateškega načrta in osnutek letnega delovnega načrta strokovnega centra, vključno z obsegom razpisov za zbiranje predlogov, razpisov za prijavo interesa in razpisov za zbiranje ponudb, ki so potrebni za izvajanje delovnega načrta in vključno z ustreznimi ocenami odhodkov, kot so jih predlagale države članice in Komisija, ter ju predloži v sprejetje upravnemu odboru; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

po posvetovanju z upravnim odborom in Komisijo pripravi osnutek večletnega strateškega načrta in osnutek letnega delovnega načrta strokovnega centra, vključno z obsegom razpisov za zbiranje predlogov, razpisov za prijavo interesa in razpisov za zbiranje ponudb, ki so potrebni za izvajanje delovnega načrta in vključno z ustreznimi ocenami odhodkov, kot so jih predlagale države članice in Komisija, ter ju predloži v sprejetje upravnemu odboru;

| (c) | po posvetovanju z upravnim odborom
  , industrijskim in znanstvenim svetovalnim odborom, agencijo ENISA
  in Komisijo pripravi osnutek večletnega strateškega načrta in osnutek letnega delovnega načrta strokovnega centra, vključno z obsegom razpisov za zbiranje predlogov, razpisov za prijavo interesa in razpisov za zbiranje ponudb, ki so potrebni za izvajanje delovnega načrta in vključno z ustreznimi ocenami odhodkov, kot so jih predlagale države članice in Komisija, ter ju predloži v sprejetje upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(c)

po posvetovanju z upravnim odborom
  , industrijskim in znanstvenim svetovalnim odborom, agencijo ENISA
  in Komisijo pripravi osnutek večletnega strateškega načrta in osnutek letnega delovnega načrta strokovnega centra, vključno z obsegom razpisov za zbiranje predlogov, razpisov za prijavo interesa in razpisov za zbiranje ponudb, ki so potrebni za izvajanje delovnega načrta in vključno z ustreznimi ocenami odhodkov, kot so jih predlagale države članice in Komisija, ter ju predloži v sprejetje upravnemu odboru;

, industrijskim in znanstvenim svetovalnim odborom, agencijo ENISA

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 – točka h

Člen 17 – odstavek 2 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | pripravi akcijski načrt, pri čemer upošteva ugotovitve retrospektivnih vrednotenj in
  poroča Komisiji
  o napredku vsaki dve leti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

pripravi akcijski načrt, pri čemer upošteva ugotovitve retrospektivnih vrednotenj in
  poroča Komisiji
  o napredku vsaki dve leti;

poroča Komisiji

| (h) | pripravi akcijski načrt, pri čemer upošteva ugotovitve retrospektivnih vrednotenj, in o napredku vsaki dve leti
  poroča Komisiji in Evropskemu parlamentu
  ; |
| --- | --- |

(h)

pripravi akcijski načrt, pri čemer upošteva ugotovitve retrospektivnih vrednotenj, in o napredku vsaki dve leti
  poroča Komisiji in Evropskemu parlamentu
  ;

poroča Komisiji in Evropskemu parlamentu

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 – točka l

Člen 17 – odstavek 2 – točka l

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (l) | na podlagi prednostnega seznama, ki ga pripravi skupina neodvisnih strokovnjakov, odobri seznam ukrepov, izbranih za financiranje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(l)

na podlagi prednostnega seznama, ki ga pripravi skupina neodvisnih strokovnjakov, odobri seznam ukrepov, izbranih za financiranje;

| (l) | po posvetovanju z industrijskim in znanstvenim svetovalnim odborom in agencijo ENISA
  na podlagi prednostnega seznama, ki ga pripravi skupina neodvisnih strokovnjakov, odobri seznam ukrepov, izbranih za financiranje; |
| --- | --- |

(l)

po posvetovanju z industrijskim in znanstvenim svetovalnim odborom in agencijo ENISA
  na podlagi prednostnega seznama, ki ga pripravi skupina neodvisnih strokovnjakov, odobri seznam ukrepov, izbranih za financiranje;

po posvetovanju z industrijskim in znanstvenim svetovalnim odborom in agencijo ENISA

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 – točka s

Člen 17 – odstavek 2 – točka s

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (s) | pripravi akcijski načrt ob upoštevanju ugotovitev notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) ter poroča Komisiji
  o napredku
  dvakrat letno, upravnemu odboru pa redno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(s)

pripravi akcijski načrt ob upoštevanju ugotovitev notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) ter poroča Komisiji
  o napredku
  dvakrat letno, upravnemu odboru pa redno;

o napredku

| (s) | pripravi akcijski načrt ob upoštevanju ugotovitev notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) ter
  o napredku
  poroča Komisiji
  in Evropskemu parlamentu
  dvakrat letno, upravnemu odboru pa redno; |
| --- | --- |

(s)

pripravi akcijski načrt ob upoštevanju ugotovitev notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) ter
  o napredku
  poroča Komisiji
  in Evropskemu parlamentu
  dvakrat letno, upravnemu odboru pa redno;

o napredku

in Evropskemu parlamentu

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 – točka v

Člen 17 – odstavek 2 – točka v

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (v) | skrbi za učinkovito komuniciranje z institucijami Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(v)

skrbi za učinkovito komuniciranje z institucijami Unije;

| (v) | skrbi za učinkovito komuniciranje z institucijami Unije
  in na zahtevo poroča Evropskemu parlamentu in Svetu
  ; |
| --- | --- |

(v)

skrbi za učinkovito komuniciranje z institucijami Unije
  in na zahtevo poroča Evropskemu parlamentu in Svetu
  ;

in na zahtevo poroča Evropskemu parlamentu in Svetu

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1

Člen 18 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Industrijski in znanstveni svetovalni odbor sestavlja največ
  16
  članov. Člane imenuje upravni odbor izmed predstavnikov subjektov
  strokovne skupnosti za kibernetsko varnost
  . | 1.   Industrijski in znanstveni svetovalni odbor sestavlja največ
  25
  članov. Člane imenuje upravni odbor izmed predstavnikov subjektov
  skupnosti ali njihovih posameznih članov. Upravičeni so le predstavniki subjektov, ki niso pod nadzorom tretje države ali subjekta tretje države, razen držav EGP in Efte. Imenovanje se opravi v skladu z odprtim, preglednim in nediskriminatornim postopkom. Upravni odbor si prizadeva doseči uravnoteženo zastopanost spolov ter uravnoteženo zastopanost skupin deležnikov iz industrije, akademskih krogov in civilne družbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Industrijski in znanstveni svetovalni odbor sestavlja največ
  16
  članov. Člane imenuje upravni odbor izmed predstavnikov subjektov
  strokovne skupnosti za kibernetsko varnost
  .

1.   Industrijski in znanstveni svetovalni odbor sestavlja največ
  25
  članov. Člane imenuje upravni odbor izmed predstavnikov subjektov
  skupnosti ali njihovih posameznih članov. Upravičeni so le predstavniki subjektov, ki niso pod nadzorom tretje države ali subjekta tretje države, razen držav EGP in Efte. Imenovanje se opravi v skladu z odprtim, preglednim in nediskriminatornim postopkom. Upravni odbor si prizadeva doseči uravnoteženo zastopanost spolov ter uravnoteženo zastopanost skupin deležnikov iz industrije, akademskih krogov in civilne družbe
  .

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2

Člen 18 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Člani industrijskega in znanstvenega svetovalnega odbora imajo strokovno znanje v zvezi z raziskavami na področju kibernetske varnosti, industrijskim razvojem,
  strokovnimi storitvami
  ali
  njihovim uvajanjem
  . Zahteve po takem strokovnem znanju podrobneje določi upravni odbor. | 2.   Člani industrijskega in znanstvenega svetovalnega odbora imajo strokovno znanje v zvezi z raziskavami na področju kibernetske varnosti, industrijskim razvojem,
  ponujanjem, izvajanjem
  ali
  uvajanjem strokovnih storitev ali izdelkov
  . Zahteve po takem strokovnem znanju podrobneje določi upravni odbor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Člani industrijskega in znanstvenega svetovalnega odbora imajo strokovno znanje v zvezi z raziskavami na področju kibernetske varnosti, industrijskim razvojem,
  strokovnimi storitvami
  ali
  njihovim uvajanjem
  . Zahteve po takem strokovnem znanju podrobneje določi upravni odbor.

2.   Člani industrijskega in znanstvenega svetovalnega odbora imajo strokovno znanje v zvezi z raziskavami na področju kibernetske varnosti, industrijskim razvojem,
  ponujanjem, izvajanjem
  ali
  uvajanjem strokovnih storitev ali izdelkov
  . Zahteve po takem strokovnem znanju podrobneje določi upravni odbor.

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 5

Člen 18 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Predstavniki Komisije in
  Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij lahko sodelujejo
  pri delu industrijskega in znanstvenega svetovalnega odbora ter ga pri tem podpirajo. | 5.   Predstavniki Komisije in ENISA
  se povabijo k sodelovanju
  pri delu industrijskega in znanstvenega svetovalnega odbora ter ga pri tem podpirajo.
  Odbor lahko po potrebi in od primera do primera povabi dodatne predstavnike skupnosti kot opazovalce, svetovalce ali strokovnjake. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Predstavniki Komisije in
  Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij lahko sodelujejo
  pri delu industrijskega in znanstvenega svetovalnega odbora ter ga pri tem podpirajo.

5.   Predstavniki Komisije in ENISA
  se povabijo k sodelovanju
  pri delu industrijskega in znanstvenega svetovalnega odbora ter ga pri tem podpirajo.
  Odbor lahko po potrebi in od primera do primera povabi dodatne predstavnike skupnosti kot opazovalce, svetovalce ali strokovnjake.

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1

Člen 19 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Industrijski in znanstveni svetovalni odbor se sestane najmanj
  dvakrat
  letno. | 1.   Industrijski in znanstveni svetovalni odbor se sestane najmanj
  trikrat
  letno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Industrijski in znanstveni svetovalni odbor se sestane najmanj
  dvakrat
  letno.

1.   Industrijski in znanstveni svetovalni odbor se sestane najmanj
  trikrat
  letno.

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 2

Člen 19 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Industrijski in znanstveni svetovalni odbor lahko upravnemu odboru svetuje o ustanovitvi delovnih skupin za posebna vprašanja, pomembna za delo strokovnega centra, po potrebi v okviru splošnega usklajevanja prek enega ali več članov industrijskega in znanstvenega svetovalnega odbora. | 2.   Industrijski in znanstveni svetovalni odbor lahko upravnemu odboru svetuje o ustanovitvi delovnih skupin za posebna vprašanja, pomembna za delo strokovnega centra,
  če ta vprašanja sodijo med naloge in področja pristojnosti iz člena 20 in
  po potrebi v okviru splošnega usklajevanja prek enega ali več članov industrijskega in znanstvenega svetovalnega odbora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Industrijski in znanstveni svetovalni odbor lahko upravnemu odboru svetuje o ustanovitvi delovnih skupin za posebna vprašanja, pomembna za delo strokovnega centra, po potrebi v okviru splošnega usklajevanja prek enega ali več članov industrijskega in znanstvenega svetovalnega odbora.

2.   Industrijski in znanstveni svetovalni odbor lahko upravnemu odboru svetuje o ustanovitvi delovnih skupin za posebna vprašanja, pomembna za delo strokovnega centra,
  če ta vprašanja sodijo med naloge in področja pristojnosti iz člena 20 in
  po potrebi v okviru splošnega usklajevanja prek enega ali več članov industrijskega in znanstvenega svetovalnega odbora.

Sprememba 154

Sprememba 154

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1 – uvodno besedilo

Člen 20 – odstavek 1 – uvodno besedilo

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Industrijski in znanstveni svetovalni odbor svetuje strokovnemu centru glede izvajanja svojih dejavnosti in: | Industrijski in znanstveni svetovalni odbor
  redno
  svetuje strokovnemu centru glede izvajanja svojih dejavnosti in: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Industrijski in znanstveni svetovalni odbor svetuje strokovnemu centru glede izvajanja svojih dejavnosti in:

Industrijski in znanstveni svetovalni odbor
  redno
  svetuje strokovnemu centru glede izvajanja svojih dejavnosti in:

redno

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1 – točka 1

Člen 20 – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | izvršnemu direktorju ter upravnemu odboru v rokih, ki jih določi upravni odbor, strateško svetuje in prispeva k pripravi osnutka delovnega načrta ter večletnega strateškega načrta; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)

izvršnemu direktorju ter upravnemu odboru v rokih, ki jih določi upravni odbor, strateško svetuje in prispeva k pripravi osnutka delovnega načrta ter večletnega strateškega načrta;

| (1) | izvršnemu direktorju ter upravnemu odboru v rokih, ki jih določi upravni odbor, strateško svetuje in prispeva k 
  vzpostavitvi, usmeritvi in delovanju strokovnega centra, ko gre za vprašanja industrije in raziskav, ter
  pripravi osnutka delovnega načrta ter večletnega strateškega načrta; |
| --- | --- |

(1)

izvršnemu direktorju ter upravnemu odboru v rokih, ki jih določi upravni odbor, strateško svetuje in prispeva k 
  vzpostavitvi, usmeritvi in delovanju strokovnega centra, ko gre za vprašanja industrije in raziskav, ter
  pripravi osnutka delovnega načrta ter večletnega strateškega načrta;

vzpostavitvi, usmeritvi in delovanju strokovnega centra, ko gre za vprašanja industrije in raziskav, ter

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Člen 20 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | upravnemu odboru svetuje o ustanovitvi delovnih skupin za posebna vprašanja, pomembna za delo strokovnega centra; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1a)

(1a)

upravnemu odboru svetuje o ustanovitvi delovnih skupin za posebna vprašanja, pomembna za delo strokovnega centra;

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1 – točka 3

Člen 20 – odstavek 1 – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | spodbuja in zbira povratne informacije o delovnem načrtu in večletnem strateškem načrtu strokovnega centra. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)

spodbuja in zbira povratne informacije o delovnem načrtu in večletnem strateškem načrtu strokovnega centra.

| (3) | spodbuja in zbira povratne informacije o delovnem načrtu in večletnem strateškem načrtu strokovnega centra
  ter svetuje upravnemu odboru o tem, kako izboljšati strateško usmeritev in delovanje centra
  . |
| --- | --- |

(3)

spodbuja in zbira povratne informacije o delovnem načrtu in večletnem strateškem načrtu strokovnega centra
  ter svetuje upravnemu odboru o tem, kako izboljšati strateško usmeritev in delovanje centra
  .

ter svetuje upravnemu odboru o tem, kako izboljšati strateško usmeritev in delovanje centra

Sprememba 158

Sprememba 158

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 – točka a

Člen 21 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | 1 981 668 000
   EUR iz programa za digitalno Evropo, kar vključuje do 23 746 000  EUR za upravne stroške; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

1 981 668 000
   EUR iz programa za digitalno Evropo, kar vključuje do 23 746 000  EUR za upravne stroške;

1 981 668 000

| (a) | 1 780 954 875
   EUR
  v cenah iz leta 2018 (1 998 696 000 EUR v tekočih cenah)
  iz programa za digitalno Evropo, kar vključuje do
  21 385 465  EUR v cenah iz leta 2018 (
  23 746 000 EUR
  v tekočih cenah)
  za upravne stroške; |
| --- | --- |

(a)

1 780 954 875
   EUR
  v cenah iz leta 2018 (1 998 696 000 EUR v tekočih cenah)
  iz programa za digitalno Evropo, kar vključuje do
  21 385 465  EUR v cenah iz leta 2018 (
  23 746 000 EUR
  v tekočih cenah)
  za upravne stroške;

1 780 954 875

v cenah iz leta 2018 (1 998 696 000 EUR v tekočih cenah)

21 385 465  EUR v cenah iz leta 2018 (

v tekočih cenah)

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 21 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | znesek iz Evropskega obrambnega sklada za ukrepe strokovnega središča na področju obrambe, vključno z vsemi povezanimi upravnimi stroški, kot so stroški, ki lahko nastanejo strokovnemu centru, kadar deluje kot vodja projekta za dejavnosti, ki se izvajajo v okviru Evropskega obrambnega sklada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

znesek iz Evropskega obrambnega sklada za ukrepe strokovnega središča na področju obrambe, vključno z vsemi povezanimi upravnimi stroški, kot so stroški, ki lahko nastanejo strokovnemu centru, kadar deluje kot vodja projekta za dejavnosti, ki se izvajajo v okviru Evropskega obrambnega sklada.

znesek iz Evropskega obrambnega sklada za ukrepe strokovnega središča na področju obrambe, vključno z vsemi povezanimi upravnimi stroški, kot so stroški, ki lahko nastanejo strokovnemu centru, kadar deluje kot vodja projekta za dejavnosti, ki se izvajajo v okviru Evropskega obrambnega sklada.

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 2

Člen 21 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Najvišji možni prispevek Unije se plača iz odobritev splošnega proračuna Unije, dodeljenih [programu za digitalno Evropo]
  in
  posebnemu programu za izvajanje programa Obzorje Evropa, vzpostavljenemu s Sklepom XXX. | 2.   Najvišji možni prispevek Unije se plača iz odobritev splošnega proračuna Unije, dodeljenih [programu za digitalno Evropo], posebnemu programu za izvajanje programa Obzorje Evropa, vzpostavljenemu s Sklepom XXX
  , Evropskemu obrambnemu skladu in drugim programom in projektom, ki spadajo v področje strokovnega centra ali mreže
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Najvišji možni prispevek Unije se plača iz odobritev splošnega proračuna Unije, dodeljenih [programu za digitalno Evropo]
  in
  posebnemu programu za izvajanje programa Obzorje Evropa, vzpostavljenemu s Sklepom XXX.

2.   Najvišji možni prispevek Unije se plača iz odobritev splošnega proračuna Unije, dodeljenih [programu za digitalno Evropo], posebnemu programu za izvajanje programa Obzorje Evropa, vzpostavljenemu s Sklepom XXX
  , Evropskemu obrambnemu skladu in drugim programom in projektom, ki spadajo v področje strokovnega centra ali mreže
  .

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 4

Člen 21 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Finančni prispevek Unije ne krije nalog iz člena 4(8)(b). | 4.   Finančni prispevek Unije
  iz programa za digitalno Evropo in iz programa Obzorje Evropa
  ne krije nalog iz člena 4(8)(b).
  Ti se lahko krijejo s finančnimi prispevki iz Evropskega obrambnega sklada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Finančni prispevek Unije ne krije nalog iz člena 4(8)(b).

4.   Finančni prispevek Unije
  iz programa za digitalno Evropo in iz programa Obzorje Evropa
  ne krije nalog iz člena 4(8)(b).
  Ti se lahko krijejo s finančnimi prispevki iz Evropskega obrambnega sklada.

Sprememba 162

Sprememba 162

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 4

Člen 22 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija lahko ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije strokovnemu centru, če sodelujoče države članice v zvezi s prispevki iz odstavka 1 ne prispevajo, prispevajo le delno ali z zamudo. | 4.   Komisija lahko ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije strokovnemu centru, če sodelujoče države članice v zvezi s prispevki iz odstavka 1 ne prispevajo ali prispevajo le delno.
  Ukinitev, zmanjšanje ali začasna ustavitev finančnega prispevka Unije s strani Komisije je sorazmerna z zneskom in časom zmanjšanja, ukinitve ali začasne ustavitve prispevkov držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija lahko ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije strokovnemu centru, če sodelujoče države članice v zvezi s prispevki iz odstavka 1 ne prispevajo, prispevajo le delno ali z zamudo.

4.   Komisija lahko ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije strokovnemu centru, če sodelujoče države članice v zvezi s prispevki iz odstavka 1 ne prispevajo ali prispevajo le delno.
  Ukinitev, zmanjšanje ali začasna ustavitev finančnega prispevka Unije s strani Komisije je sorazmerna z zneskom in časom zmanjšanja, ukinitve ali začasne ustavitve prispevkov držav članic.

Sprememba 163

Sprememba 163

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 4 – točka a

Člen 23 – odstavek 4 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | finančnih prispevkov sodelujočih držav članic za upravne stroške; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

finančnih prispevkov sodelujočih držav članic za upravne stroške;

| (a) | finančnih prispevkov
  Unije in
  sodelujočih držav članic za upravne stroške; |
| --- | --- |

(a)

finančnih prispevkov
  Unije in
  sodelujočih držav članic za upravne stroške;

Unije in

Sprememba 164

Sprememba 164

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 4 – točka b

Člen 23 – odstavek 4 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | finančnih prispevkov sodelujočih držav članic za operativne stroške; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

finančnih prispevkov sodelujočih držav članic za operativne stroške;

| (b) | finančnih prispevkov
  Unije in
  sodelujočih držav članic za operativne stroške; |
| --- | --- |

(b)

finančnih prispevkov
  Unije in
  sodelujočih držav članic za operativne stroške;

Unije in

Sprememba 165

Sprememba 165

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 8 a (novo)

Člen 23 – odstavek 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Zaradi zmanjšanja upravnih stroškov strokovni center tesno sodeluje z drugimi institucijami, agencijami in organi Unije, da bi izkoristil sinergije in po potrebi zmanjšal administrativne stroške. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8a.
     
  Zaradi zmanjšanja upravnih stroškov strokovni center tesno sodeluje z drugimi institucijami, agencijami in organi Unije, da bi izkoristil sinergije in po potrebi zmanjšal administrativne stroške.

Sprememba 166

Sprememba 166

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1

Člen 30 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Strokovni center sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščitijo s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih pregledov in, če so ugotovljene nepravilnosti, z izterjavo neupravičeno plačanih zneskov ter, kadar je to ustrezno, z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi sankcijami. | 1.   Strokovni center sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščitijo s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem
  rednih in
  učinkovitih pregledov in, če so ugotovljene nepravilnosti, z izterjavo neupravičeno plačanih zneskov ter, kadar je to ustrezno, z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi sankcijami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Strokovni center sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščitijo s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih pregledov in, če so ugotovljene nepravilnosti, z izterjavo neupravičeno plačanih zneskov ter, kadar je to ustrezno, z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi sankcijami.

1.   Strokovni center sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščitijo s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem
  rednih in
  učinkovitih pregledov in, če so ugotovljene nepravilnosti, z izterjavo neupravičeno plačanih zneskov ter, kadar je to ustrezno, z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi sankcijami.

Sprememba 167

Sprememba 167

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 7

Člen 31 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   
  Osebje strokovnega centra vključuje začasne
  in
  pogodbene uslužbence
  . | 7.   
  Strokovni center si prizadeva doseči uravnoteženo zastopanost spolov med člani osebja. Osebje sestavljajo začasni
  in
  pogodbeni uslužbenci
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   
  Osebje strokovnega centra vključuje začasne
  in
  pogodbene uslužbence
  .

7.   
  Strokovni center si prizadeva doseči uravnoteženo zastopanost spolov med člani osebja. Osebje sestavljajo začasni
  in
  pogodbeni uslužbenci
  .

Sprememba 168

Sprememba 168

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 2 – točka c a (novo)

Člen 34 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | Členi 22 [Lastništvo rezultatov], 23 [Lastništvo rezultatov] in 30 [Uporaba pravil o tajnosti podatkov] Uredbe (EU) 2019/XXX [Evropski obrambni sklad] se uporabljajo za sodelovanje strokovnega centra v vseh ukrepih v zvezi z obrambo, kadar je tako določeno v delovnem načrtu, dodelitev neizključnih licenc pa se lahko omeji na tretje osebe, ki imajo sedež ali se šteje, da imajo sedež v državi članici in jih upravlja država članica in/ali državljan države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

Členi 22 [Lastništvo rezultatov], 23 [Lastništvo rezultatov] in 30 [Uporaba pravil o tajnosti podatkov] Uredbe (EU) 2019/XXX [Evropski obrambni sklad] se uporabljajo za sodelovanje strokovnega centra v vseh ukrepih v zvezi z obrambo, kadar je tako določeno v delovnem načrtu, dodelitev neizključnih licenc pa se lahko omeji na tretje osebe, ki imajo sedež ali se šteje, da imajo sedež v državi članici in jih upravlja država članica in/ali državljan države članice.

Členi 22 [Lastništvo rezultatov], 23 [Lastništvo rezultatov] in 30 [Uporaba pravil o tajnosti podatkov] Uredbe (EU) 2019/XXX [Evropski obrambni sklad] se uporabljajo za sodelovanje strokovnega centra v vseh ukrepih v zvezi z obrambo, kadar je tako določeno v delovnem načrtu, dodelitev neizključnih licenc pa se lahko omeji na tretje osebe, ki imajo sedež ali se šteje, da imajo sedež v državi članici in jih upravlja država članica in/ali državljan države članice.

Sprememba 169

Sprememba 169

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 1

Člen 35 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Strokovni center svoje dejavnosti opravlja
  zelo pregledno
  . | 1.   Strokovni center svoje dejavnosti opravlja
  z najvišjo ravnjo preglednosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Strokovni center svoje dejavnosti opravlja
  zelo pregledno
  .

1.   Strokovni center svoje dejavnosti opravlja
  z najvišjo ravnjo preglednosti
  .

Sprememba 170

Sprememba 170

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 2

Člen 35 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Strokovni center zagotovi, da javnost in vse zainteresirane strani
  dobijo
  ustrezne, objektivne, zanesljive in zlahka dostopne informacije, zlasti glede rezultatov
  njegovega dela
  . Objavi tudi izjave o interesih, ki so bile podane v skladu s členom 
  41
  . | 2.   Strokovni center zagotovi, da javnost in vse zainteresirane strani
  pravočasno prejmejo celovite,
  ustrezne, objektivne, zanesljive in zlahka dostopne informacije, zlasti glede rezultatov
  dela centra, omrežja, industrijskega in znanstvenega svetovalnega odbora ter skupnosti
  . Objavi tudi izjave o interesih, ki so bile podane v skladu s členom
  42
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Strokovni center zagotovi, da javnost in vse zainteresirane strani
  dobijo
  ustrezne, objektivne, zanesljive in zlahka dostopne informacije, zlasti glede rezultatov
  njegovega dela
  . Objavi tudi izjave o interesih, ki so bile podane v skladu s členom 
  41
  .

2.   Strokovni center zagotovi, da javnost in vse zainteresirane strani
  pravočasno prejmejo celovite,
  ustrezne, objektivne, zanesljive in zlahka dostopne informacije, zlasti glede rezultatov
  dela centra, omrežja, industrijskega in znanstvenega svetovalnega odbora ter skupnosti
  . Objavi tudi izjave o interesih, ki so bile podane v skladu s členom
  42
  .

Sprememba 171

Sprememba 171

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 3

Člen 38 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Vrednotenje iz odstavka 2 vključuje oceno rezultatov, ki jih je dosegel strokovni center glede na njegove cilje, mandat in naloge. Če Komisija meni, da je nadaljnje delovanje strokovnega centra upravičeno glede na njegove dodeljene cilje, pooblastila in naloge, lahko predlaga podaljšanje mandata strokovnega centra iz člena 46. | 3.   Vrednotenje iz odstavka 2 vključuje oceno rezultatov, ki jih je dosegel strokovni center glede na njegove cilje, mandat in naloge
  ter učinkovitost in uspešnost
  . Če Komisija meni, da je nadaljnje delovanje strokovnega centra upravičeno glede na njegove dodeljene cilje, pooblastila in naloge, lahko predlaga podaljšanje mandata strokovnega centra iz člena 46. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Vrednotenje iz odstavka 2 vključuje oceno rezultatov, ki jih je dosegel strokovni center glede na njegove cilje, mandat in naloge. Če Komisija meni, da je nadaljnje delovanje strokovnega centra upravičeno glede na njegove dodeljene cilje, pooblastila in naloge, lahko predlaga podaljšanje mandata strokovnega centra iz člena 46.

3.   Vrednotenje iz odstavka 2 vključuje oceno rezultatov, ki jih je dosegel strokovni center glede na njegove cilje, mandat in naloge
  ter učinkovitost in uspešnost
  . Če Komisija meni, da je nadaljnje delovanje strokovnega centra upravičeno glede na njegove dodeljene cilje, pooblastila in naloge, lahko predlaga podaljšanje mandata strokovnega centra iz člena 46.

Sprememba 172

Sprememba 172

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 38 a (novo)

Člen 38 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 38a




  Pravna osebnost strokovnega centra.





  1.
     
  Strokovni center je pravna oseba.






  2.
     
  Strokovni center v vsaki državi članici uživa najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava zakonodaja te države članice. Pridobiva lahko zlasti premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je lahko stranka v pravnih postopkih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 38a

Pravna osebnost strokovnega centra.

1.
     
  Strokovni center je pravna oseba.

2.
     
  Strokovni center v vsaki državi članici uživa najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava zakonodaja te države članice. Pridobiva lahko zlasti premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je lahko stranka v pravnih postopkih.

Sprememba 173

Sprememba 173

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 1

Člen 42 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Upravni odbor strokovnega centra sprejme pravila za preprečevanje in
  obvladovanje
  nasprotij interesov, ki se uporabljajo za njegove člane, organe in osebje
  . Pravila vsebujejo določbe
  ,
  katerih namen je preprečevati nasprotje interesov v zvezi s predstavniki članov
  ,
  ki so dejavni v upravnem
  ter
  znanstvenem in industrijskem svetovalnem odboru v skladu z Uredbo XXX [nova finančna uredba]
  . | Upravni odbor strokovnega centra sprejme pravila za preprečevanje
  , prepoznavanje
  in
  reševanje
  nasprotij interesov, ki se uporabljajo za njegove člane, organe in osebje,
  vključno z izvršnim direktorjem, upravnim odborom
  ,
  znanstvenim in industrijskim svetovalnim odborom
  ter
  skupnostjo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Upravni odbor strokovnega centra sprejme pravila za preprečevanje in
  obvladovanje
  nasprotij interesov, ki se uporabljajo za njegove člane, organe in osebje
  . Pravila vsebujejo določbe
  ,
  katerih namen je preprečevati nasprotje interesov v zvezi s predstavniki članov
  ,
  ki so dejavni v upravnem
  ter
  znanstvenem in industrijskem svetovalnem odboru v skladu z Uredbo XXX [nova finančna uredba]
  .

obvladovanje

. Pravila vsebujejo določbe

katerih namen je preprečevati nasprotje interesov v zvezi s predstavniki članov

ki so dejavni v upravnem

znanstvenem in industrijskem svetovalnem odboru v skladu z Uredbo XXX [nova finančna uredba]

Upravni odbor strokovnega centra sprejme pravila za preprečevanje
  , prepoznavanje
  in
  reševanje
  nasprotij interesov, ki se uporabljajo za njegove člane, organe in osebje,
  vključno z izvršnim direktorjem, upravnim odborom
  ,
  znanstvenim in industrijskim svetovalnim odborom
  ter
  skupnostjo
  .

, prepoznavanje

reševanje

vključno z izvršnim direktorjem, upravnim odborom

znanstvenim in industrijskim svetovalnim odborom

skupnostjo

Sprememba 174

Sprememba 174

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 1 a (novo)

Člen 42 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice skrbijo za preprečevanje, prepoznavanje in reševanje nasprotij interesov v zvezi z nacionalnimi koordinacijskimi centri. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice skrbijo za preprečevanje, prepoznavanje in reševanje nasprotij interesov v zvezi z nacionalnimi koordinacijskimi centri.

Države članice skrbijo za preprečevanje, prepoznavanje in reševanje nasprotij interesov v zvezi z nacionalnimi koordinacijskimi centri.

Sprememba 175

Sprememba 175

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 1 b (novo)

Člen 42 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Pravila iz odstavka 1 so v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pravila iz odstavka 1 so v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046.

Pravila iz odstavka 1 so v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046.

Sprememba 176

Sprememba 176

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – naslov

Člen 44 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Podpora države članice gostiteljice | Sedež in
  podpora države članice gostiteljice |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Podpora države članice gostiteljice

Sedež in
  podpora države članice gostiteljice

Sedež in

Sprememba 177

Sprememba 177

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek –1 (novo)

Člen 44 – odstavek –1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Sedež strokovnega centra se določi z jasnim demokratičnim postopkom in z uporabo preglednih meril ter v skladu s pravom Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sedež strokovnega centra se določi z jasnim demokratičnim postopkom in z uporabo preglednih meril ter v skladu s pravom Unije.

Sedež strokovnega centra se določi z jasnim demokratičnim postopkom in z uporabo preglednih meril ter v skladu s pravom Unije.

Sprememba 178

Sprememba 178

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek –1 a (novo)

Člen 44 – odstavek –1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Država članica gostiteljica zagotovi optimalne pogoje za uspešno delovanje strokovnega centra, vključno z eno samo lokacijo, ter druge pogoje, kot so ustrezne šole za otroke članov osebja ter ustrezen dostop do trga dela, socialna varnost in zdravstveno varstvo za otroke in partnerje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Država članica gostiteljica zagotovi optimalne pogoje za uspešno delovanje strokovnega centra, vključno z eno samo lokacijo, ter druge pogoje, kot so ustrezne šole za otroke članov osebja ter ustrezen dostop do trga dela, socialna varnost in zdravstveno varstvo za otroke in partnerje.

Država članica gostiteljica zagotovi optimalne pogoje za uspešno delovanje strokovnega centra, vključno z eno samo lokacijo, ter druge pogoje, kot so ustrezne šole za otroke članov osebja ter ustrezen dostop do trga dela, socialna varnost in zdravstveno varstvo za otroke in partnerje.

Sprememba 179

Sprememba 179

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 1

Člen 44 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Strokovni center in država članica
  [Belgija]
  , v kateri ima sedež,
  lahko
  skleneta upravni sporazum o privilegijih in imunitetah ter drugi podpori, ki jo navedena država članica zagotovi strokovnemu centru. | Strokovni center in država članica
  gostiteljica
  , v kateri ima sedež, skleneta upravni sporazum o privilegijih in imunitetah ter drugi podpori, ki jo navedena država članica zagotovi strokovnemu centru. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Strokovni center in država članica
  [Belgija]
  , v kateri ima sedež,
  lahko
  skleneta upravni sporazum o privilegijih in imunitetah ter drugi podpori, ki jo navedena država članica zagotovi strokovnemu centru.

[Belgija]

lahko

Strokovni center in država članica
  gostiteljica
  , v kateri ima sedež, skleneta upravni sporazum o privilegijih in imunitetah ter drugi podpori, ki jo navedena država članica zagotovi strokovnemu centru.

gostiteljica

Sprememba 180

Sprememba 180

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 a (novo)

Člen 45 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 45 a |
| | Izvajanje prenosa pooblastila |
| | 1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. |
| | 2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 6(5a) in člena 8(4b) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe]. |
| | 3.
     
  Prenos pooblastila iz člena 6(5a) in člena 8(4b) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |
| | 4.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. |
| | 5.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. |
| | 6.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 6(5a) in členom 8(4b), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 45 a

Člen 45 a

Izvajanje prenosa pooblastila

Izvajanje prenosa pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 6(5a) in člena 8(4b) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe].

3.
     
  Prenos pooblastila iz člena 6(5a) in člena 8(4b) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 6(5a) in členom 8(4b), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0084/2019).

1

(1a)  
  Uredba (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o vzpostavitvi režima Unije za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja, tehnične pomoči in tranzita blaga z dvojno rabo (UL ..., ..., str. ...).

1a

Uredba (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o vzpostavitvi režima Unije za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja, tehnične pomoči in tranzita blaga z dvojno rabo (UL ..., ..., str. ...).

(23)  Direktiva (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (UL L 194, 19.7.2016, str. 1).

23

(23)  Direktiva (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (UL L 194, 19.7.2016, str. 1).

23

(1a)  
  Uredba (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o agenciji ENISA (Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost) ter certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 (akt o kibernetski varnosti) (UL L ...) (2017/0225(COD)).

1a

Uredba (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o agenciji ENISA (Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost) ter certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 (akt o kibernetski varnosti) (UL L ...) (2017/0225(COD)).

(1a)  
  Uredba (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o agenciji ENISA (Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost) ter certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 (akt o kibernetski varnosti) (UL L ...) (2017/0225(COD)).

1a

Uredba (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o agenciji ENISA (Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost) ter certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 (akt o kibernetski varnosti) (UL L ...) (2017/0225(COD)).

(24)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

24

(24)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

24

(1a)  

  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

1a

UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(1a)  
  Uredba (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne .... o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (UL L ...) (2018/0227(COD)).

1a

Uredba (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne .... o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (UL L ...) (2018/0227(COD)).

(26)  [dodaj polni naslov in sklic na UL]

26

(27)  [dodaj polni naslov in sklic na UL]

27

(26)  [dodaj polni naslov in sklic na UL]

26

(27)  [dodaj polni naslov in sklic na UL]

27

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/570 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/570

---

P8_TA(2019)0190

Uredba o spremembi Uredbe (ES) št. 391/2009 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 391/2009 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije (COM(2018)0567 – C8-0384/2018 – 2018/0298(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/74)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0567),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0384/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0384/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. januarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. januarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A8-0004/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A8-0004/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 298.

---

P8_TC1-COD(2018)0298

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 391/2009 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/492.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/571 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/571

---

P8_TA(2019)0191

Uredba o spremembi Uredbe (EU) št. 1316/2013 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1316/2013 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije (COM(2018)0568 – C8-0385/2018 – 2018/0299(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/75)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0568), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0568),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0385/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0385/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 10. oktobra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 10. oktobra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A8-0009/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A8-0009/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 301.

(2)  UL C 461, 21.12.2018, str. 173.

---

P8_TC1-COD(2018)0299

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1316/2013 v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/495.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/572 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/572

---

P8_TA(2019)0192

Pristaniške sprejemne zmogljivosti za oddajo odpadkov z ladij ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pristaniških sprejemnih zmogljivostih za oddajo odpadkov z ladij, razveljavitvi Direktive 2000/59/ES ter spremembi Direktive 2009/16/ES in Direktive 2010/65/EU (COM(2018)0033 – C8-0014/2018 – 2018/0012(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/76)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0033), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0033),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0014/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0014/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 10. oktobra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 10. oktobra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za ribištvo (A8-0326/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za ribištvo (A8-0326/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 283, 10.8.2018, str. 61.

(2)  UL C 461, 21.12.2018, str. 220.

---

P8_TC1-COD(2018)0012

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o pristaniških sprejemnih zmogljivostih za oddajo odpadkov z ladij, spremembi Direktive 2010/65/EU in razveljavitvi Direktive 2000/59/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2019/883.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/573 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/573

---

P8_TA(2019)0193

Podaljšanje prehodne uporabe drugih načinov tehnik obdelave podatkov poleg tehnik elektronske obdelave podatkov, določenih v carinskem zakoniku Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 zaradi podaljšanja prehodne uporabe drugih načinov tehnik obdelave podatkov poleg tehnik elektronske obdelave podatkov, določenih v carinskem zakoniku Unije (COM(2018)0085 – C8-0097/2018 – 2018/0040(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/77)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0085), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0085),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in členov 33 in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0097/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in členov 33 in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0097/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0342/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0342/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta in Sveta, ki je priložena tej resoluciji in bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se seznanja z izjavo Komisije, ki je priložena tej resoluciji in bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

P8_TC1-COD(2018)0040

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 zaradi podaljšanja prehodne uporabe drugih načinov obdelave podatkov poleg tehnik elektronske obdelave podatkov, določenih v carinskem zakoniku Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/632.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta

Evropski parlament in Svet pozdravljata posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 26/2018 z naslovom „Vrsta zamud pri carinskih sistemih IT – kakšni so bili problemi?“ in druga nedavna ustrezna poročila na področju carine, na podlagi katerih imata sozakonodajalca boljši pregled nad vzroki za zamude pri uvajanju sistemov informacijske tehnologije, ki so potrebni za izboljšanje carinskih postopkov v EU.

Evropski parlament in Svet menita, da bi lahko Evropsko računsko sodišče z vsako prihodnjo revizijo, v kateri bi ocenil poročila, ki jih na podlagi člena 278a carinskega zakonika Unije pripravlja Komisija, pozitivno prispevalo k preprečevanju nadaljnjih zamud.

Evropski parlament in Svet pozivata Komisijo in države članice, naj te revizije v celoti upoštevajo.

Izjava Komisije

Komisija pozdravlja dogovor Evropskega parlamenta in Sveta o predlogu za podaljšanje roka za prehodno uporabo drugih sredstev, kot so tehnike elektronske obdelave podatkov iz carinskega zakonika Unije.

Komisija je seznanjena s skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, ki ugotavlja, da bi lahko vse prihodnje delo Evropskega računskega sodišča pri ocenjevanju poročil, ki jih pripravi Komisija na podlagi člena 278a carinskega zakonika Unije, pozitivno prispevalo k preprečevanju nadaljnjih zamud.

Če se Računsko sodišče odloči oceniti poročila Komisije, bo Komisija v skladu s členom 287(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije v celoti sodelovala z Evropskim računskim sodiščem in zadevne ugotovitve v celoti upoštevala.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/575 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/575

---

P8_TA(2019)0194

Boj proti goljufijam in ponarejanju v zvezi z negotovinskimi plačilnimi sredstvi ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti goljufijam in ponarejanju v zvezi z negotovinskimi plačilnimi sredstvi ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/413/PNZ (COM(2017)0489 – C8-0311/2017 – 2017/0226(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/78)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2017)0489), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2017)0489),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0311/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0311/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju prispevkov češke poslanske zbornice, češkega senata in španskega parlamenta k osnutku zakonodajnega akta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prispevkov češke poslanske zbornice, češkega senata in španskega parlamenta k osnutku zakonodajnega akta,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. januarja 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. januarja 2018 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0276/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0276/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 197, 8.6.2018, str. 24.

---

P8_TC1-COD(2017)0226

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti goljufijam in ponarejanju v zvezi z negotovinskimi plačilnimi sredstvi ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/413/PNZ

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2019/713.)

---

Četrtek, 14. marec 2019

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/576 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/576

---

P8_TA(2019)0206

Pristojnost, priznavanje in izvrševanje odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter mednarodna ugrabitev otrok *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o osnutku uredbe Sveta o pristojnosti, priznavanju in izvrševanju odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o mednarodni ugrabitvi otrok (prenovitev) (15401/2018 – C8-0023/2019 – 2016/0190(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – ponovno posvetovanje)

(2021/C 23/79)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (15401/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (15401/2018),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2016)0411), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2016)0411),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 18. januarja 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 18. januarja 2018 (1),

| — | ob upoštevanju člena 81(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet ponovno posvetoval s Parlamentom (C8-0023/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet ponovno posvetoval s Parlamentom (C8-0023/2019),

| — | ob upoštevanju členov 78c in 78e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 78c in 78e Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0056/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0056/2019),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0017.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/577 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/577

---

P8_TA(2019)0208

Minimalno kritje izgub za nedonosne izpostavljenosti ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede minimalnega kritja izgub za nedonosne izpostavljenosti (COM(2018)0134 – C8-0117/2018 – 2018/0060(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/80)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0134), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0134),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0117/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0117/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 12. julija 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 12. julija 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2018 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. januarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. januarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0440/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0440/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 79, 4.3.2019, str. 1.

(2)  UL C 367, 10.10.2018, str. 43.

---

P8_TC1-COD(2018)0060

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede minimalnega kritja izgub za nedonosne izpostavljenosti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/630.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/578 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/578

---

P8_TA(2019)0209

Varstvo konkurence v zračnem prevozu ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Svet o varstvu konkurence v zračnem prevozu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 868/2004 (COM(2017)0289 – C8-0183/2017 – 2017/0116(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 23/81)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0289), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0289),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0183/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0183/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. januarja 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. januarja 2018 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0125/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0125/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 197, 8.6.2018, str. 58.

---

P8_TC1-COD(2017)0116

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu konkurence v zračnem prevozu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 868/2004

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/712.)

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/579 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/579

---

P8_TA(2019)0210

Smernice za proračun za leto 2020 – oddelek III

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2020, oddelek III – Komisija (2019/2001(BUD))

(2021/C 23/82)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (4),

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019 (5) in skupnih izjav Parlamenta, Sveta in Komisije, ki so mu priložene, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019 (5) in skupnih izjav Parlamenta, Sveta in Komisije, ki so mu priložene,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 70/1 z dne 25. septembra 2015 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je začela veljati 1. januarja 2016, in dokumenta za razpravo z naslovom Za trajnostno Evropo do leta 2030, ki ga je pred kratkim predložila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 70/1 z dne 25. septembra 2015 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je začela veljati 1. januarja 2016, in dokumenta za razpravo z naslovom Za trajnostno Evropo do leta 2030, ki ga je pred kratkim predložila Komisija,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. februarja 2019 o proračunskih smernicah za leto 2020 (06323/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. februarja 2019 o proračunskih smernicah za leto 2020 (06323/2019),

| — | ob upoštevanju člena 86a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 86a Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0172/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0172/2019),

| A. | ker bodo pogajanja o proračunu Unije za leto 2020 potekala vzporedno s pogajanji o naslednjem večletnem finančnem okviru in reformo sistema virov lastnih sredstev EU; ker bo leto 2019 sedmo leto večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020; |
| --- | --- |

A.

ker bodo pogajanja o proračunu Unije za leto 2020 potekala vzporedno s pogajanji o naslednjem večletnem finančnem okviru in reformo sistema virov lastnih sredstev EU; ker bo leto 2019 sedmo leto večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020;

| B. | ker je Svet v zadnjih letih večkrat nastopil protislovno, ko je predstavil nove politične prednostne naloge EU, hkrati pa ni bil pripravljen zagotoviti novih proračunskih sredstev za njihovo financiranje; ker bi bilo treba nove politične prednostne naloge in prihodnje izzive za EU financirati z novimi proračunskimi sredstvi, ne pa z zmanjševanjem sredstev za obstoječe programe; |
| --- | --- |

B.

ker je Svet v zadnjih letih večkrat nastopil protislovno, ko je predstavil nove politične prednostne naloge EU, hkrati pa ni bil pripravljen zagotoviti novih proračunskih sredstev za njihovo financiranje; ker bi bilo treba nove politične prednostne naloge in prihodnje izzive za EU financirati z novimi proračunskimi sredstvi, ne pa z zmanjševanjem sredstev za obstoječe programe;

| C. | ker bodo za izvajanje večletnih programov proti koncu sedanjega večletnega finančnega okvira potrebna ustrezna finančna sredstva, zaradi česar bo treba predvideti plačila, ki bodo potrebna v letu 2020, da bi preprečili, da bi v prvih letih izvajanja večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 prišlo do nove plačilne krize; |
| --- | --- |

C.

ker bodo za izvajanje večletnih programov proti koncu sedanjega večletnega finančnega okvira potrebna ustrezna finančna sredstva, zaradi česar bo treba predvideti plačila, ki bodo potrebna v letu 2020, da bi preprečili, da bi v prvih letih izvajanja večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 prišlo do nove plačilne krize;

Proračun za leto 2020: most do Evrope prihodnosti – vlaganje v inovacije, trajnostni razvoj, zaščito državljanov in varnost

| 1. | poudarja, da je proračun Unije za leto 2020 most do večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 ter da bi moral prispevati k oblikovanju skupne in dolgoročne vizije prihodnjih političnih prednostnih nalog Unije ter zagotoviti evropsko dodano vrednost; pričakuje, da bo po političnem dogovoru v Evropskem svetu ob sprejetju proračuna za leto 2020 sodeloval pri celovitih pogajanjih s Svetom o večletnem finančnem okviru; meni, da bo trden, odgovoren in v prihodnost usmerjen proračun za leto 2020 olajšal dogovor in prehod v naslednji večletni finančni okvir; zato namerava veljavne določbe o prožnosti in druge določbe iz uredbe o večletnem finančnem okviru in finančne uredbe v celoti izkoristiti za to, da se v okviru proračuna za leto 2020 okrepijo ključni programi EU, ob hkratnem ustreznem upoštevanju pristopa smotrnostne priprave proračuna; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva, da se v posebnih programih za kmetijstvo po eni strani podprejo kratke dobavne verige, pravične cene za proizvajalce ter redni in zadostni prihodki kmetov, po drugi strani pa pravična prerazporeditev izplačil med državami ter vrstami proizvodnje in proizvajalcev, da bodo obstoječe razlike odpravljene in da bodo imele koristi države članice z najbolj pomanjkljivo proizvodnjo ter mali in srednji proizvajalci; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zato meni, da bi morale biti v proračunu EU za naslednje leto opredeljene jasne politične prednostne naloge in da bi moral ta proračun Uniji omogočati, da ustvarja trajnostne in vključujoče rast in delovna mesta, še naprej vlaga v inovacijske in raziskovalne zmogljivosti za prihodnje rešitve, povečuje konkurenčnost, ohranja varno in mirno Evropo, izboljšuje razmere za delo in življenje državljanov, povečuje ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, pripravlja Unijo na spopadanje z okoljskimi izzivi in podnebnimi spremembami, da bi izpolnila obveznosti, ki jih ima v skladu s Pariškim sporazumom, prispeva k celovitemu izvajanju ciljev OZN glede trajnostnega razvoja ter uresniči evropski steber socialnih pravic; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je treba – glede na to, da je 2020 zadnje leto sedanjega večletnega finančnega okvira – še pospešiti izvajanje programov EU, zlasti tistih v okviru deljenega upravljanja na področju kohezije, skupne kmetijske in skupne ribiške politike, da bi nadomestili prejšnje zamude in dosegli zaključno fazo; pričakuje, da bo to privedlo do znatnega povečanja števila zahtevkov za plačila in da bo raven odobritev plačil v letu 2020 zato dosegla vrhunec; poudarja, da se je Parlament zavezal, da bo v letu 2020 zagotovil potrebna plačila in preprečil, da bi se v prvih letih večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 ponovila plačilna kriza, do kakršne je prišlo v tekočem obdobju; poudarja, da je treba nenehno izboljševati nadzorne in korektivne mehanizme, da bi zagotovili ustrezno in hitro izvajanje programov EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, kako pomembne so decentralizirane agencije pri zagotavljanju izvajanja zakonodajnih prednostnih nalog EU in s tem pri doseganju ciljev politike EU, kot so tisti v zvezi s konkurenčnostjo, trajnostno rastjo, zaposlovanjem ter upravljanjem sedanjih migracijskih in begunskih tokov; pričakuje, da bodo s pogajanji o proračunu za leto 2020 zagotovljena ustrezna finančna sredstva za delovanje in upravljanje agencij EU, da bodo lahko izvajale vse obsežnejše naloge in dosegale čim boljše rezultate; ponavlja svoje stališče, da je bilo leto 2018 zadnje leto uresničevanja 5-odstotnega zmanjšanja števila osebja in t. i. „rezerve za prerazporeditev“; pričakuje, da Komisija in Svet v proračunu za leto 2020 ne bosta dodatno zmanjšala sredstev agencij; |
| --- | --- |

5.

Inovacije in raziskave za prihodnje rešitve: podpiranje trajnostne in vključujoče gospodarske rasti, da se predvidijo spremembe in spodbudi konkurenčnost

| 6. | poudarja, kako pomembno je, da Evropa prevzema vodilno vlogo pri ključnih tehnologijah na področjih, kot so vesolje, zdravstveno varstvo, okolje, kmetijstvo, varnost in promet; poudarja, da je treba poskrbeti za to, da se bodo z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi še naprej zagotavljale rešitve za potrebe, izzive in konkurenčnost Evrope, ter v zvezi s tem opozarja na pomembno vlogo temeljnih raziskav; poudarja, da mora prehod s programa Obzorje 2020 na Obzorje Evropa potekati gladko, da bi podjetjem, raziskovalnim ustanovam in akademskemu svetu zagotovili stabilnost; je zaskrbljen, ker se je za program Obzorje 2020 v celotnem obdobju izvajanja namenjalo daleč premalo sredstev, zaradi česar je bila stopnja uspešnosti sicer izvrstnih vlog nizka; namerava zato v proračunu za naslednje leto zagotoviti najvišjo možno letno dodelitev sredstev za program Obzorje 2020, pri tem pa v celoti izkoristiti veljavne določbe o prožnosti iz uredbe o večletnem finančnem okviru in finančne uredbe; poudarja tudi, kako pomembno je okrepiti sinergije z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da tehnološka preobrazba Evrope nudi potencial za gospodarsko rast, in poziva, naj se s proračunom EU ustrezno podpre digitalizacija evropske industrije ter spodbujanje digitalnih znanj in spretnosti ter digitalnega podjetništva; poudarja, kako pomembne so dodatne naložbe v strateške digitalne zmogljivosti, med drugim visokozmogljivostno računalništvo, umetno inteligenco in kibernetsko varnost EU; poudarja, da naj bi bilo v večletnem finančnem okviru 2021–2027 za program za digitalno Evropo dodeljenih znatno več sredstev, in namerava zato v proračunu za naslednje leto povečati finančna sredstva na tem področju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja uspešnost Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) pri mobilizaciji dodatnih naložb v EU, pri čemer naj bi bile po podaljšanju njegovega trajanja do leta 2020 zagotovljene naložbe v višini vsaj 500 milijard EUR; hkrati pa opozarja, da je Računsko sodišče priporočilo, naj se njegovo izvajanje – kar zadeva dodatnost izbranih projektov – še izboljša; opozarja, da je bil jamstveni sklad EFSI delno financiran s prerazporeditvami iz programa Obzorje 2020 in instrumenta za povezovanje Evrope, in ponovno potrjuje svoje dolgoletno stališče, da je treba nove pobude v celoti financirati z novimi proračunskimi sredstvi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je trdno prepričan, da sta večja pravičnost in zagotavljanje enakih možnosti v okviru evropskega socialnega tržnega gospodarstva pogoja za trajnostni razvoj Unije; namerava zagotoviti dovolj finančnih sredstev za programe, kot sta COSME ter prihodnje in nastajajoče tehnologije (FET), ki pomembno prispevajo k uspešnosti zagonskih ter malih in srednjih podjetij, ki so hrbtenica evropskega gospodarstva in osrednje gonilo gospodarske rasti, ustvarjanja delovnih mest, inovacij in vključevanja v družbo; poudarja, da je stopnja izvedbe teh programov visoka, in opozarja, da je v okviru teh programov mogoče počrpati še več sredstev; |
| --- | --- |

9.

Varnost, zaščita in mir za evropske državljane

| 10. | meni, da so zaščita zunanjih meja EU in notranje varnosti ob podpori okrepljene evropske mejne in obalne straže, Evropska unija brez notranjih meja ter pravilno delovanje schengenskega območja in svoboda gibanja znotraj EU medsebojno prepleteni in vzajemno koristni; hkrati poudarja, kako pomembne so konkretne naložbe EU na področju notranje varnosti, da bi ob večji podpori Eurojusta in Evropskega javnega tožilstva med drugim okrepili preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj na ravni EU in pravosodno odzivanje EU na čezmejne grožnje kriminala ter spodbudili izmenjavo informacij; meni, da je treba vsem agencijam, ki delujejo na področju varnosti, pravosodja in nadzora meja, nujno zagotoviti ustrezna finančna sredstva, kadrovske vire in usposabljanje osebja, saj trenutna raven finančnih sredstev ob upoštevanju občutnega povečanja njihovih pristojnosti, pomena medsebojnega sodelovanja, potreb po tehnoloških inovacijah in vzdrževanju, pa tudi njihove osrednje vloge pri krepitvi sodelovanja in usklajevanja med državami članicami ne zadostuje, |
| --- | --- |

10.

| 11. | hkrati poudarja, da ima EU na področju migracijske politike humanitarno odgovornost, in priznava, da imata Evropski azilni podporni urad in Agencija za temeljne pravice ključno vlogo pri razvijanju in izvajanju skupnih praks na področju azila v državah članicah; meni, da je treba vsem agencijam, ki delujejo na področju migracij, azila in človekovih pravic, zagotoviti ustrezna finančna sredstva, kadrovske vire in usposabljanje osebja, pa tudi finančne in človeške vire, da bodo lahko ustrezno opravljale svojo vlogo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja, da so države članice zavezane prenovitvi obrambne agende EU in da so na področju obrambe pripravljene dodatno sodelovati na evropski ravni; opozarja, kako pomembno je, da se kot prva faza Evropskega obrambnega sklada začne izvajati evropski program za razvoj obrambne industrije; zahteva dodatno povečanje obrambnega proračuna Unije, ki naj se financira izključno z novimi proračunskimi sredstvi, da bi povečali konkurenčnost in inovativnost evropske obrambne industrije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | močno podpira okrepljena prizadevanja EU za spoprijemanje z vse večjimi varnostnimi grožnjami, kot sta radikalizacija in nasilni ekstremizem v Evropi in sosednjih državah, pa tudi boljše usklajevanje takih programov na ravni EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je kibernetska varnost izjemno pomembna za blaginjo in varnost Unije, pa tudi za zasebnost njenih državljanov, da kibernetski napadi, kibernetska kriminaliteta in manipulacije ogrožajo odprte družbe in da gospodarsko vohunjenje ovira delovanje enotnega digitalnega trga in ogroža konkurenčnost evropskih podjetij; zahteva ustrezna finančna sredstva, da bi vsem zadevnim agencijam zagotovili ustrezna finančna sredstva za kritje operativnih in upravnih nalog in tako prispevali k vzpostavitvi omrežnih in informacijskih sistemov, izgradnji močne kibernetske odpornosti in boju proti kibernetski kriminaliteti; v zvezi s tem podpira strateško sodelovanje med Agencijo EU za varnost omrežij in informacij (ENISA) in Europolom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja, da sta mir in stabilnost temeljni vrednoti, ki se podpirata iz proračuna Evropske unije, in v zvezi s tem poudarja, da je Unija znatno prispevala k miru in spravi na otoku Irska, zlasti tako da je podprla Velikonočni sporazum in financirala programa PEACE in Interreg; poudarja, kako pomembno je, da se s financiranjem teh programov nadaljuje tudi po izstopu Združenega kraljestva iz EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sklicujoč se na svojo resolucijo z dne 25. oktobra 2018 o uporabi podatkov uporabnikov Facebooka s strani Cambridge Analytica in vplivu na varstvo podatkov (6) meni, da je boj proti dezinformacijam, zlasti sledenje in odkrivanje dezinformacij in drugih vrst tujega vmešavanja – zlasti v letu evropskih volitev – prednostna naloga, če naj se zagotovijo pravične in demokratične volitve; zahteva dodatna finančna sredstva za še bolj sistematično uporabo orodij strateškega komuniciranja, da se bo EU lahko odločno in usklajeno odzivala; podpira smernice, ki jih je Komisija določila v zvezi s tem, kako bi bilo treba uporabljati veljavna pravila EU za obravnavo tega, da se osebni podatki uporabljajo za ciljno nagovarjanje državljanov v družbenih medijih v času volitev, in zagotavljanje poštenosti volilnega procesa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ga skrbi, da nima dovolj evropskih državljanov vtis, da Evropska unija dela zanje in jim zagotavlja znatne koristi; zahteva, da se Komisiji zagotovijo ustrezna finančna sredstva za vlaganje v orodja, kot sta pobuda Parlamenta Kaj Evropa počne zame in aplikacija Citizens’ App, ki sta se začeli izvajati pred kratkim, da bi državljane seznanili z delom Unije in poudarili prizadevanja za spodbujanje miru, demokracije, načela pravne države in svobode govora; meni, da bi bilo treba tovrstna orodja na nacionalni ravni bolje razširjati; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da sta skupna kmetijska in skupna ribiška politika temelja evropskega povezovanja, katerih cilj je zagotoviti varno preskrbo evropskih državljanov z visokokakovostno hrano, pravilno delovanje enotnega kmetijskega trga, trajnost podeželskih območij za mnoga leta in trajnostno upravljanje naravnih virov; opozarja, da ti politiki prispevata k sposobnosti preživetja in stabilnosti EU; poziva Komisijo, naj še naprej podpira proizvajalce in pridelovalce po vsej Evropi pri spopadanju z nepričakovano nestanovitnostjo trga in pri zagotavljanju varne preskrbe z visokokakovostno hrano; poziva, naj se posebna pozornost nameni malemu kmetijstvu in malemu ribolovu; |
| --- | --- |

18.

Krepitev solidarnosti in medsebojnega razumevanja

| 19. | zahteva dodatna finančna sredstva, da se – tudi ob upoštevanju zunanje razsežnosti programa Erasmus+ (osrednjega programa za izobraževanje, usposabljanje, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, mlade in šport v Evropi) – zadosti prihodnjemu povpraševanju po njem; poudarja, da so potrebna ustrezna sredstva, da se program „demokratizira“ in tako zagotovi, da bodo njegova finančna sredstva dostopna ljudem iz vseh okolij ter da se poskuša vzpostaviti evropski okvir za kakovostna in učinkovita vajeništva kot sredstvo za boj proti brezposelnosti mladih; želi spomniti na zahtevo Parlamenta, naj se sredstva za ta program v naslednjem večletnem finančnem okviru potrojijo; poziva, naj se sodelovanje med izobraževanjem, vajeništvom, kulturo in raziskavami okrepi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja, da je v času, ko se evropski projekt postavlja pod vprašaj, nujno, da se prek kulture, znanja, ustvarjanja in inovacij ponovno trdno zavežemo Evropi; zato meni, da bi morala biti programa Ustvarjalna Evropa in Media v ustrezni meri podprta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da so pri boju proti brezposelnosti mladih potrebna znatna dodatna finančna prizadevanja, da bi ustvarili priložnosti za izobraževanje, usposabljanje in zaposlovanje; v zvezi s tem poudarja pozitiven vpliv pobude za zaposlovanje mladih, prek katere je do konca leta 2017 podporo prejelo približno 1,7 milijona mladih; pozdravlja, da so se pogajanja o proračunu za leto 2019 na odločno zahtevo Parlamenta končala tako, da bo v letu 2019 za pobudo za zaposlovanje mladih skupaj namenjenih 350 milijonov EUR; pričakuje, da bo predlog proračuna za leto 2020 v zvezi s tem programom ambiciozen, da bi v naslednjem večletnem finančnem okviru zagotovili nemoten prehod na Evropski socialni sklad plus (ESS+); poudarja, da je treba pospešiti izvajanje tega programa in še izboljšati njegovo učinkovitost, da bo nacionalnim politikam zaposlovanja zagotovil večjo evropsko dodano vrednost; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da mora socialna kohezija v Evropi prispevati k trajnostnim rešitvam za boj proti revščini, družbeni izključenosti in diskriminaciji in za boljše vključevanje invalidov, prispevati pa mora tudi k dolgoročnim spremembam v demografski strukturi; poudarja, da so potrebna finančna sredstva za zadevne programe EU, s pomočjo katerih se starajočemu se prebivalstvu v Evropi zagotavlja ustrezna podpora v smislu dostopa do mobilnosti, zdravstvenega varstva in javnih storitev; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja, da morajo biti države članice na področju migracij in azila solidarne in si deliti odgovornost, ter jih poziva, naj v okviru nacionalnih programov dobro izkoristijo Sklad za azil, migracije in vključevanje; poziva, naj se temu skladu v letu 2020 zagotovi dovolj sredstev, da bi podprli sprejemanje prosilcev za azil v državah članicah, učinkovite strategije vračanja, programe za preselitev, politike zakonitih migracij in spodbujanje učinkovitega vključevanja državljanov tretjih držav; meni, da bi bilo treba mestom in občinam v okviru evropskega azilnega sistema zagotoviti več podpore; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja, da je ključ do dolgoročne rešitve sedanjega pojava migracij v političnem, gospodarskem, družbenem in okoljskem razvoju držav, iz katerih migracijski tokovi izvirajo; poziva, naj se v podporo tej prednostni nalogi in za spodbujanje nadaljnjega razvoja trajnostnih in vzajemno koristnih partnerstev, na primer z afriškimi državami, evropskemu instrumentu sosedstva in instrumentu za razvojno sodelovanje namenijo zadostna finančna sredstva; v zvezi s tem ponovno potrjuje, da je treba mednarodnim organizacijam, med drugim Agenciji OZN za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA), Visokemu komisariatu OZN za begunce (UNHCR) in Mednarodni organizaciji za migracije (IOM), zagotavljati zadostno in stalno finančno podporo; poziva k večji finančni in organizacijski podpori za programe, ki prispevajo k izmenjavi med EU in partnerskimi državami na področjih, kot so poklicno usposabljanje, ustanavljanje zagonskih podjetij, podpora malim in srednjim podjetjem, zdravstveno varstvo in izobraževanje, pa tudi za politike, povezane s čisto vodo, čiščenjem odpadnih voda in odstranjevanjem odpadkov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da je diskriminacija na podlagi spola nesprejemljiva in nezdružljiva z vrednotami EU; poudarja, da je stopnja uspešnosti pri vlogah za program Daphne in druga sredstva, namenjena boju proti nasilju nad ženskami in dekleti, skrb vzbujajoče nizka, in namerava zagotoviti več sredstev za ta program; poleg tega meni, da je vključevanje načela enakosti spolov učinkovita strategija za doseganje enakosti spolov in boj proti diskriminaciji, ter poziva, naj se vidik enakosti spolov vključi v zadevne evropske politike in programe porabe; pričakuje, da bo Komisija čim prej predložila okvir za vključevanje načela enakosti spolov v proračun Unije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponavlja, kako pomembno je, da se z evropsko sosedsko politiko krepijo odnosi s sosednjimi državami in podpirajo mirovni procesi ter spodbujajo gospodarska in socialna rast in trajnostno čezmejno sodelovanje; opozarja, da so trdni odnosi med EU in Zahodnim Balkanom bistvenega pomena za stabilizacijo območja in njegov predpristopni proces; opozarja, da mora biti financiranje iz proračuna Unije prilagojeno tako, da krepi sposobnost držav, da še naprej izvajajo potrebne pravne, politične, socialne in gospodarske reforme, zlasti s krepitvijo pravilnega delovanja javne uprave ter podpiranjem stabilnosti in odpornosti demokratičnih institucij in izvajanja načela pravne države; |
| --- | --- |

26.

Spoprijemanje z okoljskimi izzivi in podnebnimi spremembami

| 27. | poudarja, da mora proračun za leto 2020 znatno prispevati k spoprijemanju z okoljskimi izzivi in podnebnimi spremembami, da bi nadoknadili obstoječe zaostanke in uresničili zaveze EU; želi spomniti, da se je Unija zavezala, da bo prevzela vodilno vlogo pri prehodu na nizkoogljično krožno in podnebno nevtralno gospodarstvo, a z obžalovanjem ugotavlja, da Unija ne dosega svojih podnebnih ciljev, zlasti glede tega, da bo 20 % odhodkov Unije v obdobju 2014–2020 povezanih s podnebjem; zato meni, da je za napredek pri doseganju ciljev podnebne politike Unije in Pariškega sporazuma bistvenega pomena, da se znatno poveča poraba, povezana s podnebjem; meni, da bi bilo treba še naprej spodbujati in optimizirati vključevanje podnebnih vprašanj v vse področne politike Unije ter, kadar je to primerno, uvesti preverjanje z vidika podnebja in trajnosti; poziva, naj se povečajo finančna sredstva za vse zadevne programe Unije, da bi podprli projekte z evropsko dodano vrednostjo, ki prispevajo k prehodu na čisto energijo in učinkoviti rabi virov, spodbujanju trajnostnega zelenega in modrega gospodarstva, pa tudi k ohranjanju narave, pri čemer bi moral biti poudarek na biotski raznovrstnosti, habitatih in ogroženih vrstah; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da bi morala EU prihodnje trgovinske sporazume – zaradi zagotovitve doslednega in učinkovitega pristopa k spoprijemanju s podnebnimi spremembami – pogojiti z ratifikacijo in izvajanjem Pariškega sporazuma; v zvezi s tem opozarja na svojo resolucijo z dne 3. julija 2018 o podnebni diplomaciji (7) in svoj poziv Komisiji, naj pripravi celovito oceno skladnosti veljavnih sporazumov o prosti trgovini z zavezami iz Pariškega sporazuma; meni, da bi lahko Komisija, če določen partner EU teh zavez ne bi izpolnjeval, začasno zamrznila zaveze EU glede liberalizacije trgovine s tem partnerjem; |
| --- | --- |

28.

Odprta vprašanja v postopku za leto 2020

| 29. | pričakuje, da to, da bo Združeno kraljestva marca 2019 izstopilo iz Unije, ne bo neposredno vplivalo na proračun za leto 2020, saj bo Združeno kraljestvo prispevalo v proračun in sodelovalo pri njegovem izvrševanju; kljub temu poziva Komisijo, naj preveri in se pripravi na vse možne scenarije, da bi za proračun Unije zagotovili dobro finančno poslovodenje, ter naj poskrbi za načrt izrednih ukrepov in opredeli jasne zaveze in navede mehanizme za zaščito proračuna EU za primer, da Združeno kraljestvo ne bo prispevalo v proračun EU za leto 2020 ali sodelovalo pri njegovem izvrševanju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | želi spomniti, da bo Komisija po skupni izjavi Parlamenta, Sveta in Komisije o okrepitvi Razdelka 1a s spremembo proračuna, ki je bila objavljena v skupnih sklepih o proračunu za leto 2019, predložila predlog spremembe proračuna, s katerim bo dvignila raven sredstev za programa Erasmus+ in Obzorje 2020, takoj ko bo spomladi 2019 zaključena tehnična prilagoditev večletnega finančnega okvira za leto 2020, da jo bosta lahko Svet in Parlament hitro obravnavala; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da člen 15(3) finančne uredbe omogoča, da se zneski, ki so bili zaradi celotne ali delne neizvedbe ustreznih raziskovalnih projektov sproščeni, v okviru letnega proračunskega postopka znova dajo na razpolago za raziskovalne programe, pri čemer v členu niso določeni nobeni drugi pogoji za njegovo izvajanje; poziva Komisijo, naj posebej poroča o zneskih, sproščenih za raziskovalne programe, ter posreduje vse zadevne informacije in podrobnosti v zvezi z omenjenim členom; poziva predsedstvo Sveta, naj razjasni, ali vse države članice omenjeni člen zdaj v celoti razumejo; v vsakem primeru zahteva, da se ta določba in ustrezni postopek sprožita v okviru proračunskega postopka za leto 2020, začenši že s tem, da se ta določba vključi v predlog proračuna; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da bi moral Parlament kot veja proračunskega organa, ki jo neposredno izvolijo državljani, izpolniti svojo politično vlogo in pripraviti predloge za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, v katerih bi izrazil svojo politično vizijo za prihodnost; se glede tega zavezuje, da bo predlagal sveženj pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, pripravljenih v tesnem sodelovanju z vsemi svojimi odbori, da bi se tako poiskalo pravšnje ravnovesje med politično voljo in tehnično izvedljivostjo po oceni Komisije; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

(5)  UL L 67, 7.3.2019.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0433.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0280.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/585 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/585

---

P8_TA(2019)0212

Imenovanje člana Enotnega odbora za reševanje Sebastiana Laviole

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o predlogu Komisije za imenovanje člana Enotnega odbora za reševanje (N8-0021/2019 – C8-0042/2019 – 2019/0901(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 23/83)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 30. januarja 2019 o imenovanju Sebastiana Laviole za člana Enotnega odbora za reševanje (N8-0021/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 30. januarja 2019 o imenovanju Sebastiana Laviole za člana Enotnega odbora za reševanje (N8-0021/2018),

| — | ob upoštevanju člena 56(6) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 806/2014 z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 56(6) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 806/2014 z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (1),

| — | ob upoštevanju člena 122a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122a Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0148/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0148/2019),

| A. | ker člen 56(4) Uredbe (EU) št. 806/2014 določa, da se člani Enotnega odbora za reševanje iz člena 43(1)(b) uredbe imenujejo na podlagi svojih sposobnosti, kvalifikacij, znanja na področju bančništva in financ ter izkušenj, ki so relevantne za finančni nadzor, regulacijo in reševanje bank; |
| --- | --- |

A.

ker člen 56(4) Uredbe (EU) št. 806/2014 določa, da se člani Enotnega odbora za reševanje iz člena 43(1)(b) uredbe imenujejo na podlagi svojih sposobnosti, kvalifikacij, znanja na področju bančništva in financ ter izkušenj, ki so relevantne za finančni nadzor, regulacijo in reševanje bank;

| B. | ker so bili kljub obveznostim iz člena 56(4) Uredbe (EU) št. 806/2014 in kljub številnim pozivom Parlamenta, da je treba pri sestavljanju seznamov kandidatov upoštevati uravnoteženo zastopanost spolov, vsi kandidati moški, in ker Parlament to obžaluje; ker Parlament tudi obžaluje, da so ženske še vedno premalo zastopane na vodilnih položajih na področju bančnih in finančnih storitev, ter zahteva, da se njegovi pozivi pri naslednjem imenovanju upoštevajo; ker bi si morale vse institucije in organi EU resnično prizadevati za uravnoteženo zastopanost spolov; |
| --- | --- |

B.

ker so bili kljub obveznostim iz člena 56(4) Uredbe (EU) št. 806/2014 in kljub številnim pozivom Parlamenta, da je treba pri sestavljanju seznamov kandidatov upoštevati uravnoteženo zastopanost spolov, vsi kandidati moški, in ker Parlament to obžaluje; ker Parlament tudi obžaluje, da so ženske še vedno premalo zastopane na vodilnih položajih na področju bančnih in finančnih storitev, ter zahteva, da se njegovi pozivi pri naslednjem imenovanju upoštevajo; ker bi si morale vse institucije in organi EU resnično prizadevati za uravnoteženo zastopanost spolov;

| C. | ker je Komisija v skladu s členom 56(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 sprejela 7. decembra 2018 ožji seznam kandidatov za člane Enotnega odbora za reševanje iz člena 43(1)(b) navedene uredbe; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija v skladu s členom 56(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 sprejela 7. decembra 2018 ožji seznam kandidatov za člane Enotnega odbora za reševanje iz člena 43(1)(b) navedene uredbe;

| D. | ker je ta seznam v skladu s členom 56(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

D.

ker je ta seznam v skladu s členom 56(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 posredovala Parlamentu;

| E. | ker je Komisija 30. januarja 2019 sprejela predlog o imenovanju Sebastiana Laviole za člana odbora in direktorja za razvoj in usklajevanje politike za reševanje v enotnem odboru za reševanje in je ta predlog posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija 30. januarja 2019 sprejela predlog o imenovanju Sebastiana Laviole za člana odbora in direktorja za razvoj in usklajevanje politike za reševanje v enotnem odboru za reševanje in je ta predlog posredovala Parlamentu;

| F. | ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve nato ocenil priporočila predlaganega kandidata za mesto člana Enotnega odbora za reševanje, zlasti glede na zahteve iz člena 56(4) Uredbe (EU) št. 806/2014; |
| --- | --- |

F.

ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve nato ocenil priporočila predlaganega kandidata za mesto člana Enotnega odbora za reševanje, zlasti glede na zahteve iz člena 56(4) Uredbe (EU) št. 806/2014;

| G. | ker je imel Sebastiano Laviola 26. februarja 2019 predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nato pa je odgovarjal na vprašanja članov odbora; |
| --- | --- |

G.

ker je imel Sebastiano Laviola 26. februarja 2019 predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nato pa je odgovarjal na vprašanja članov odbora;

| 1. | odobri priporočilo Komisije o imenovanju Sebastiana Laviole za člana Enotnega odbora za reševanje za obdobje petih let; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 225, 30.7.2014, str. 1.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/587 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/587

---

P8_TA(2019)0213

Imenovanje člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o priporočilu Sveta o imenovanju člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke (05940/2019 – C8-0050/2019 – 2019/0801(NLE))

(Posvetovanje)

(2021/C 23/84)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 11. februarja 2019 (05940/2019) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 11. februarja 2019 (05940/2019) (1),

| — | ob upoštevanju druge alinee člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval z Evropskim svetom (C8-0050/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju druge alinee člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval z Evropskim svetom (C8-0050/2019),

| — | ob upoštevanju Protokola št. 4 o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 11.2 Protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 4 o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 11.2 Protokola,

| — | ob upoštevanju člena 122 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0144/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0144/2019),

| A. | ker se je Evropski svet s pismom z dne 14. februarja 2019 posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Philipa R. Lana za člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke za mandat osmih let z začetkom 1. junija 2019; |
| --- | --- |

A.

ker se je Evropski svet s pismom z dne 14. februarja 2019 posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Philipa R. Lana za člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke za mandat osmih let z začetkom 1. junija 2019;

| B. | ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter potrebo po polni neodvisnosti Evropske centralne banke v skladu s členom 130; ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter potrebo po polni neodvisnosti Evropske centralne banke v skladu s členom 130; ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan;

| C. | ker je imel nato kandidat 26. februarja 2019 predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora; |
| --- | --- |

C.

ker je imel nato kandidat 26. februarja 2019 predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora;

| D. | ker Evropski parlament obžaluje, da Evropski svet ne glede na številne pozive Evropskega parlamenta Svetu, naj ponovno obravnava neuravnoteženo zastopanost spolov v izvršilnem odboru Evropske centralne banke, tega poziva ni obravnaval resno, in zahteva, da se ta poziv upošteva pri naslednjem imenovanju; ker so ženske še vedno premalo zastopane na vodilnih položajih na področju bančništva in finančnih storitev; ker bi morali EU ter vse nacionalne institucije in organi izvajati konkretne ukrepe za zagotovitev uravnotežene zastopanosti spolov; |
| --- | --- |

D.

ker Evropski parlament obžaluje, da Evropski svet ne glede na številne pozive Evropskega parlamenta Svetu, naj ponovno obravnava neuravnoteženo zastopanost spolov v izvršilnem odboru Evropske centralne banke, tega poziva ni obravnaval resno, in zahteva, da se ta poziv upošteva pri naslednjem imenovanju; ker so ženske še vedno premalo zastopane na vodilnih položajih na področju bančništva in finančnih storitev; ker bi morali EU ter vse nacionalne institucije in organi izvajati konkretne ukrepe za zagotovitev uravnotežene zastopanosti spolov;

| 1. | odobri priporočilo Sveta za imenovanje Philipa R. Lana za člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu, Svetu in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/588 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/588

---

P8_TA(2019)0214

Imenovanje predsednika Evropskega bančnega organa

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o imenovanju predsednika Evropskega bančnega organa (N8-0028/2019 – C8-0052/2019 – 2019/0902(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 23/85)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju, da je odbor nadzornikov Evropskega bančnega organa 19. februarja 2019 za predsednika Evropskega bančnega organa izbral Joséja Manuela Campo (C8-0052/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je odbor nadzornikov Evropskega bančnega organa 19. februarja 2019 za predsednika Evropskega bančnega organa izbral Joséja Manuela Campo (C8-0052/2019),

| — | ob upoštevanju člena 48(2) Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48(2) Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (1),

| — | ob upoštevanju člena 122a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122a Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0146/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0146/2019),

| A. | ker člen 48(2) Uredbe (EU) št. 1093/2010 določa, da se predsednik Evropskega bančnega organa imenuje na podlagi sposobnosti, veščin, znanja na področju finančnih institucij in trgov ter izkušenj, ki so relevantne za finančni nadzor in regulacijo, ter na podlagi odprtega izbirnega postopka; |
| --- | --- |

A.

ker člen 48(2) Uredbe (EU) št. 1093/2010 določa, da se predsednik Evropskega bančnega organa imenuje na podlagi sposobnosti, veščin, znanja na področju finančnih institucij in trgov ter izkušenj, ki so relevantne za finančni nadzor in regulacijo, ter na podlagi odprtega izbirnega postopka;

| B. | ker je Evropski bančni organ 12. decembra 2018 objavil razpis za prosto delovno mesto predsednika organa; ker je bil rok za oddajo prijav 11. januar 2019; |
| --- | --- |

B.

ker je Evropski bančni organ 12. decembra 2018 objavil razpis za prosto delovno mesto predsednika organa; ker je bil rok za oddajo prijav 11. januar 2019;

| C. | ker je odbor nadzornikov Evropskega bančnega organa 5. februarja 2019 sprejel ožji seznam kandidatov za mesto predsednika organa; |
| --- | --- |

C.

ker je odbor nadzornikov Evropskega bančnega organa 5. februarja 2019 sprejel ožji seznam kandidatov za mesto predsednika organa;

| D. | ker je odbor nadzornikov Evropskega bančnega organa 19. februarja 2019 Joséja Manuela Campo izbral za predsednika Evropskega bančnega organa in o tem ustrezno obvestil Parlament; |
| --- | --- |

D.

ker je odbor nadzornikov Evropskega bančnega organa 19. februarja 2019 Joséja Manuela Campo izbral za predsednika Evropskega bančnega organa in o tem ustrezno obvestil Parlament;

| E. | ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve nato ocenil priporočila kandidata, ki ga je izbral odbor nadzornikov Evropskega bančnega organa, zlasti glede na zahteve iz člena 48(2) Uredbe (EU) št. 1093/2010; |
| --- | --- |

E.

ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve nato ocenil priporočila kandidata, ki ga je izbral odbor nadzornikov Evropskega bančnega organa, zlasti glede na zahteve iz člena 48(2) Uredbe (EU) št. 1093/2010;

| F. | ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve 26. februarja 2019 poslušal predstavitev Joséja Manuela Campe, na kateri je slednji podal uvodno izjavo, nato pa odgovarjal na vprašanja članov odborov; |
| --- | --- |

F.

ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve 26. februarja 2019 poslušal predstavitev Joséja Manuela Campe, na kateri je slednji podal uvodno izjavo, nato pa odgovarjal na vprašanja članov odborov;

| G. | ker Parlament obžaluje, da so bili kljub številnim pozivom Parlamenta v času prejšnjih imenovanj, da je treba pri sestavljanju seznamov kandidatov upoštevati uravnoteženo zastopanost spolov, vsi kandidati moški, in ker Parlament zahteva, da se uravnoteženost spolov upošteva pri naslednjem imenovanju; ker so ženske na področju bančnih in finančnih storitev še vedno premalo zastopane na vodilnih položajih; ker bi morale vse institucije in organi EU ter vse nacionalne institucije in organi izvajati konkretne ukrepe za zagotavljanje uravnotežene zastopanosti spolov; |
| --- | --- |

G.

ker Parlament obžaluje, da so bili kljub številnim pozivom Parlamenta v času prejšnjih imenovanj, da je treba pri sestavljanju seznamov kandidatov upoštevati uravnoteženo zastopanost spolov, vsi kandidati moški, in ker Parlament zahteva, da se uravnoteženost spolov upošteva pri naslednjem imenovanju; ker so ženske na področju bančnih in finančnih storitev še vedno premalo zastopane na vodilnih položajih; ker bi morale vse institucije in organi EU ter vse nacionalne institucije in organi izvajati konkretne ukrepe za zagotavljanje uravnotežene zastopanosti spolov;

| 1. | odobri imenovanje Joséja Manuela Campe kot predsednika Evropskega bančnega organa za obdobje petih let; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu bančnemu organu in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 12.

---

| 21.1.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 23/590 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 23/590

---

P8_TA(2019)0218

Ustanovitev Evropskega denarnega sklada

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2019 o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega denarnega sklada (COM(2017)0827 – 2017/0333R(APP))

(2021/C 23/86)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega denarnega sklada (COM(2017)0827), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega denarnega sklada (COM(2017)0827),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi institucionalne ureditve Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi institucionalne ureditve Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o boljšem delovanja Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o boljšem delovanja Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 5. julija 2018 o predlogih za reformo ekonomske in monetarne unije (EMU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 5. julija 2018 o predlogih za reformo ekonomske in monetarne unije (EMU),

| — | ob upoštevanju pisma predsednika Euroskupine predsedniku Evropskega sveta z dne 25. junija 2018 o nadaljnjem poglabljanju EMU in izjave z vrha držav euroobmočja z dne 29. junija 2018 o reformi evropskega mehanizma za stabilnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika Euroskupine predsedniku Evropskega sveta z dne 25. junija 2018 o nadaljnjem poglabljanju EMU in izjave z vrha držav euroobmočja z dne 29. junija 2018 o reformi evropskega mehanizma za stabilnost,

| — | ob upoštevanju poročila Euroskupine voditeljem o poglabljanju EMU z dne 4. decembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Euroskupine voditeljem o poglabljanju EMU z dne 4. decembra 2018,

| — | ob upoštevanju izjave z vrha držav euroobmočja z dne 14. decembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrha držav euroobmočja z dne 14. decembra 2018,

| — | ob upoštevanju skupnega stališča o prihodnjem sodelovanju med Komisijo in evropskim mehanizmom za stabilnost z dne 14. novembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega stališča o prihodnjem sodelovanju med Komisijo in evropskim mehanizmom za stabilnost z dne 14. novembra 2018,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (ECB) z dne 11. aprila 2018 o predlogu uredbe o ustanovitvi Evropskega denarnega sklada (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (ECB) z dne 11. aprila 2018 o predlogu uredbe o ustanovitvi Evropskega denarnega sklada (3),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega računskega sodišča št. 2/2018 z dne 18. septembra 2018 o reviziji in odgovornosti v zvezi s predlogom z dne 6. decembra 2017 za ustanovitev Evropskega denarnega sklada v pravnem okviru Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega računskega sodišča št. 2/2018 z dne 18. septembra 2018 o reviziji in odgovornosti v zvezi s predlogom z dne 6. decembra 2017 za ustanovitev Evropskega denarnega sklada v pravnem okviru Unije,

| — | ob upoštevanju poročila petih predsednikov z dne 22. junija 2015 o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije, bele knjige Komisije z dne 1. marca 2017 o prihodnosti Evrope in dokumenta Komisije za razmislek z dne 31. maja 2017 o poglobitvi EMU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila petih predsednikov z dne 22. junija 2015 o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije, bele knjige Komisije z dne 1. marca 2017 o prihodnosti Evrope in dokumenta Komisije za razmislek z dne 31. maja 2017 o poglobitvi EMU,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2013 o krepitvi evropske demokracije v prihodnji ekonomski in monetarni uniji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2013 o krepitvi evropske demokracije v prihodnji ekonomski in monetarni uniji (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2014 o preiskavi vloge in delovanja trojke (ECB, Komisija in Mednarodni denarni sklad (MDS)) v zvezi z državami v programu euroobmočja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2014 o preiskavi vloge in delovanja trojke (ECB, Komisija in Mednarodni denarni sklad (MDS)) v zvezi z državami v programu euroobmočja (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o proračunski zmogljivosti euroobmočja (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o proračunski zmogljivosti euroobmočja (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. maja 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 in lastnih sredstvih (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. maja 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 in lastnih sredstvih (7),

| — | ob upoštevanju člena 99(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za proračun in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračunski nadzor in Odbora za ustavne zadeve (A8-0087/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za proračun in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračunski nadzor in Odbora za ustavne zadeve (A8-0087/2019),

| A. | ker je bila uvedba evra eden od najpomembnejših političnih dosežkov evropskega projekta in temelj izgradnje EMU; |
| --- | --- |

A.

ker je bila uvedba evra eden od najpomembnejših političnih dosežkov evropskega projekta in temelj izgradnje EMU;

| B. | ker je finančna in gospodarska kriza razkrila slabosti strukture evra in poudarila nujno potrebo po hitrem poglabljanju EMU ter po krepitvi njene demokratične odgovornosti in preglednosti; |
| --- | --- |

B.

ker je finančna in gospodarska kriza razkrila slabosti strukture evra in poudarila nujno potrebo po hitrem poglabljanju EMU ter po krepitvi njene demokratične odgovornosti in preglednosti;

| C. | ker evro državljanom EU zagotavlja zaščito in priložnosti; ker je močno in stabilno euroobmočje bistveno za njegove člane in za celotno EU; |
| --- | --- |

C.

ker evro državljanom EU zagotavlja zaščito in priložnosti; ker je močno in stabilno euroobmočje bistveno za njegove člane in za celotno EU;

| D. | ker so za članstvo v območju skupne valute potrebna skupna pravila in obveznosti, kot tista, določena v Paktu za stabilnost in rast, ter skupna orodja za odziv na hude gospodarske in finančne pretrese ter za spodbujanje odgovornosti, solidarnosti in navzgor usmerjene socialno-ekonomske konvergence; ker Pogodba o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost zagotavlja jasno povezavo z evropskimi mehanizmi makroekonomskega spremljanja, zlasti skladnost s pravili Pakta za stabilnost in rast, vključno z njenimi klavzulami o prožnosti, ter izvajanje trajnostnih in vključujočih strukturnih reform; ker bi moralo zmanjševanje tveganja in delitev tveganja iti z roko v roki s poglabljanjem EMU; |
| --- | --- |

D.

ker so za članstvo v območju skupne valute potrebna skupna pravila in obveznosti, kot tista, določena v Paktu za stabilnost in rast, ter skupna orodja za odziv na hude gospodarske in finančne pretrese ter za spodbujanje odgovornosti, solidarnosti in navzgor usmerjene socialno-ekonomske konvergence; ker Pogodba o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost zagotavlja jasno povezavo z evropskimi mehanizmi makroekonomskega spremljanja, zlasti skladnost s pravili Pakta za stabilnost in rast, vključno z njenimi klavzulami o prožnosti, ter izvajanje trajnostnih in vključujočih strukturnih reform; ker bi moralo zmanjševanje tveganja in delitev tveganja iti z roko v roki s poglabljanjem EMU;

| E. | ker je vzpostavitev evropskega instrumenta za finančno stabilnost in njegova poznejša preobrazba v evropski mehanizem za stabilnost predstavljala pomemben korak k vzpostavitvi evropskega mehanizma za krizno upravljanje, ki pomaga krepiti EMU ter zagotavlja finančno pomoč več evropskim državam, ki jih je prizadela kriza; |
| --- | --- |

E.

ker je vzpostavitev evropskega instrumenta za finančno stabilnost in njegova poznejša preobrazba v evropski mehanizem za stabilnost predstavljala pomemben korak k vzpostavitvi evropskega mehanizma za krizno upravljanje, ki pomaga krepiti EMU ter zagotavlja finančno pomoč več evropskim državam, ki jih je prizadela kriza;

| F. | ker medvladna narava evropskega mehanizma za stabilnost vpliva na njegov proces odločanja in zlasti na njegovo sposobnost hitrega odzivanja na gospodarske in finančne pretrese; |
| --- | --- |

F.

ker medvladna narava evropskega mehanizma za stabilnost vpliva na njegov proces odločanja in zlasti na njegovo sposobnost hitrega odzivanja na gospodarske in finančne pretrese;

| G. | ker bi morali prihodnjo vključitev evropskega mehanizma za stabilnost v pravni okvir EU še naprej razumeti kot del projekta za dokončanje EMU; |
| --- | --- |

G.

ker bi morali prihodnjo vključitev evropskega mehanizma za stabilnost v pravni okvir EU še naprej razumeti kot del projekta za dokončanje EMU;

| H. | ker je sedanja razprava o prihodnosti Evrope in EMU izpostavila različna politična stališča držav članic o dolgoročni prihodnosti evropskega mehanizma za stabilnost, prav tako pa je dobra osnova za pomemben prvi korak h krepitvi njegove vloge, razvoju njegovih finančnih orodij ter izboljšanju njegove učinkovitosti in demokratične odgovornosti v okviru reforme evropskega mehanizma za stabilnost; ker bi razprava o poglabljanju EMU morala zagotoviti politično rešitev za reformo tega evropskega mehanizma; |
| --- | --- |

H.

ker je sedanja razprava o prihodnosti Evrope in EMU izpostavila različna politična stališča držav članic o dolgoročni prihodnosti evropskega mehanizma za stabilnost, prav tako pa je dobra osnova za pomemben prvi korak h krepitvi njegove vloge, razvoju njegovih finančnih orodij ter izboljšanju njegove učinkovitosti in demokratične odgovornosti v okviru reforme evropskega mehanizma za stabilnost; ker bi razprava o poglabljanju EMU morala zagotoviti politično rešitev za reformo tega evropskega mehanizma;

| I. | ker bi morala reforma evropskega mehanizma za stabilnost kratkoročno prispevati k bančni uniji in zagotoviti ustrezen skupni fiskalni varovalni mehanizem za enotni sklad za reševanje; |
| --- | --- |

I.

ker bi morala reforma evropskega mehanizma za stabilnost kratkoročno prispevati k bančni uniji in zagotoviti ustrezen skupni fiskalni varovalni mehanizem za enotni sklad za reševanje;

| 1. | pozdravlja predlog Komisije z dne 6. decembra 2017 za uredbo Sveta o ustanovitvi Evropskega denarnega sklada in meni, da je pomemben prispevek k potekajoči razpravi o prihodnosti Evrope, poglabljanju EMU in reformi evropskega mehanizma za stabilnost; zlasti pozdravlja predlog Komisije za vključitev evropskega mehanizma za stabilnost v pravni red EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da bodo naloge, ki naj bi jih izvajal reformirani evropski mehanizem za stabilnost, spadale na področje gospodarske politike in da bi lahko bilo ime „Evropski denarni sklad“ zavajajoče; je seznanjen, da je ECB v svojem mnenju z dne 11. aprila 2018 predlagala, da bi naslednik evropskega mehanizma za stabilnost obdržal to ime; glede na navedeno poziva, naj se ustrezno in temeljito ocenijo posledice izbire imena za reformiran evropski mehanizem za stabilnost, da se zagotovi čim manjši vpliv na nemoteno delovanje reformiranega evropskega mehanizma za stabilnost; predlaga, naj ta mehanizem obdrži svoje sedanje ime, ki je poznano na kapitalskem trgu, pri čemer je treba pojasniti, da je monetarna politika euroobmočja še vedno v pristojnosti ECB; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da pravilno delovanje EMU podpira obstoj institucije, ki bo delovala kot „posojilodajalec v skrajni sili“; v zvezi s tem ugotavlja pozitiven prispevek evropskega mehanizma za stabilnost k obravnavanju pomanjkljivosti institucionalnega okvira EMU, in sicer z zagotavljanjem finančne pomoči več državam članicam, ki sta jih prizadeli svetovna finančna kriza in državna dolžniška kriza; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja na svoja prejšnja stališča v prid vključitvi evropskega mehanizma za stabilnost v pravni okvir EU, s čimer bi ta postal polnopraven organ EU; vztraja, da bi morala ta vključitev upoštevati tudi vlogo nacionalnih parlamentov in bi jo morali še naprej razumeti kot del projekta za dokončanje EMU; meni, da bi takšna vključitev omogočila upravljanje v skladu z metodo Skupnosti, zagotovila popolno skladnost fiskalnih pravil in obveznosti, olajšala usklajevanje gospodarske in fiskalne politike ter okrepila demokratično legitimnost in odgovornost prek Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da, če bodo v prihodnosti vključena proračunska sredstva EU, bi moral imeti Parlament politično moč, da v okviru postopka razrešnice izvršuje vse ustrezne pravice proračunskega nadzora nad evropskim mehanizmom za stabilnost; ugotavlja, da bi bilo treba v tem primeru Evropsko računsko sodišče obravnavati kot neodvisnega zunanjega revizorja in mu dati jasno in formalno vlogo v postopku razrešnice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da imajo nacionalni parlamenti pravico do fiskalnega in demokratičnega nadzora; meni, da bi bilo treba dodatno izboljšati nadzor nad reformiranim evropskim mehanizmom za stabilnost, ki ga izvajajo nacionalni parlamenti in Evropski parlament; meni, da bi morali imeti nacionalni parlamenti pravico, da pridobijo informacije o dejavnostih reformiranega evropskega mehanizma za stabilnost in vzpostavijo dialog z izvršnim direktorjem reformiranega evropskega mehanizma za stabilnost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da je predlog Komisije sprožil živahno razpravo o njegovih političnih, finančnih in pravnih posledicah; vendar poudarja, da ta razprava o dolgoročni viziji institucionalne ureditve evropskega mehanizma za stabilnost ne bi smela prelagati ukrepov, ki so nujno potrebni za krepitev in uveljavljanje demokratične odgovornosti EMU ter njene zmogljivosti za spodbujanje finančne stabilnosti in konvergence ter odzivanje na gospodarske pretrese; zato poziva k smiselni reformi evropskega mehanizma za stabilnost v bližnji prihodnosti s pomočjo revizije pogodbe o evropskem mehanizmu za stabilnost, ne da bi pri tem ogrozili prihodnjih ambicioznejših ukrepov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da bi morala biti glavna naloga reformiranega evropskega mehanizma za stabilnost še naprej zagotavljanje prehodne finančne pomoči državam članicam, ki jo potrebujejo, na podlagi posebnih pogojev, dogovorjenih v programih prilagajanja, in ob upoštevanju izkušenj iz prejšnjih programov finančne pomoči, ki jih upravljajo Komisija, MDS in ECB; poudarja, da mora reformiran evropski mehanizem za stabilnost za ta namen imeti ustrezne zmogljivosti; zato nasprotuje vsem poskusom, da se reformirani evropski mehanizem za stabilnost spremeni v instrument, ki je namenjen le bankam, ali da se zmanjša njegova finančna zmogljivost za podporo državam članicam; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da bi se moral nabor finančnih instrumentov, ki je na voljo za evropski mehanizem za stabilnost, izboljšati in biti vedno na razpolago za reformirani evropski mehanizem za stabilnost, vključno z možnostjo zagotavljanja zadostne preventivne finančne pomoči, ki bi državam članicam omogočila dostop do pomoči, še preden bi se soočile z večjimi težavami pri zbiranju sredstev na kapitalskem trgu; zagovarja, da bi moral biti dostop do preventivne pogojene kreditne linije (PCCL) na voljo na podlagi pisma o nameri in ob upoštevanju veljavnih meril; ugotavlja, da je treba ta finančna orodja uporabiti za pomoč državam članicam v primeru hudih gospodarskih in finančnih pretresov; opozarja, da je finančno pomoč, ki se zagotavlja državam članicam, mogoče dopolniti s prihodnjim proračunskim instrumentom za konvergenco in konkurenčnost, da bi spodbudili gospodarsko in finančno stabilizacijo, naložbe in navzgor usmerjeno socialno-ekonomsko konvergenco v euroobmočju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je EMU sestavljajo vse države članice EU, ki morajo vse, razen Danske in Združenega kraljestva, obvezno sprejeti evro in se pridružiti euroobmočju, in da bi moral biti zato vsak evropski mehanizem za stabilnost odprt za sodelovanje za vse države članice EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da bi moral imeti reformirani evropski mehanizem za stabilnost, skupaj s Komisijo in v tesnem sodelovanju z ECB, vidnejšo vlogo pri upravljanju programov finančne pomoči, s čimer bi zagotovili večjo neodvisnost institucionalnega okvira EU, kadar je to potrebno, in brez poseganja v ustrezna partnerstva z drugimi institucijami, na primer z MDS; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da bi moral imeti reformiran evropski mehanizem za stabilnost lastno strokovno znanje za pripravo in oceno elementov v skladu s svojim statutom; vendar poudarja, da ocena zahtevkov za finančno pomoč, ki jo opravi evropski mehanizem za stabilnost, ter njegovo odločanje o zasnovi programov prilagajanja v sodelovanju v sodelovanju z drugimi institucijami ne bi smelo na noben način nadomestiti ali podvajati oziroma prekrivati običajnega makroekonomskega in fiskalnega nadzora iz finančnih pravil in predpisov EU, saj mora to ostati v izključni pristojnosti Komisije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da bi bilo treba pri morebitnih prihodnjih programih prilagajanja upoštevati socialni učinek predlaganih ukrepov, tudi v primerjavi z dolgoročnim učinkom nobene spremembe politike, ob upoštevanju predhodne in smiselne ocene socialnih učinkov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja potrebo po učinkovitem postopku odločanja v reformiranem evropskem mehanizmu za stabilnost, predvsem v nujnih primerih; v zvezi s tem poziva k oceni trenutne ureditve upravljanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva k hitri reformi evropskega mehanizma za stabilnost, da bi ponovno opredelili njegovo vlogo, naloge in finančna orodja, da bo tako reformirani evropski mehanizem za stabilnost nudil likvidnostno podporo v primeru reševanja in bi služil kot fiskalni varovalni mehanizem za enotni sklad za reševanje; poziva, naj skupni varovalni mehanizem čim prej postane operativen do leta 2020, ob upoštevanju dogovorjenih pogojev, v vsakem primeru pa pred letom 2024; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja tveganja, ki izhajajo iz zamude pri poglabljanju bančne unije; pozdravlja ugotovitve iz poročila Euroskupine voditeljem o poglabljanju EMU z dne 4. decembra 2018, ki so bile v vseh svojih elementih potrjene na vrhu držav euroobmočja 14. decembra 2018; zlasti pozdravlja začetek uvedbe skupnega varovalnega mehanizma za enotni sklad za reševanje, pod pogojem, da je bil dosežen zadosten napredek na področju zmanjševanja tveganja, ki ga je treba oceniti v letu 2020, in odobritev dokumenta o pogojih za reformo evropskega mehanizma za stabilnost; opozarja na svoje prejšnje stališče o potrebi po dokončanju evropskega sistema jamstva za vloge (EDIS), pri čemer priznava, da bi morala biti zmanjševanje tveganja in delitev tveganja tesno povezana; ugotavlja, da ni bil dosežen noben takojšen izid glede prihodnjega proračuna euroobmočja in stabilizacijske funkcije, vendar je seznanjen s pooblastilom za delo v zvezi s proračunskim instrumentom za konvergenco in konkurenčnost; poudarja, da je bil dosežen znaten napredek na področju zmanjševanja tveganja; opozarja, da je Parlament pomembno prispeval k temu, zlasti glede bančnega svežnja in bonitetnega varovalnega mehanizma za nedonosne kredite; |
| --- | --- |

16.

| 17. | predlaga oblikovanje protokola k začasnemu memorandumu o sodelovanju med evropskim mehanizmom za stabilnost in Parlamentom, ki bi imel takojšen učinek, bi izboljšal medinstitucionalni dialog, povečal preglednost in odgovornost evropskega mehanizma za stabilnost, natančno določil pravice Parlamenta in njegovih poslancev v zvezi z vprašanji, povezanimi z reformiranim evropskim mehanizmom za stabilnost, rednimi predstavitvami, pravicami do imenovanja in ustreznimi pravicami proračunskega nadzora; želi spomniti na svojo zahtevo po medinstitucionalnem sporazumu o gospodarskem upravljanju; poudarja, da bi moral na podlagi predloga Sveta izvršnega direktorja reformiranega evropskega mehanizma za stabilnost izvoliti Evropski parlament, Parlamentu pa bi moral direktor tudi poročati; poziva, naj se v reformi upravljavskih organov evropskega mehanizma za stabilnost zagotovi uravnotežena zastopanost spolov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Komisiji, Svetu, Euroskupini, Evropski centralni banki, izvršnemu direktorju evropskega mehanizma za stabilnost ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  UL C 252, 18.7.2018, str. 201.

(2)  UL C 252, 18.7.2018, str. 215.

(3)  UL C 220, 25.6.2018, str. 2.

(4)  UL C 65, 19.2.2016, str. 96.

(5)  UL C 378, 9.11.2017, str. 182.

(6)  UL C 252, 18.7.2018, str. 235.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0226.

---