# Uradni list C 58/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 58 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6418. februar 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 58

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6418. februar 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 58/01 | Obvestilo Komisije – Tehnične smernice za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno v skladu z uredbo o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost | 1 |
| 2021/C 58/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods) (
  1
  ) | 31 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 58/01

Obvestilo Komisije – Tehnične smernice za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno v skladu z uredbo o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost

1

2021/C 58/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods) (
  1
  )

1

31

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 58/03 | Menjalni tečaji eura — 17. februar 2021 | 32 |
| 2021/C 58/04 | Upravna komisija za koordinacijo sistemov socialne varnosti – Povprečni stroški storitev | 33 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2021/C 58/05 | Posodobitev seznama mejnih prehodov iz člena 2(8) Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) | 35 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorni organ Efte |
| 2021/C 58/06 | Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora | 50 |
| 2021/C 58/07 | Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora | 51 |
| 2021/C 58/08 | Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora | 52 |
| 2021/C 58/09 | Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora | 53 |
| 2021/C 58/10 | Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora | 54 |
| 2021/C 58/11 | Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora | 55 |
| 2021/C 58/12 | Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora | 56 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 58/03

Menjalni tečaji eura — 17. februar 2021

32

2021/C 58/04

Upravna komisija za koordinacijo sistemov socialne varnosti – Povprečni stroški storitev

33

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2021/C 58/05

Posodobitev seznama mejnih prehodov iz člena 2(8) Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah)

35

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

2021/C 58/06

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

50

2021/C 58/07

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

51

2021/C 58/08

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

52

2021/C 58/09

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

53

2021/C 58/10

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

54

2021/C 58/11

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

55

2021/C 58/12

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

56

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 58/13 | Razpis javnega natečaja | 57 |
| | SODNI POSTOPKI |
| | Sodišče Efte |
| 2021/C 58/14 | Zahtevek za svetovalno mnenje Sodišča Efte, ki ga je vložilo Borgarting Lagmannsrett v kazenskem postopku proti P (Zadeva E-15/20) | 58 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 58/15 | Obvestilo o začetku protidampinškega postopkaza uvoz kalcijevega silicida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 60 |
| 2021/C 58/16 | Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz superabsorpcijskih polimerov s poreklom iz Republike Koreje | 73 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 58/17 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 84 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 58/18 | Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju | 86 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2021/C 58/13

Razpis javnega natečaja

57

SODNI POSTOPKI

Sodišče Efte

2021/C 58/14

Zahtevek za svetovalno mnenje Sodišča Efte, ki ga je vložilo Borgarting Lagmannsrett v kazenskem postopku proti P (Zadeva E-15/20)

58

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2021/C 58/15

Obvestilo o začetku protidampinškega postopkaza uvoz kalcijevega silicida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

60

2021/C 58/16

Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz superabsorpcijskih polimerov s poreklom iz Republike Koreje

73

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2021/C 58/17

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

84

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2021/C 58/18

Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

86

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 18.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 58/1

---

Obvestilo Komisije

Tehnične smernice za uporabo „načela, da se ne škoduje bistveno“ v skladu z uredbo o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost

(2021/C 58/01)

| Ta dokument temelji na besedilu uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, o katerem sta se Evropski parlament in Svet politično dogovorila decembra 2020 (2020/0104 (COD)) (1).

  Namen teh tehničnih smernic je pomagati nacionalnim organom pri pripravi načrtov za okrevanje in odpornost v skladu z uredbo o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost. Sodišče Evropske unije je edino pristojno za uradno razlago prava Unije. |
| --- |

Ta dokument temelji na besedilu uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, o katerem sta se Evropski parlament in Svet politično dogovorila decembra 2020 (2020/0104 (COD)) (1).

Namen teh tehničnih smernic je pomagati nacionalnim organom pri pripravi načrtov za okrevanje in odpornost v skladu z uredbo o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost. Sodišče Evropske unije je edino pristojno za uradno razlago prava Unije.

Uredba o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost določa, da noben ukrep v načrtu za okrevanje in odpornost ne bi smel privesti do bistvene škode okoljskim ciljem v smislu člena 17 uredbe o taksonomiji (2)
  , (3). V skladu z uredbo o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost bi morala ocena načrtov za okrevanje in odpornost zagotoviti, da je vsak ukrep (tj. vsaka reforma in vsaka naložba) v načrtu v skladu z „načelom, da se ne škoduje bistveno“ (4).

Uredba o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost določa tudi, da bi morala Komisija zagotoviti tehnične smernice o tem, kako bi se moralo načelo, da se ne škoduje bistveno, uporabljati v okviru mehanizma (5). Ta dokument vsebuje te tehnične smernice. Te smernice so omejene na določitev načinov uporabe načela, da se ne škoduje bistveno, samo v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, pri čemer upoštevajo posebne značilnosti mehanizma ter ne posegajo v uporabo in izvajanje uredbe o taksonomiji in drugih zakonodajnih aktov, sprejetih v zvezi z drugimi skladi EU. Namen teh smernic je pojasniti, kaj pomeni načelo, da se ne škoduje bistveno, in kako naj bi se uporabljalo v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter kako lahko države članice dokažejo, da so njihovi predlagani ukrepi v načrtu za okrevanje in odpornost skladni s tem načelom. Konkretni primeri, kako bi bilo treba v načrtih dokazati načelo, da se ne škoduje bistveno, so navedeni v Prilogi IV k tem smernicam.

1.   Kaj pomeni načelo, da se ne škoduje bistveno?

V uredbi o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost se načelo, da se ne škoduje bistveno, razlaga v smislu člena 17 uredbe o taksonomiji. V tem členu je opredeljeno, kaj pomeni „bistvena škoda“ šestim okoljskim ciljem, ki jih obravnava uredba o taksonomiji:

| 1. | za dejavnost se šteje, da bistveno škoduje blažitvi podnebnih sprememb, kadar privede do znatnih emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

1.

za dejavnost se šteje, da bistveno škoduje blažitvi podnebnih sprememb, kadar privede do znatnih emisij toplogrednih plinov;

| 2. | za dejavnost se šteje, da bistveno škoduje prilagajanju podnebnim spremembam, kadar privede do povečanega škodljivega vpliva na sedanje podnebje in pričakovano prihodnje podnebje, na dejavnost samo ali na ljudi, naravo ali sredstva (6); |
| --- | --- |

2.

za dejavnost se šteje, da bistveno škoduje prilagajanju podnebnim spremembam, kadar privede do povečanega škodljivega vpliva na sedanje podnebje in pričakovano prihodnje podnebje, na dejavnost samo ali na ljudi, naravo ali sredstva (6);

| 3. | za dejavnost se šteje, da bistveno škoduje trajnostni rabi in varstvu vodnih in morskih virov, kadar škoduje dobremu stanju ali dobremu ekološkemu potencialu vodnih teles, vključno s površinskimi in podzemnimi vodami, ali dobremu okoljskemu stanju morskih voda; |
| --- | --- |

3.

za dejavnost se šteje, da bistveno škoduje trajnostni rabi in varstvu vodnih in morskih virov, kadar škoduje dobremu stanju ali dobremu ekološkemu potencialu vodnih teles, vključno s površinskimi in podzemnimi vodami, ali dobremu okoljskemu stanju morskih voda;

| 4. | za dejavnost se šteje, da bistveno škoduje krožnemu gospodarstvu (vključno s preprečevanjem odpadkov in recikliranjem), kadar privede do znatne neučinkovitosti pri uporabi materialov ali neposredne ali posredne rabe naravnih virov ali do znatnega povečanja nastajanja, sežiganja ali odlaganja odpadkov ali kadar lahko dolgoročno odlaganje odpadkov bistveno in dolgoročno škoduje okolju; |
| --- | --- |

4.

za dejavnost se šteje, da bistveno škoduje krožnemu gospodarstvu (vključno s preprečevanjem odpadkov in recikliranjem), kadar privede do znatne neučinkovitosti pri uporabi materialov ali neposredne ali posredne rabe naravnih virov ali do znatnega povečanja nastajanja, sežiganja ali odlaganja odpadkov ali kadar lahko dolgoročno odlaganje odpadkov bistveno in dolgoročno škoduje okolju;

| 5. | za dejavnost se šteje, da bistveno škoduje preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja, kadar privede do znatnega povečanja emisij onesnaževal v zrak, vodo ali zemljo; |
| --- | --- |

5.

za dejavnost se šteje, da bistveno škoduje preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja, kadar privede do znatnega povečanja emisij onesnaževal v zrak, vodo ali zemljo;

| 6. | za dejavnost se šteje, da bistveno škoduje varstvu in obnovi biotske raznovrstnosti in ekosistemov, kadar je bistveno škodljiva za dobro stanje in odpornost ekosistemov ali škodljiva za stanje ohranjenosti habitatov in vrst, vključno s tistimi, ki so v interesu Unije. |
| --- | --- |

6.

za dejavnost se šteje, da bistveno škoduje varstvu in obnovi biotske raznovrstnosti in ekosistemov, kadar je bistveno škodljiva za dobro stanje in odpornost ekosistemov ali škodljiva za stanje ohranjenosti habitatov in vrst, vključno s tistimi, ki so v interesu Unije.

2.   Kako bi bilo treba načelo, da se ne škoduje bistveno, uporabljati v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost?

Ta oddelek vsebuje smernice o ključnih vprašanjih, na katerih temelji ocena skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, in sicer so to dejstvo, da je treba vse ukrepe obravnavati v okviru ocene skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno (oddelek 2.1), čeprav je za nekatere ukrepe ta ocena lahko poenostavljena (oddelek 2.2); ustreznost okoljske zakonodaje EU in presoj vplivov (oddelek 2.3); temeljna vodilna načela ocenjevanja (oddelek 2.4) ter uporabnost tehničnih meril za pregled iz uredbe o taksonomiji (oddelek 2.5).

2.1   V okviru ocene skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, je treba obravnavati vse ukrepe.

Države članice morajo zagotoviti oceno skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, za vsak ukrep (7) v svojem načrtu za okrevanje in odpornost. V skladu z uredbo o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost noben ukrep v načrtu za okrevanje in odpornost ne bi smel bistveno škodovati okoljskim ciljem, Komisija pa ne more pozitivno oceniti načrta, če eden ali več ukrepov ni skladen z načelom, da se ne škoduje bistveno. Posledično morajo države članice zagotoviti posamezno oceno skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, za vsak ukrep v vsakem sklopu načrta (8). Zato se ocena skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, ne sme izvesti za načrt ali posamezen sklop načrta, temveč za ukrep. Enako velja tudi za ukrepe, ki naj bi prispevali k zelenemu prehodu, in vse druge ukrepe v načrtih za okrevanje in odpornost (9).

Države članice morajo oceniti tako reforme kot tudi naložbe. V okviru uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost morajo države članice predložiti skladne svežnje ukrepov, vključno z reformami in naložbami (v skladu s členom 14(1) uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost). Oceno skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, je treba opraviti ne le za naložbe, ampak tudi za reforme. Reforme v nekaterih sektorjih, vključno z industrijo, prometom in energetiko, sicer lahko znatno prispevajo k zelenemu prehodu, vendar lahko pomenijo tudi tveganje bistvene škode številnim okoljskim ciljem, odvisno od tega, kako so zasnovani (10). Po drugi strani pa bodo reforme v drugih sektorjih (npr. izobraževanje in usposabljanje, javna uprava ter umetnost in kultura) verjetno imele omejeno tveganje okoljske škode (glej poenostavljen pristop v oddelkih 2.2 in 3) ne glede na njihov potencialni prispevek k zelenemu prehodu, ki je še vedno lahko bistven. Namen teh smernic je pomagati državam članicam pri ocenjevanju skladnosti naložb in reform z načelom, da se ne škoduje bistveno. Dejstvo, da je treba oceniti skladnost reform z načelom, da se ne škoduje bistveno, ne bi smelo odvračati od vključitve pomembnih reform na področju industrije, prometa in energetike v načrte za okrevanje in odpornost, saj imajo taki ukrepi velik potencial za spodbujanje zelenega prehoda in okrevanja.

2.2   Za nekatere ukrepe je lahko ocena skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, poenostavljena.

Medtem ko je za vse ukrepe potrebna ocena skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, se lahko za ukrepe, ki nimajo predvidljivega vpliva na vse ali nekatere od šestih okoljskih ciljev oziroma je ta vpliv nepomemben, uporabi poenostavljen pristop. Nekateri ukrepi imajo lahko po zasnovi omejen vpliv na enega ali več okoljskih ciljev. V tem primeru lahko države članice predložijo kratko utemeljitev za navedene okoljske cilje in vsebinsko oceno skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, usmerijo v okoljske cilje, na katere bi lahko ukrepi bistveno vplivali (glej oddelek 3, korak 1). Reforma trga dela, katere namen je povišati splošno raven socialne zaščite za samozaposlene, na primer ne bi imela predvidljivega vpliva na nobenega od šestih okoljskih ciljev oziroma bi bil ta vpliv nepomemben, tako da bi se lahko za vseh šest ciljev uporabila kratka utemeljitev. Podobno bi se lahko za nekatere preproste ukrepe za energetsko učinkovitost, kot je zamenjava obstoječih oken z novimi, energetsko učinkovitimi okni, uporabila kratka utemeljitev v zvezi s skladnostjo z načelom, da se ne škoduje bistveno, za cilj glede blažitve podnebnih sprememb. Nasprotno pa se ta poenostavljeni pristop verjetno ne bo uporabljal za nekatere naložbe in reforme na številnih področjih (npr. energetika, promet, ravnanje z odpadki, industrija), pri katerih obstaja večje tveganje, da bodo vplivale na enega ali več okoljskih ciljev.

Kadar se ukrep spremlja kot ukrep, ki 100-odstotno podpira enega od šestih okoljskih ciljev, se šteje, da je ta ukrep skladen načelom, da se ne škoduje bistveno, kar zadeva ta cilj (11). V skladu z „metodologijo za spremljanje podnebnih ukrepov“, priloženo uredbi o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, se nekateri ukrepi spremljajo kot ukrepi, ki podpirajo cilje v zvezi s podnebnimi spremembami ali druge okoljske cilje v okviru navedene uredbe. Kadar se ukrep spremlja kot ukrep s 100-odstotnim koeficientom podpore ciljem v zvezi s podnebnimi spremembami, se za zadevni cilj (tj. blažitev podnebnih sprememb ali prilagajanje nanje) šteje, da je skladen z načelom, da se ne škoduje bistveno (12). Kadar se ukrep spremlja kot ukrep s 100-odstotnim koeficientom podpore okoljskim ciljem, ki niso povezani s podnebjem, se za zadevni cilj (tj. vodni in morski viri, krožno gospodarstvo, preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja ali biotska raznovrstnost in ekosistemi) prav tako šteje, da je skladen z načelom, da se ne škoduje bistveno. V vsakem primeru bodo morale države članice opredeliti in utemeljiti, katerega od šestih okoljskih ciljev uredbe o taksonomiji ukrep podpira, ter dokazati, da ukrep ne škoduje bistveno preostalim okoljskim ciljem (13).

Kadar ukrep v skladu z uredbo o taksonomiji „bistveno prispeva“ (14) k enemu od šestih okoljskih ciljev, se podobno šteje, da je ta ukrep skladen z načelom, da se ne škoduje bistveno, kar zadeva ta cilj (15). Državi članici, ki na primer predlaga ukrep, ki podpira proizvodnjo energetsko učinkovite opreme za stavbe (npr. nadzor prisotnosti in dnevne svetlobe za sisteme razsvetljave), ne bi bilo treba izvesti vsebinske ocene skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, za cilj glede blažitve podnebnih sprememb, če lahko dokaže, da predlagani ukrep „bistveno prispeva“ k temu okoljskemu cilju v skladu z uredbo o taksonomiji. V takem primeru bi morale države članice dokazati le, da ne škodi bistveno preostalim petim okoljskim ciljem.

2.3   Ustreznost prava EU in presoj vplivov

Skladnost z veljavnim okoljskim pravom EU in nacionalnim okoljskim pravom je ločena obveznost in ne odpravlja potrebe po oceni skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno. Vsi ukrepi, predlagani v načrtih za okrevanje in odpornost, morajo biti skladni z ustrezno zakonodajo EU, vključno z ustrezno okoljsko zakonodajo EU. Čeprav skladnost z veljavno zakonodajo EU jasno kaže, da ukrep ne povzroča okoljske škode, ne pomeni samodejno, da je ukrep skladen z načelom, da se ne škoduje bistveno, zlasti ker se nekateri cilji iz člena 17 še ne odražajo v celoti v okoljski zakonodaji EU.

Pri oceni skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, bi bilo treba upoštevati presoje vplivov, ki se nanašajo na okoljske razsežnosti ali preverjanje trajnostnosti ukrepa. Te presoje sicer ne pomenijo samodejno, da se ne povzroča bistvena škoda, vendar so močan pokazatelj odsotnosti bistvene škode za številne zadevne okoljske cilje. Zato bo dejstvo, da je država članica za določen ukrep v načrtu za okrevanje in odpornost opravila presojo vplivov na okolje v skladu z Direktivo 2011/92/EU, strateško okoljsko presojo v skladu z Direktivo 2001/42/ES (16) ali preverjanje trajnostnosti/podnebno preverjanje, kot je določeno v smernicah Komisije o preverjanju trajnostnosti v skladu z uredbo o vzpostavitvi programa InvestEU, podprlo argumente, ki jih je država članica predložila v okviru ocene skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno. Glede na specifično zasnovo posameznega ukrepa lahko na primer izvedba presoje vplivov na okolje in potrebnih blažilnih ukrepov za varstvo okolja v nekaterih primerih, zlasti pa pri naložbah v infrastrukturo, zadostuje, da država članica dokaže skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, za nekatere ustrezne okoljske cilje (zlasti trajnostno rabo in varstvo morskih in vodnih virov (17) ter varstvo in obnovo biotske raznovrstnosti in ekosistemov (18)). Vendar države članice s tem niso izvzete iz zahteve po oceni skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, za navedeni ukrep, saj presoja vplivov na okolje, strateška presoja vplivov na okolje ali preverjanje morda ne zajema vseh vidikov, ki se zahtevajo v okviru ocene skladnosti z načelom (19). Razlog za to je, da niti pravne obveznosti iz direktiv o presoji vplivov na okolje in strateški okoljski presoji niti pristop iz ustreznih smernic Komisije o preverjanju niso enaki obveznostim in pristopu iz člena 17 („Bistveno škodovanje okoljskim ciljem“) uredbe o taksonomiji (20).

2.4   Vodilna načela za oceno skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno

V okviru mehanizma za okrevanje in odpornost so za oceno skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, pomembni neposredni in primarni posredni vplivi ukrepa (21). Neposredni vplivi lahko odražajo učinke ukrepa na ravni projekta (npr. proizvodni obrat, zaščiteno območje) ali na ravni sistema (npr. železniško omrežje, sistem javnega prevoza) in se pojavijo v času izvajanja ukrepa. Primarni posredni vplivi lahko odražajo učinke zunaj navedenih projektov ali sistemov, ki se lahko pojavijo po izvedbi ukrepa ali po časovnem okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, vendar so razumno predvidljivi in pomembni. Primer neposrednega vpliva na področju cestnega prometa bi bila uporaba materialov med gradnjo ceste. Primer primarnega posrednega vpliva bi bile pričakovane prihodnje emisije toplogrednih plinov zaradi povečanja skupnega prometa med fazo uporabe ceste.

Pri oceni skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, je treba upoštevati življenjski cikel dejavnosti, ki izhaja iz ukrepa. Na podlagi člena 17 („Bistveno škodovanje okoljskim ciljem“) uredbe o taksonomiji se „bistvena škoda“ v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost oceni ob upoštevanju življenjskega cikla. Pri oceni skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost je namesto izvedbe ocene življenjskega cikla dovolj že samo upoštevanje vidikov življenjskega cikla (22). Obseg ocene bi moral zajemati faze proizvodnje, uporabe in konca življenjske dobe, tj. kjer koli se pričakuje največja škoda. Pri ukrepu, ki na primer podpira nakup vozil, bi bilo treba pri oceni med drugim upoštevati onesnaževanje (npr. emisije v zrak), ki nastane pri sestavljanju, prevozu in uporabi vozil, ter ustrezno ravnanje z vozili ob koncu njihovega življenjskega cikla. Ustrezno ravnanje z akumulatorji in elektronskimi elementi ob koncu življenjskega cikla (npr. njihova ponovna uporaba in/ali recikliranje kritičnih surovin, ki jih vsebujejo) bi moralo zlasti zagotoviti, da ne bo povzročena bistvena škoda okoljskemu cilju glede krožnega gospodarstva.

Ukrepi za spodbujanje večje elektrifikacije (npr. industrije, prometa in stavb) se štejejo za skladne z oceno skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, za okoljski cilj glede blažitve podnebnih sprememb. Da bi se omogočil prehod na učinkovito podnebno nevtralno gospodarstvo, bi bilo treba spodbujati ukrepe za večjo elektrifikacijo ključnih sektorjev, kot so industrija, promet in stavbe (npr. naložbe v infrastrukturo za prenos in distribucijo električne energije, električno obcestno infrastrukturo, shranjevanje električne energije, akumulatorje in toplotne črpalke). Proizvodnja električne energije še ni podnebno nevtralna dejavnost po vsej EU ( intenzivnost CO2 v mešanici virov električne energije se med državami članicami razlikuje), večja poraba ogljično intenzivne električne energije pa je načeloma (vsaj kratkoročno) glavni posredni učinek takih ukrepov. Vendar je za podnebno nevtralno gospodarstvo treba uvesti te tehnologije in infrastrukture, vključno z ukrepi za dosego ciljev glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 oziroma 2050, pri čemer je v EU že vzpostavljen okvir politike za razogljičenje električne energije in razvoj obnovljivih virov energije. V tem okviru bi bilo treba za te naložbe šteti, da so skladne z načelom, da se ne škoduje bistveno, na področju blažitve podnebnih sprememb v skladu z uredbo o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, če države članice utemeljijo, da večjo elektrifikacijo spremljajo večje zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na nacionalni ravni. Kljub temu bi morale države članice dokazati, da ti ukrepi ne škodujejo bistveno preostalim petim okoljskim ciljem.

Za gospodarske dejavnosti, ki nimajo tehnološko izvedljive alternative z majhnim vplivom na okolje, bi bilo treba presojo negativnih vplivov vsakega posameznega ukrepa na okolje opraviti na podlagi scenarija brez poseganja ob upoštevanju vpliva ukrepa na okolje v absolutnem smislu (23). Ta pristop vključuje upoštevanje vpliva ukrepa na okolje v primerjavi s stanjem brez negativnega vpliva zadevnega ukrepa na okolje. Vpliv ukrepa se ne presoja v primerjavi z vplivom druge obstoječe ali predvidene dejavnosti, ki bi jo ta ukrep lahko nadomestil (24). Če se na primer presoja hidroelektrarna, za katero je potrebno zgraditi jez na nedotaknjenem območju, bi se vpliv jezu presodil glede na scenarij, kjer zadevna reka ostane v naravnem stanju, in ne glede na različne možne uporabe zadevnega območja. Če je namen menjave starih avtomobilov za nove nadomestiti neučinkovite avtomobile z učinkovitejšimi, ki uporabljajo motorje z notranjim izgorevanjem, bi bil vpliv novih avtomobilov z motorji z notranjim zgorevanjem podobno ocenjen v absolutnem smislu, saj obstajajo alternative z majhnim vplivom (npr. brezemisijski avtomobili), in ne v primerjavi z vplivom neučinkovitih avtomobilov, ki jih nadomeščajo (glej primer 5 v Prilogi IV, ki vsebuje primer neskladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno).

Za gospodarske dejavnosti, ki nimajo tehnološko in ekonomsko (25) izvedljive alternative z majhnim vplivom na okolje, lahko države članice dokažejo, da ukrep ne povzroča bistvene škode, in sicer tako, da sprejmejo najboljše razpoložljive ravni okoljske učinkovitosti v sektorju. V teh primerih bi se skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, ocenjevala v primerjavi z najboljšimi razpoložljivimi ravnmi okoljske učinkovitosti v sektorju. Za ohranitev tega pristopa je treba uporabiti več pogojev, vključno z dejstvom, da dejavnost okoljsko učinkovitost izboljša precej bolj kot razpoložljive alternative, preprečuje okolju škodljive učinke vezanosti ter ne ovira razvoja in uporabe alternativ z majhnim vplivom (26)
  , (27). Ta pristop bi bilo treba uporabiti na sektorski ravni, tj. preučiti bi bilo treba vse alternative znotraj sektorja (28).

Glede na zgoraj navedene pogoje se ukrepi, povezani s proizvodnjo električne energije in/ali toplote z uporabo fosilnih goriv ter s tem povezano infrastrukturo za prenos in distribucijo, za namene uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost praviloma ne bi smeli šteti za skladne v okviru načela, da se ne škoduje bistveno, saj obstajajo nizkoogljične alternative. Z vidika blažitve podnebnih sprememb se lahko za ukrepe, povezane s proizvodnjo električne energije in/ali toplote z uporabo zemeljskega plina ter povezano infrastrukturo za prenos in distribucijo, za vsak primer posebej določijo omejene izjeme. To je pomembno zlasti za države članice, ki se soočajo z velikimi izzivi pri prehodu z ogljično intenzivnih virov energije, kot so premog, lignit ali nafta, in kjer lahko ukrep ali kombinacija ukrepov privede do zelo velikega in hitrega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov. Te izjeme bodo morale biti skladne s številnimi pogoji iz Priloge III, da bi preprečili učinke vezanosti na visokoogljične tehnologije in da bi bile skladne s cilji EU glede razogljičenja za leti 2030 in 2050. Poleg tega bodo morale države članice dokazati skladnost teh ukrepov z načelom, da se ne škoduje bistveno, za preostalih pet okoljskih ciljev.

Za zagotovitev, da so ukrepi primerni za prihodnost in ne povzročajo škodljivih učinkov vezanosti, ter za spodbujanje koristnih dinamičnih učinkov se lahko zahtevajo spremljevalne reforme in naložbe. Primeri takih spremljevalnih ukrepov vključujejo opremljanje cest z nizkoogljično infrastrukturo (npr. polnilne postaje za električna vozila ali oskrbovalne postaje za vodik) in uvedbo ustreznih pristojbin za dostop do cest ali za zastoje ali širše reforme in naložbe za razogljičenje nacionalnih mešanic virov električne energije ali prometnih sistemov. Čeprav bi se lahko v nekaterih primerih te dodatne reforme in naložbe obravnavale v okviru istega ukrepa, to morda ni vedno mogoče. Zato bi bilo treba omogočiti prožnost, da se državam članicam omogoči, da v omejenih okoliščinah in za vsak primer posebej dokažejo, da se izogibajo škodljivim učinkom vezanosti z opiranjem na spremljevalne ukrepe iz načrta za okrevanje in odpornost.

Skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, bi bilo treba poleg teh vodilnih načel vključiti v oblikovanje ukrepov, tudi na ravni mejnikov in ciljev. Opis ukrepov v načrtu za okrevanje in odpornost bi moral že od začetka odražati ustrezne premisleke, ki izhajajo iz načela, da se ne škoduje bistveno. To lahko pomeni vključitev vidikov načela, da se ne škoduje bistveno, in potrebnih blažilnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti za zagotovitev skladnosti, v ustrezne mejnike in cilje ali v razpisne postopke in postopke javnega naročanja (29). Pri ukrepu, ki določa naložbe v obsežen projekt cestne infrastrukture, za katerega je bilo treba pred izdajo ustreznih dovoljenj izvesti presojo vplivov na okolje, bi lahko bilo na primer kot mejnik določeno izvajanje potrebnih blažilnih ukrepov za varstvo okolja, ki izhajajo iz presoje vplivov na okolje. V zvezi z razpisnim postopkom ali postopkom javnega naročanja za to vrsto projekta bi lahko bilo v zasnovi ukrepa določeno, da bodo razpisne specifikacije ali specifikacije javnega naročila vsebovale posebne pogoje v zvezi z načelom, da se ne škoduje bistveno. To bi lahko na primer vključevalo minimalni odstotek gradbenih odpadkov in odpadkov pri rušenju objektov, ki se pripravijo za ponovno uporabo in recikliranje. Podobno bi bilo treba v opis tega ukrepa vključiti spremljevalne ukrepe, ki podpirajo prehod na čistejše načine prevoza, kot so reforme v zvezi s cestninjenjem, naložbe, ki podpirajo prehod na železniški prevoz in celinske plovne poti, ali spodbude za uporabo javnega prevoza. Ukrepi splošnejše narave, kot so obsežne sheme za podporo industriji (npr. finančni instrumenti, ki krijejo naložbe v podjetja v več sektorjih), bi morali biti zasnovani tako, da je zagotovljena skladnost zadevnih naložb z načelom, da se ne škoduje bistveno.

2.5   Uporabnost tehničnih meril za pregled iz uredbe o taksonomiji

Državam članicam ni treba upoštevati „tehničnih meril za pregled“ (kvantitativnih in/ali kvalitativnih meril) iz uredbe o taksonomiji, da bi utemeljile skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno. V skladu z uredbo o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (30) začetek veljavnosti delegiranih aktov, ki vsebujejo tehnična merila za pregled (31), ne bi smel vplivati na tehnične smernice Komisije. Vendar lahko države članice pri ocenjevanju skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, uporabijo tehnična merila za pregled iz delegiranih aktov v skladu z uredbo o taksonomiji. Sklicujejo se lahko tudi na osnutek delegiranih aktov.

3.   Kako naj države članice v svojih načrtih konkretno prikažejo, da so ukrepi skladni z načelom, da se ne škoduje bistveno?

Da bi Komisija državam članicam olajšala ocenjevanje in predstavitev načela, da se ne škoduje bistveno, v njihovih načrtih za okrevanje in odpornost, je pripravila kontrolni seznam (glej Prilogo I), ki bi ga morale države članice uporabiti za pomoč pri njihovi analizi, kako je vsak ukrep povezan z načelom, da se ne škoduje bistveno. Komisija bo nato te informacije uporabila za oceno, ali in kako vsak ukrep v načrtu za okrevanje in odpornost upošteva načelo, da se ne škoduje bistveno, v skladu z merili, določenimi v uredbi o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost.

Komisija poziva države članice, naj odgovorijo na vprašanja s kontrolnega seznama in vključijo odgovore v svoj načrt za okrevanje in odpornost kot del opisa vsakega ukrepa (glej oddelek 8 dela 2 predloge Komisije – Načelo, da se ne škoduje bistveno). Kadar je to potrebno za podporo oceni s kontrolnega seznama, so države članice pozvane tudi, naj ciljno usmerjeno in v omejenem obsegu predložijo vse dodatne analize in/ali dokazila, da bi dodatno utemeljile svoje odgovore na seznam vprašanj.

Kontrolni seznam temelji na naslednjem drevesu odločanja, ki ga je treba uporabiti za vsak ukrep načrta za okrevanje in odpornost. V spodnjem oddelku je več informacij o obeh korakih drevesa odločanja.

Image 1

Drevo odločanja

1. korak: Izberite šest okoljskih ciljev, da bi opredelili tiste, za katere je potrebna vsebinska ocena

Kot prvi korak so države članice pozvane, naj izpolnijo del 1 kontrolnega seznama (glej Prilogo I), da bi opredelile, za katere od šestih okoljskih ciljev je potrebna vsebinska ocena skladnosti ukrepa z načelom, da se ne škoduje bistveno. Prvič, pregled na visoki ravni bo državam članicam olajšal analizo, saj razlikuje med okoljskimi cilji, za katere bo za oceno skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, potrebna vsebinska ocena, in tistimi, za katere lahko zadostuje poenostavljen pristop (glej oddelek 2.2).

Del 1 kontrolnega seznama

| Navedite, za katere okoljske cilje v nadaljevanju je potrebna vsebinska ocena skladnosti ukrepa z načelom, da se ne škoduje bistveno. | Da | Ne | Utemeljitev, če ste izbrali odgovor „Ne“. |
| --- | --- | --- | --- |
| Blažitev podnebnih sprememb | | | |
| Prilagajanje podnebnim spremembam | | | |
| Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov | | | |
| Krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem odpadkov in recikliranjem | | | |
| Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja zraka, vode ali tal | | | |
| Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov | | | |

Navedite, za katere okoljske cilje v nadaljevanju je potrebna vsebinska ocena skladnosti ukrepa z načelom, da se ne škoduje bistveno.

Da

Ne

Utemeljitev, če ste izbrali odgovor „Ne“.

Blažitev podnebnih sprememb

Prilagajanje podnebnim spremembam

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem odpadkov in recikliranjem

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja zraka, vode ali tal

Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Če so države članice izbrale odgovor „ne“, morajo (v desnem stolpcu) na kratko utemeljiti, zakaj za okoljski cilj ni potrebna vsebinska ocena skladnosti ukrepa z načelom, da se ne škoduje bistveno, na podlagi enega od naslednjih primerov (izberejo države članice) (glej oddelek 2.2):

| a. | ukrep zaradi svoje narave nima predvidljivega vpliva na okoljski cilj, ki bi bil povezan z neposrednimi in primarnimi posrednimi učinki ukrepa v njegovem življenjskem ciklu, ali pa je ta vpliv nepomemben ter se zato v zvezi z zadevnim ciljem šteje za skladnega z načelom, da se ne škoduje bistveno; |
| --- | --- |

a.

ukrep zaradi svoje narave nima predvidljivega vpliva na okoljski cilj, ki bi bil povezan z neposrednimi in primarnimi posrednimi učinki ukrepa v njegovem življenjskem ciklu, ali pa je ta vpliv nepomemben ter se zato v zvezi z zadevnim ciljem šteje za skladnega z načelom, da se ne škoduje bistveno;

| b. | ukrep se spremlja kot podporni ukrep cilju v zvezi s podnebnimi spremembami ali okoljskemu cilju s koeficientom 100 % ter se kot tak šteje za skladnega z načelom, da se ne škoduje bistveno, za zadevni cilj; |
| --- | --- |

b.

ukrep se spremlja kot podporni ukrep cilju v zvezi s podnebnimi spremembami ali okoljskemu cilju s koeficientom 100 % ter se kot tak šteje za skladnega z načelom, da se ne škoduje bistveno, za zadevni cilj;

| c. | ukrep „bistveno prispeva“ k okoljskemu cilju v skladu z uredbo o taksonomiji in se kot tak šteje za skladnega z načelom, da se ne škoduje bistveno, za zadevni cilj. |
| --- | --- |

c.

ukrep „bistveno prispeva“ k okoljskemu cilju v skladu z uredbo o taksonomiji in se kot tak šteje za skladnega z načelom, da se ne škoduje bistveno, za zadevni cilj.

Za ukrepe v načrtu za okrevanje in odpornost, za katere bi zadostoval poenostavljeni pristop, se lahko zahtevana pojasnila (desni stolpec) omejijo na minimum in, če je koristno, združijo, kar državam članicam omogoča, da se osredotočijo na dokazovanje ocene skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, za tiste ukrepe, za katere je potrebna vsebinska analiza morebitne bistvene škode.

Če države članice odgovorijo pritrdilno, so pozvane, naj nadaljujejo s korakom 2 kontrolnega seznama za ustrezne okoljske cilje.

Za konkretne primere v zvezi s tem korakom glej Prilogo IV.

2. korak: Zagotovite vsebinsko oceno skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, za tiste okoljske cilje, za katere je potrebna

V drugem koraku so države članice pozvane, da za vsak ukrep načrta uporabijo del 2 kontrolnega seznama (glej Prilogo I) za izvedbo vsebinske ocene skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, za tiste okoljske cilje, izbrane s pritrdilnim odgovorom v 1. koraku. Del 2 kontrolnega seznama vsebuje vprašanja za vsakega od šestih ciljev, ki ustrezajo pravnim zahtevam ocene skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno. Da se ukrepi lahko vključijo v načrt, morajo biti skladni z načelom, da se ne škoduje bistveno. Zato morajo biti odgovori na vprašanja iz dela 2 kontrolnega seznama „ne“, kar pomeni, da se ne povzroča nobena bistvena škoda posameznim okoljskim ciljem.

Del 2 kontrolnega seznama – primer okoljskega cilja „blažitev podnebnih sprememb“

| Vprašanja | Ne | Vsebinska utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| Blažitev podnebnih sprememb: Ali se pričakuje, da bo ukrep povzročil precejšnje emisije toplogrednih plinov? | | |

Vprašanja

Ne

Vsebinska utemeljitev

Blažitev podnebnih sprememb: Ali se pričakuje, da bo ukrep povzročil precejšnje emisije toplogrednih plinov?

Države članice so pozvane, naj potrdijo, da je odgovor „ne“, ter v desnem stolpcu na podlagi ustreznih vprašanj navedejo vsebinsko razlago in utemeljitev svojih razlogov. Države članice so bile tudi pozvane, naj pravočasno in v omejenem obsegu predložijo dodatno analizo in/ali dokazila, kjer je to potrebno, da bi dodatno utemeljile svoje odgovore na seznam vprašanj.

Kadar države članice ne morejo zagotoviti zadostne vsebinske utemeljitve, lahko Komisija šteje, da je zadevni ukrep povezan z morebitno bistveno škodo za nekatere od šestih okoljskih ciljev. V tem primeru bi morala Komisija načrtu za okrevanje in odpornost dodeliti bonitetno oceno C v skladu z merilom iz odstavka 2.4 Priloge II k uredbi o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost. To ne bi posegalo v postopek, opisan v členih 16 in 17 uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, zlasti v možnost nadaljnjih izmenjav med državami članicami in Komisijo iz člena 16(1).

Za konkretne primere v zvezi s tem korakom glej Prilogo IV.

Kadar je to koristno, se lahko države članice pri zagotavljanju vsebinske ocene skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, v okviru 2. koraka oprejo na seznam podpornih elementov dokazov iz Priloge II. Ta seznam zagotovi Komisija, da bi državam članicam olajšala oceno posameznih primerov, ki je del vsebinske ocene v okviru dela 2 kontrolnega seznama. Čeprav uporaba tega seznama ni obvezna, se lahko države članice sklicujejo na ta seznam za opredelitev vrste dokazov, s katerimi lahko podprejo svojo utemeljitev, da je ukrep skladen z načelom, da se ne škoduje bistveno, kar dopolnjuje splošna vprašanja iz dela 2 kontrolnega seznama.

---

(1)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14310-2020-INIT/en/pdf. Številčenje in ubeseditev normativnih določb se med trenutno pravno revizijo lahko spremenita.

(2)  Glej člen 4a („Horizontalna načela“) uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (ki določa, da se z mehanizmom za okrevanje in odpornost lahko podpirajo le ukrepi, pri katerih se spoštuje načelo, da se ne škoduje bistveno) ter člena 15 in 16 („Načrt za okrevanje in odpornost“ ter „Ocena Komisije“) (ki nadalje določata, da bi morali načrti za okrevanje in odpornost pojasniti in biti ocenjeni glede na to, „kako naj bi načrt zagotovil, da noben ukrep za izvajanje reform in naložb, vključenih v načrt, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 (‚načelo, da se ne škoduje bistveno‘)“).

(3)  Uredba o taksonomiji se nanaša na Uredbo (EU) 2020/852 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb z vzpostavitvijo sistema klasifikacije (ali taksonomije) za okoljsko trajnostne gospodarske dejavnosti.

(4)  V „smernicah za ocenjevanje instrumenta“, priloženih uredbi o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, so določene številne smernice za ocenjevanje, na podlagi katerih lahko Komisija oceni predloge načrtov za okrevanje in odpornost, ki jih predložijo države članice. Komisija mora v skladu s smernicami pri vseh merilih za ocenjevanje iz člena 16(3) uredbe uporabiti ocenjevalno lestvico z razponom od A do C. Merilo za ocenjevanje (d) pojasnjuje, da ima Komisija za oceno skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, na voljo samo dve možni oceni, in sicer A, če noben ukrep v načrtu za okrevanje in odpornost ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem, in C, če eden ali več ukrepov bistveno škoduje okoljskim ciljem (v smislu člena 17 („Bistveno škodovanje okoljskim ciljem“) uredbe o taksonomiji). Navedena priloga določa, da načrt za okrevanje in odpornost ne izpolnjuje zadovoljivo meril za ocenjevanje, če ima vsaj eno oceno C. V takem primeru Komisija načrta ne more potrditi.

(5)  Te tehnične smernice dopolnjujejo prvotne smernice, ki jih je Komisija že zagotovila v letni strategiji za trajnostno rast za leto 2021, ter priloženi delovni dokument služb Komisije in njegove posodobitve.

(6)  To konkretno pomeni, da se lahko cilju glede prilagajanja podnebnim spremembam bistveno škoduje z (i) neprilagoditvijo dejavnosti škodljivemu vplivu podnebnih sprememb, kadar pri navedeni dejavnosti obstaja tveganje za tak vpliv (kot je stavba na območju, izpostavljenem poplavam), ali (ii) nepravilno prilagoditvijo pri uvajanju prilagoditvene rešitve, ki varuje eno območje („ljudje, narava ali sredstva“), hkrati pa povečuje tveganje na drugem območju (kot je gradnja nasipa okrog zemljišča na poplavni ravnici, kar preusmeri škodo na sosednje zemljišče, ki ni varovano).

(7)  V skladu s členom 14 („Upravičenost“) uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost „[n]ačrti za okrevanje in odpornost, upravičeni do financiranja iz tega mehanizma, zajemajo ukrepe za izvajanje reform in javnih [naložb]“.

(8)  Spoštovanje načela, da se ne škoduje bistveno, se ocenjuje na ravni vsakega ukrepa v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, medtem ko se člen 17 („Bistveno škodovanje okoljskim ciljem“) uredbe o taksonomiji sklicuje na gospodarske dejavnosti. Ukrep v okviru mehanizma za okrevanje in naložbe (tj. naložba ali reforma) je intervencija, ki lahko pomeni gospodarsko dejavnost ali lahko sproži gospodarske dejavnosti (ali njihovo spremembo). Zato se za namene mehanizma za okrevanje in odpornost gospodarske dejavnosti, kot so določene v členu 17 uredbe o taksonomiji, v teh smernicah razlagajo kot ukrepi.

(9)  Zato je obseg dejavnosti, zajetih v oceni skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, v uredbi o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost drugačen in precej širši od obsega dejavnosti v uredbi o taksonomiji, katere cilj je opredeliti okoljsko trajnostne gospodarske dejavnosti. Uredba o taksonomiji razvršča in določa merila za okoljsko trajnostne gospodarske dejavnosti, ki bistveno prispevajo k okoljskim ciljem iz členov 10 do 15 navedene uredbe in ne škodijo bistveno navedenim ciljem. To je drugačen cilj, kot ga ima uredba o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, katere cilj je dokazati, da širok nabor ukrepov ne škoduje nobenemu okoljskemu cilju.

(10)  Za reformo, ki bi lahko privedla do povečanja financiranja za fosilna goriva prek državnih bank in finančnih institucij ali povečanja eksplicitnih ali implicitnih subvencij za fosilna goriva, bi se lahko na primer štelo, da bi lahko bistveno škodovala ciljem glede blažitve podnebnih sprememb ter preprečevanja in nadzorovanja onesnaževanja. Te pomisleke bi bilo treba upoštevati v oceni skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno.

(11)  Da bi se odražalo, v kolikšni meri ukrep prispeva h krovnim podnebnim ciljem iz uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, in izračunali skupni deleži vseh sredstev, dodeljenih za načrt v zvezi s podnebjem, bi morale države članice uporabiti metodologijo, področja intervencije in s tem povezane koeficiente za spremljanje podnebnih ukrepov v skladu z „metodologijo za spremljanje podnebnih ukrepov“, priloženo uredbi o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost. Če Komisija ne potrdi izbire področja intervencije in koeficienta, ki ju je predlagala država članica, se za ukrep ne bo samodejno štelo, da je skladen z načelom, da se ne škoduje bistveno, za zadevne cilje, pri čemer bo še vedno treba izvesti oceno skladnosti s tem načelom.

(12)  V to kategorijo bi lahko spadala na primer podporna/obnovitvena shema za zamenjavo zastarelih tirnih vozil s tirnimi vozili brez izpušnih emisij.

(13)  Pristop iz tega odstavka se ne uporablja za ukrepe, ki se spremljajo s 40-odstotnim koeficientom. Za take ukrepe bodo morale države članice pojasniti, zakaj je ukrep skladen z načelom, da se ne škoduje bistveno, ob upoštevanju splošnih načel, opisanih v preostalem delu teh smernic (države članice bodo morale na primer potrditi, da se ne uporabljajo fosilna goriva ali da so za cilj glede blažitve podnebnih sprememb izpolnjena merila iz Priloge III). Kadar ukrepi, ki se spremljajo kot ukrepi s 40-odstotnim koeficientom, nimajo predvidljivega vpliva na določen okoljski cilj oziroma je ta vpliv nepomemben ali kadar „bistveno prispevajo“ k določenemu okoljskemu cilju v skladu z uredbo o taksonomiji, bodo države članice za zadevni okoljski cilj še vedno lahko uporabile poenostavljen pristop (v skladu s prvim in tretjim odstavkom oddelka 2.2).

(14)  V členih 10 do 16 uredbe o taksonomiji je opredeljeno, kaj pomeni „bistven prispevek“ za vsakega od šestih okoljskih ciljev in za „omogočitvene dejavnosti“. Da bi imele države članice koristi od poenostavljenega pristopa, opisanega v tem odstavku, bi morale dokazati, da ukrep „bistveno prispeva“ k enemu ali več okoljskim ciljem v skladu s členi 10 do 16 uredbe o taksonomiji (glej tudi oddelek 2.5).

(15)  Ta možnost je pomembna zlasti za dejavnosti, za katere je bilo ugotovljeno, da bistveno prispevajo k okoljskemu cilju v skladu z uredbo o taksonomiji, ki pa se ne sledijo kot dejavnosti, ki 100-odstotno podpirajo podnebne ali okoljske cilje v okviru „metodologije za spremljanje podnebnih ukrepov“, priložene uredbi o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost. Na področju blažitve podnebnih sprememb te dejavnosti vključujejo na primer: posebna nizko- in brezemisijska lahka vozila; posebna brez- ali nizkoemisijska plovila za vodni promet; posebna nizko- in brezemisijska težka vozila; infrastrukturo za prenos in distribucijo električne energije; omrežja za prenos in distribucijo vodika; posebne dejavnosti ravnanja z odpadki (npr. ločeno zbrani nenevarni odpadki, ločeni pri viru in pripravljeni za ponovno uporabo/recikliranje) ter prodorne raziskave, razvoj in inovacije krožnega gospodarstva.

(16)  Okoljska presoja je postopek, ki zagotavlja, da se pred sprejetjem odločitev upoštevajo posledice načrtov/programov/projektov za okolje. Okoljske presoje se lahko opravijo za posamezne projekte, kot so jezovi, avtoceste, letališča ali tovarne, na podlagi Direktive 2011/92/EU (t. i. „presoja vplivov na okolje“ – direktiva o presoji vplivov na okolje) ali za javne načrte ali programe na podlagi Direktive 2001/42/ES (t. i. „strateška okoljska presoja“ – direktiva o strateški okoljski presoji).

(17)  Če presoja vplivov na okolje vključuje presojo vpliva na vodo v skladu z Direktivo 2000/60/ES in so bila ugotovljena tveganja obravnavana v zasnovi ukrepa.

(18)  Brez poseganja v dodatne presoje, ki jih zahtevata direktivi 2009/147/ES in 92/43/EGS, če se operacija izvaja na območjih, občutljivih glede biotske raznovrstnosti, ali blizu njih (vključno z omrežjem zaščitenih območij Natura 2000, območji z Unescovega seznama svetovne dediščine, ključnimi območji biotske raznovrstnosti ter drugimi zaščitenimi območji).

(19)  Podobno ocena skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, ne pomeni izvzetja iz zahteve po presoji vplivov na okolje / strateški okoljski presoji ali podnebnem ali okoljskem preverjanju ali preverjanju trajnostnosti, če to zahteva veljavna zakonodaja EU, na primer za projekte, ki se financirajo prek programa InvestEU ali Instrumenta za povezovanje Evrope.

(20)  Presoja vplivov na okolje je na primer potrebna za gradnjo rafinerij surove nafte in termoelektrarn na premog ter za projekte, ki vključujejo pridobivanje nafte ali zemeljskega plina. Vendar te vrste ukrepov ne bi bile skladne z načelom, da se ne škoduje bistveno, za blažitev podnebnih sprememb iz člena 17 („Bistveno škodovanje okoljskim ciljem“) uredbe o taksonomiji, ki določa, da dejavnost bistveno škoduje, kadar „privede do znatnih emisij toplogrednih plinov“. Podobno je za gradnjo novega letališča sicer potrebna presoja vplivov na okolje, vendar bodo z načelom, da se ne škoduje bistveno, za cilj glede blažitve podnebnih sprememb verjetno skladni le ukrepi, povezani z nizkoogljično letališko infrastrukturo, kot so naložbe v energetsko učinkovite letališke stavbe, posodobitve letališke infrastrukture za priključitev na omrežje z energijo iz obnovljivih virov na kraju samem in s tem povezane storitve.

(21)  Ta pristop sledi členu 17 („Bistveno škodovanje okoljskim ciljem“) uredbe o taksonomiji, ki zahteva, da je treba upoštevati vplive dejavnosti ter proizvodov in storitev, ki se zagotavljajo s to dejavnostjo, na okolje skozi njihov celotni življenjski cikel.

(22)  V praksi to pomeni, da analize deležev obremenitve okolja, ki jih je mogoče pripisati proizvodom, ali vplivov proizvodnje in uporabe proizvodov na obremenitev okolja skozi njihov življenjski cikel (npr. vključno s posrednimi okoljskimi vplivi tehnoloških, gospodarskih ali družbenih sprememb zaradi ukrepa) niso potrebne. Vendar bi se lahko dokazi iz obstoječih analiz življenjskega cikla uporabili za utemeljitev ocene skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno.

(23)  Ta pristop se uporablja zlasti za ukrepe v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, ki se nanašajo na javne naložbe ali ki neposredno vsebujejo javnofinančne odhodke. Za ukrepe, ki se nanašajo na izvajanje reform, bi bilo praviloma treba oceniti skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, ob sklicevanju na stanje pred izvedbo ukrepa.

(24)  Ta pristop je v skladu z logiko uredbe o taksonomiji: v skladu z osnutki delegiranega akta več tehničnih meril za pregled skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, temelji na absolutnih merilih, kot so specifične mejne vrednosti emisij (npr. omejitve CO2 za prilagoditvene rešitve v dejavnostih proizvodnje električne energije ali za potniška vozila). Pristop podpira tudi previdnostno načelo, ki je eno od vodilnih načel okoljske zakonodaje v EU, vključno z uredbo o taksonomiji (uvodna izjava 40 in člen 19(1)(f)), in izhaja iz dejstva, da je treba okoljsko škodo obravnavati iz absolutnega in ne iz relativnega vidika (npr. globalno segrevanje je posledica absolutne ravni vseh emisij toplogrednih plinov skupaj).

(25)  Da bi države članice dokazale, da alternativa z majhnim vplivom na okolje ni ekonomsko izvedljiva, morajo upoštevati stroške, ki nastanejo v času trajanja ukrepa. Ti stroški vključujejo negativne okoljske stroške in prihodnje potrebe po naložbah, ki so potrebne za prehod na alternativo z majhnim vplivom na okolje, izogibanje vezanosti ali oviranje razvoja in uporabe alternativ z majhnim vplivom.

(26)  V uvodnih izjavah 39 in 41 ter členu 10(2) uredbe o taksonomiji je navedena opredelitev pojma „prehodne dejavnosti“. Tu opisani pogoji izhajajo iz te opredelitve, vendar niso enaki, saj so v uredbi o taksonomiji opredeljena merila za prehodne dejavnosti, ki imajo precejšen prispevek, medtem ko ta navodila določajo le merila za načelo, da se ne škoduje bistveno, in se zato uporabljajo za veliko širši nabor ukrepov, poleg tega pa uporabljajo drugačno preizkušanje podatkov.

(27)  Ta pristop in ocena skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, na splošno ne posegata v druge premisleke, ki vplivajo na oceno ukrepov v okviru načrtov za okrevanje in odpornost, vključno s premisleki, povezanimi z nadzorom državne pomoči, skladnostjo z drugimi skladi EU in morebitnim izrivanjem zasebnih naložb. V zvezi z ukrepi, ki podpirajo dejavnosti, zlasti tiste, zajete s sistemom EU za trgovanje z emisijami (v nadaljnjem besedilu: ETS), dejavnosti z napovedanimi emisijami ekvivalenta CO2, ki niso bistveno nižje od ustreznih referenčnih vrednosti, določenih za brezplačno dodelitev, na splošno ne bi smele biti podprte v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, da se ne bi izkrivljali tržni signali, uvedeni z ETS in v skladu s pristopom v okviru Sklada za pravični prehod.

(28)  V primerih, ko bi celo najboljše ravni okoljske učinkovitosti še vedno povzročale okolju škodljive učinke vezanosti, bi bilo treba razmisliti o uporabi ukrepov, ki podpirajo raziskave in razvoj alternativ z manjšim učinkom, in sicer v skladu s področjema intervencije 022 in 023, določenima v metodologiji za spremljanje podnebnih ukrepov, ki je priložena uredbi o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost.

(29)  Za mejnike in cilje, vključno s tistimi, ki odražajo skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, tako kot za vse druge mejnike in cilje velja člen 19a uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost („Pravila o plačilih, začasni ustavitvi in odpovedi sporazumov o finančnih prispevkih in podpori v obliki posojila“).

(30)  Uvodna izjava 11b uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost.

(31)  Komisija je na podlagi člena 3(d) uredbe o taksonomiji („Merila za okoljsko trajnostne gospodarske dejavnosti“) pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, ki vsebujejo podrobna tehnična merila za pregled (kvantitativna in/ali kvalitativna merila), da se določijo pogoji, pod katerimi se lahko določena gospodarska dejavnost šteje kot dejavnost, ki (i) bistveno prispeva k enemu od šestih okoljskih ciljev, ter (ii) ne škoduje bistveno nobenemu drugemu okoljskemu cilju. Doslej je bil za posvetovanje objavljen eden od delegiranih aktov v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje. Na voljo je na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12302-Climate-change-mitigation-and-adaptation-taxonomy#ISC_WORKFLOW.

---

PRILOGA I

Kontrolni seznam za skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno

1.   Del 1 – Države članice bi morale izbrati šest okoljskih ciljev, da bi odkrile tiste, za katere je potrebna vsebinska ocena. Za vsak ukrep navedite, kateri od spodaj navedenih okoljskih ciljev, kot so opredeljeni v členu 17 („Bistveno škodovanje okoljskim ciljem“) uredbe o taksonomiji, zahtevajo vsebinsko oceno skladnosti ukrepa z načelom, da se ne škoduje bistveno:

| Navedite, za katere okoljske cilje v nadaljevanju je potrebna vsebinska ocena skladnosti ukrepa z načelom, da se ne škoduje bistveno. | Da | Ne | Utemeljitev, če ste izbrali odgovor „Ne“. |
| --- | --- | --- | --- |
| Blažitev podnebnih sprememb | | | |
| Prilagajanje podnebnim spremembam | | | |
| Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov | | | |
| Krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem odpadkov in recikliranjem | | | |
| Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja zraka, vode ali tal | | | |
| Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov | | | |

Navedite, za katere okoljske cilje v nadaljevanju je potrebna vsebinska ocena skladnosti ukrepa z načelom, da se ne škoduje bistveno.

Da

Ne

Utemeljitev, če ste izbrali odgovor „Ne“.

Blažitev podnebnih sprememb

Prilagajanje podnebnim spremembam

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem odpadkov in recikliranjem

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja zraka, vode ali tal

Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov

2.   Del 2 – Države članice bi morale zagotoviti vsebinsko oceno skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, za tiste okoljske cilje, za katere je potrebna.
  Za vsak ukrep odgovorite na spodnja vprašanja za tiste okoljske cilje, za katere je v okviru dela 1 potrebna vsebinska ocena:

| Vprašanja | Ne | Vsebinska utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| Blažitev podnebnih sprememb: ali se pričakuje, da bo ukrep povzročil znatne emisije toplogrednih plinov? | | |
| Prilagajanje podnebnim spremembam: ali se pričakuje, da bo ukrep povečal negativen vpliv trenutnega podnebja in pričakovanega prihodnjega podnebja na ukrep sam ali na ljudi, naravo ali sredstva? | | |
| Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov: ali se pričakuje, da bo ukrep škodljiv:






  (i) | za dobro stanje ali dober ekološki potencial vodnih teles, vključno s površinskimi in podzemnimi vodami, ali |

Vprašanja

Ne

Vsebinska utemeljitev

Blažitev podnebnih sprememb: ali se pričakuje, da bo ukrep povzročil znatne emisije toplogrednih plinov?

Prilagajanje podnebnim spremembam: ali se pričakuje, da bo ukrep povečal negativen vpliv trenutnega podnebja in pričakovanega prihodnjega podnebja na ukrep sam ali na ljudi, naravo ali sredstva?

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov: ali se pričakuje, da bo ukrep škodljiv:

(i)

za dobro stanje ali dober ekološki potencial vodnih teles, vključno s površinskimi in podzemnimi vodami, ali

| (ii) | za dobro okoljsko stanje morskih voda? |
| --- | --- |

(ii)

za dobro okoljsko stanje morskih voda?

Prehod na krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem in recikliranjem odpadkov: ali se pričakuje, da bo ukrep:

| (i) | povzročil znatno povečanje nastajanja, sežiganja ali odlaganja odpadkov, razen sežiganja nevarnih odpadkov, ki jih ni mogoče reciklirati, ali |
| --- | --- |

(i)

povzročil znatno povečanje nastajanja, sežiganja ali odlaganja odpadkov, razen sežiganja nevarnih odpadkov, ki jih ni mogoče reciklirati, ali

| (ii) | povzročil bistvene neučinkovitosti pri neposredni ali posredni rabi naravnih virov (1) v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, ki jih ne zmanjšujejo ustrezni ukrepi (2), ali |
| --- | --- |

(ii)

povzročil bistvene neučinkovitosti pri neposredni ali posredni rabi naravnih virov (1) v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, ki jih ne zmanjšujejo ustrezni ukrepi (2), ali

| (iii) | bistveno in dolgoročno škodoval okolju z vidika krožnega gospodarstva (3)? |
| --- | --- |

(iii)

bistveno in dolgoročno škodoval okolju z vidika krožnega gospodarstva (3)?

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja: ali se pričakuje, da bo ukrep znatno povečal emisije onesnaževal (4) v zrak, vodo ali tla?

Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov: ali se pričakuje, da bo ukrep:

| (i) | bistveno škodljiv za dobro stanje (5) in odpornost ekosistemov ali |
| --- | --- |

(i)

bistveno škodljiv za dobro stanje (5) in odpornost ekosistemov ali

| (ii) | škodljiv za stanje ohranjenosti habitatov in vrst, vključno s tistimi, ki so v interesu Unije? |
| --- | --- |

(ii)

škodljiv za stanje ohranjenosti habitatov in vrst, vključno s tistimi, ki so v interesu Unije?

---

(1)  Naravni viri vključujejo energijo, materiale, kovine, vodo, biomaso, zrak in zemljo.

(2)  Neučinkovitosti se lahko na primer zmanjšajo s precejšnjim povečanjem trajnosti, popravljivosti, nadgradljivosti in ponovne uporabnosti izdelkov ali s precejšnjim zmanjšanjem virov z zasnovo in izbiro materialov, olajšanjem spremembe namena, razstavljanjem in razgradnjo, zlasti za zmanjšanje uporabe gradbenih materialov in spodbujanje njihove ponovne uporabe. Neučinkovitosti se lahko zmanjšajo tudi s prehodom na poslovne modele „proizvod kot storitev“ in krožne vrednostne verige, da bi izdelki, sestavni deli in materiali čim dlje ohranili svojo uporabnost in vrednost. To vključuje tudi znatno zmanjšanje vsebnosti nevarnih snovi v materialih in proizvodih, vključno z njihovo nadomestitvijo z varnejšimi alternativami. Nadalje to zajema znatno zmanjšanje živilskih odpadkov pri pridelavi, predelavi, proizvodnji ali distribuciji hrane.

(3)  Za več informacij o cilju krožnega gospodarstva glej uvodno izjavo 27 uredbe o taksonomiji.

(4)  Onesnaževalo pomeni snov, vibracije, toploto, hrup, svetlobo ali drugo onesnaževalo v zraku, vodi ali zemlji, ki je lahko škodljivo za zdravje ljudi ali okolje.

(5)  V skladu s členom 2(16) uredbe o taksonomiji „‚dobro stanje‘ pomeni v zvezi z ekosistemom, da je ekosistem v dobrem fizičnem, kemijskem in biološkem stanju ali ima dobre fizične, kemijske in biološke elemente kakovosti in je zmožen samoreprodukcije ali samoobnove, pri čemer niso ogrožene sestava vrst, struktura ekosistema in ekološke funkcije“.

---

PRILOGA II

Dokazila za vsebinsko oceno skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, v okviru dela 2 kontrolnega seznama

Države članice se lahko, kadar je to koristno, pri zagotavljanju vsebinske ocene skladnosti ukrepa z načelom, da se ne škoduje bistveno, v okviru dela 2 kontrolnega seznama (glej oddelke 3) oprejo na spodnji (neizčrpni) seznam podpornih elementov dokazov. Ta seznam zagotovi Komisija, da bi državam članicam olajšala oceno posameznih primerov, ki je del vsebinske ocene v okviru dela 2 kontrolnega seznama. Čeprav uporaba tega seznama ni obvezna, se lahko države članice sklicujejo na ta seznam za opredelitev vrste dokazov, s katerimi lahko podprejo svojo utemeljitev, da je ukrep skladen z načelom, da se ne škoduje bistveno, kar dopolnjuje splošna vprašanja iz dela 2 kontrolnega seznama.

Medsektorska dokazila

| — | Upošteval se je veljavni del okoljske zakonodaje EU (zlasti okoljske presoje), poleg tega pa so bila izdana zadevna dovoljenja. |
| --- | --- |

—

Upošteval se je veljavni del okoljske zakonodaje EU (zlasti okoljske presoje), poleg tega pa so bila izdana zadevna dovoljenja.

| — | Ukrep vključuje elemente, ki od podjetij zahtevajo, da izvajajo priznani sistem okoljskega upravljanja, kot je EMAS (ali ISO 14001 ali enakovreden), ali da uporabljajo in/ali proizvajajo blago ali storitve, ki so prejeli znak EU za okolje (1) ali drug okoljski znak tipa I (2). |
| --- | --- |

—

Ukrep vključuje elemente, ki od podjetij zahtevajo, da izvajajo priznani sistem okoljskega upravljanja, kot je EMAS (ali ISO 14001 ali enakovreden), ali da uporabljajo in/ali proizvajajo blago ali storitve, ki so prejeli znak EU za okolje (1) ali drug okoljski znak tipa I (2).

| — | Ukrep zadeva izvajanje dobrih okoljskih praks ali doseganje meril odličnosti, določenih v sektorskih referenčnih dokumentih (3), sprejetih v skladu s členom 46(1) Uredbe (ES) št. 1221/2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS). |
| --- | --- |

—

Ukrep zadeva izvajanje dobrih okoljskih praks ali doseganje meril odličnosti, določenih v sektorskih referenčnih dokumentih (3), sprejetih v skladu s členom 46(1) Uredbe (ES) št. 1221/2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS).

| — | Pri javnih naložbah ukrep upošteva merila za zelena javna naročila (4). |
| --- | --- |

—

Pri javnih naložbah ukrep upošteva merila za zelena javna naročila (4).

| — | Naložbe v infrastrukturo so bile predmet podnebnega in okoljskega preverjanja. |
| --- | --- |

—

Naložbe v infrastrukturo so bile predmet podnebnega in okoljskega preverjanja.

Blažitev podnebnih sprememb

| — | Za ukrep na področju, ki ni zajeto v referenčnih vrednostih ETS, je ukrep združljiv z doseganjem cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 in ciljem doseganja podnebne nevtralnosti do leta 2050. |
| --- | --- |

—

Za ukrep na področju, ki ni zajeto v referenčnih vrednostih ETS, je ukrep združljiv z doseganjem cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 in ciljem doseganja podnebne nevtralnosti do leta 2050.

| — | Ukrep za spodbujanje elektrifikacije dopolnjujejo dokazi, da je mešanica energetskih virov na poti dekarbonizacije v skladu s cilji zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 oziroma 2050 ter da jo spremljajo večje zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

—

Ukrep za spodbujanje elektrifikacije dopolnjujejo dokazi, da je mešanica energetskih virov na poti dekarbonizacije v skladu s cilji zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 oziroma 2050 ter da jo spremljajo večje zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov.

Prilagajanje podnebnim spremembam

| — | Opravljena je bila sorazmerna ocena podnebnega tveganja. |
| --- | --- |

—

Opravljena je bila sorazmerna ocena podnebnega tveganja.

| — | Če je naložba višja od 10 milijonov EUR, je bila opravljena ali načrtovana ocena podnebne ranljivosti in tveganja (5), na podlagi katere se opredelijo, ocenijo in izvedejo ustrezni prilagoditveni ukrepi. |
| --- | --- |

—

Če je naložba višja od 10 milijonov EUR, je bila opravljena ali načrtovana ocena podnebne ranljivosti in tveganja (5), na podlagi katere se opredelijo, ocenijo in izvedejo ustrezni prilagoditveni ukrepi.

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

| — | Ugotovljena so bila tveganja za degradacijo okolja, povezana z ohranjanjem kakovosti vode in preprečevanjem pomanjkanja vode, ki so bila obravnavana v skladu z zahtevami iz okvirne direktive o vodah in načrta upravljanja povodij. |
| --- | --- |

—

Ugotovljena so bila tveganja za degradacijo okolja, povezana z ohranjanjem kakovosti vode in preprečevanjem pomanjkanja vode, ki so bila obravnavana v skladu z zahtevami iz okvirne direktive o vodah in načrta upravljanja povodij.

| — | V primeru ukrepa, povezanega z obalnim in morskim okoljem, ukrep trajno ne preprečuje ali ogroža doseganja dobrega okoljskega stanja, kot je opredeljeno v okvirni direktivi o morski strategiji, na ravni zadevne morske regije ali podregije ali v morskih vodah drugih držav članic. |
| --- | --- |

—

V primeru ukrepa, povezanega z obalnim in morskim okoljem, ukrep trajno ne preprečuje ali ogroža doseganja dobrega okoljskega stanja, kot je opredeljeno v okvirni direktivi o morski strategiji, na ravni zadevne morske regije ali podregije ali v morskih vodah drugih držav članic.

| — | Ukrep ne vpliva bistveno (i) na prizadeta vodna telesa (niti ne preprečuje, da bi določeno vodno telo, na katero se nanaša, ali druga vodna telesa v istem povodju dosegla dobro stanje ali dober potencial v skladu z zahtevami okvirne direktive o vodah) ali (ii) zaščitene habitate in vrste, ki so neposredno odvisni od vode. |
| --- | --- |

—

Ukrep ne vpliva bistveno (i) na prizadeta vodna telesa (niti ne preprečuje, da bi določeno vodno telo, na katero se nanaša, ali druga vodna telesa v istem povodju dosegla dobro stanje ali dober potencial v skladu z zahtevami okvirne direktive o vodah) ali (ii) zaščitene habitate in vrste, ki so neposredno odvisni od vode.

Krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem odpadkov in recikliranjem

| — | Ukrep je v skladu z ustreznim nacionalnim ali regionalnim načrtom ravnanja z odpadki in programom preprečevanja odpadkov v skladu s členom 28 Direktive 2008/98/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2018/851, ter, če je na voljo, ustrezno nacionalno, regionalno ali lokalno strategijo za krožno gospodarstvo. |
| --- | --- |

—

Ukrep je v skladu z ustreznim nacionalnim ali regionalnim načrtom ravnanja z odpadki in programom preprečevanja odpadkov v skladu s členom 28 Direktive 2008/98/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2018/851, ter, če je na voljo, ustrezno nacionalno, regionalno ali lokalno strategijo za krožno gospodarstvo.

| — | Ukrep je v skladu z načeli trajnostnih izdelkov in hierarhije ravnanja z odpadki, pri čemer je prioriteta preprečevanje odpadkov. |
| --- | --- |

—

Ukrep je v skladu z načeli trajnostnih izdelkov in hierarhije ravnanja z odpadki, pri čemer je prioriteta preprečevanje odpadkov.

| — | Ukrep zagotavlja učinkovito rabo virov za glavne vire, ki se uporabljajo. Obravnavane so neučinkovitosti (6) pri uporabi virov, vključno z zagotavljanjem, da se proizvodi, stavbe in sredstva uporabljajo učinkovito in so trajni. |
| --- | --- |

—

Ukrep zagotavlja učinkovito rabo virov za glavne vire, ki se uporabljajo. Obravnavane so neučinkovitosti (6) pri uporabi virov, vključno z zagotavljanjem, da se proizvodi, stavbe in sredstva uporabljajo učinkovito in so trajni.

| — | Ukrep zagotavlja uspešno in učinkovito ločeno zbiranje odpadkov na kraju nastanka in pošiljanje ločeno zbranih odpadkov v pripravo za ponovno uporabo ali recikliranje. |
| --- | --- |

—

Ukrep zagotavlja uspešno in učinkovito ločeno zbiranje odpadkov na kraju nastanka in pošiljanje ločeno zbranih odpadkov v pripravo za ponovno uporabo ali recikliranje.

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

| — | Ukrep je v skladu z obstoječimi globalnimi, nacionalnimi, regionalnimi ali lokalnimi načrti za zmanjšanje onesnaževanja. |
| --- | --- |

—

Ukrep je v skladu z obstoječimi globalnimi, nacionalnimi, regionalnimi ali lokalnimi načrti za zmanjšanje onesnaževanja.

| — | Ukrep je v skladu z zadevnimi ugotovitvami o najboljših razpoložljivih tehnologijah ali z referenčnimi dokumenti o najboljših razpoložljivih tehnologijah (7) v sektorju. |
| --- | --- |

—

Ukrep je v skladu z zadevnimi ugotovitvami o najboljših razpoložljivih tehnologijah ali z referenčnimi dokumenti o najboljših razpoložljivih tehnologijah (7) v sektorju.

| — | Uvedene bodo alternativne rešitve za uporabo nevarnih snovi (8). |
| --- | --- |

—

Uvedene bodo alternativne rešitve za uporabo nevarnih snovi (8).

| — | Ukrep je v skladu s trajnostno rabo pesticidov (9). |
| --- | --- |

—

Ukrep je v skladu s trajnostno rabo pesticidov (9).

| — | Ukrep je v skladu z dobrimi praksami pri boju proti protimikrobni odpornosti (10). |
| --- | --- |

—

Ukrep je v skladu z dobrimi praksami pri boju proti protimikrobni odpornosti (10).

Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov

| — | Ukrep upošteva blažitveno hierarhijo (11) in druge ustrezne zahteve iz direktiv o habitatih in pticah. |
| --- | --- |

—

Ukrep upošteva blažitveno hierarhijo (11) in druge ustrezne zahteve iz direktiv o habitatih in pticah.

| — | Opravljena je bila presoja vplivov na okolje, njeni zaključki pa so bili implementirani. |
| --- | --- |

—

Opravljena je bila presoja vplivov na okolje, njeni zaključki pa so bili implementirani.

---

(1)  Sistem za podeljevanje znaka EU za okolje je vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 66/2010. Seznam skupin proizvodov, za katere so bila določena merila za podelitev znaka EU za okolje, je na voljo na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/products-groups-and-criteria.html.

(2)  Okoljske oznake tipa I so določene v standardu ISO 14024:2018.

(3)  Na voljo na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/environment/emas/emas_publications/sectoral_reference_documents_en.htm.

(4)  Evropska komisija je določila merila EU za zelena javna naročila za številne skupine proizvodov: https://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm.

(5)  Države članice so pozvane, naj uporabijo smernice Komisije o preverjanju trajnostnosti naložb v okviru InvestEU, vključno s smernicami za prilagajanje infrastrukture na podnebne spremembe za obdobje 2021–2027. Države članice lahko uporabijo lastna merila in označevalce za preverjanje trajnostnosti, če temeljijo na podnebnih ciljih EU ter znatno prispevajo k podnebnim in okoljskim ciljem v smislu Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088.

(6)  Glej opombo 2 v Prilogi I k tem smernicam.

(7)  Ta vrsta dokazil se uporablja za dejavnosti s področja uporabe Direktive 2010/75/EU (direktiva o industrijskih emisijah). Seznam razpoložljivih ugotovitev o najboljših razpoložljivih tehnologijah in referenčnih dokumentov o najboljših razpoložljivih tehnologijah je na voljo na spletišču: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference.

(8)  To vprašanje obravnava preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja, ki izhaja iz industrijskih dejavnosti. V členu 3(18) Direktive 2010/75/EU (direktiva o industrijskih emisijah) so „nevarne snovi“ opredeljene kot: „snovi ali zmesi, kot so opredeljene v členu 3 Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi“. Poleg tega člen 58 direktive o industrijskih emisijah določa: „Snovi ali zmesi, za katere so predpisani stavki o nevarnosti H340, H350, H350i, H360D ali H360F ali morajo biti označene s temi stavki zaradi deleža hlapnih organskih spojin in ki so skladno z Uredbo (ES) št. 1272/2008 ter zmesi uvrščene med kancerogene ali mutagene snovi ali za razmnoževanje strupene snovi, se v najkrajšem možnem času nadomestijo z manj škodljivimi snovmi ali zmesmi, kolikor je to mogoče.“

(9)  Kot je določena v Direktivi 2009/128/ES o trajnostni rabi pesticidov.

(10)  Sklepi Sveta o naslednjih korakih pri prizadevanju za to, da EU postane regija najboljše prakse pri boju proti protimikrobni odpornosti (2019/C 214/01).

(11)  V skladu z metodološkimi smernicami o določbah člena 6(3) in (4) direktive o habitatih (92/43/EGS).

---

PRILOGA III

Posebni pogoji za skladnost s ciljem blaženja podnebnih sprememb DNHS v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za ukrepe v zvezi s proizvodnjo električne energije in/ali toplote ter povezano infrastrukturo za prenos in distribucijo z uporabo zemeljskega plina

| — | Podpora za ukrepe, povezane s proizvodnjo električne energije in/ali toplote na osnovi zemeljskega plina, se lahko izjemoma dodeli na podlagi presoje vsakega primera posebej v državah članicah, ki se soočajo z velikimi izzivi pri prehodu z ogljično intenzivnih virov energije, pod pogojem, da bi taka podpora prispevala k ciljem EU glede razogljičenja do leta 2030 in 2050, če:






  — | se ukrepi nanašajo na za prihodnost primerno, prilagodljivo in učinkovito proizvodnjo električne energije v plinskih elektrarnah ali soproizvodnjo toplote in električne energije v plinskih elektrarnah z emisijami toplogrednih plinov pod 250 g CO2/kWh v času ekonomske življenjske dobe objekta
  ali |
| --- | --- | --- |

—

Podpora za ukrepe, povezane s proizvodnjo električne energije in/ali toplote na osnovi zemeljskega plina, se lahko izjemoma dodeli na podlagi presoje vsakega primera posebej v državah članicah, ki se soočajo z velikimi izzivi pri prehodu z ogljično intenzivnih virov energije, pod pogojem, da bi taka podpora prispevala k ciljem EU glede razogljičenja do leta 2030 in 2050, če:

—

se ukrepi nanašajo na za prihodnost primerno, prilagodljivo in učinkovito proizvodnjo električne energije v plinskih elektrarnah ali soproizvodnjo toplote in električne energije v plinskih elektrarnah z emisijami toplogrednih plinov pod 250 g CO2/kWh v času ekonomske življenjske dobe objekta

ali

| — | se ukrepi nanašajo na za prihodnost primerno, prilagodljivo in učinkovito proizvodnjo električne energije v plinskih elektrarnah ali soproizvodnjo toplote in električne energije v plinskih elektrarnah, ki omogoča uporabo obnovljivih in nizkoogljičnih plinov, ter:






  — | načrt za okrevanje in odpornost vključuje verodostojne načrte za povečanje uporabe obnovljivih in nizkoogljičnih plinov in |
| --- | --- | --- |

—

se ukrepi nanašajo na za prihodnost primerno, prilagodljivo in učinkovito proizvodnjo električne energije v plinskih elektrarnah ali soproizvodnjo toplote in električne energije v plinskih elektrarnah, ki omogoča uporabo obnovljivih in nizkoogljičnih plinov, ter:

—

načrt za okrevanje in odpornost vključuje verodostojne načrte za povečanje uporabe obnovljivih in nizkoogljičnih plinov in

| — | je njihova posledica hkratno zaprtje ogljično znatno bolj intenzivne elektrarne in/ali obrata za proizvodnjo toplote (npr. iz premoga, lignita ali nafte) z vsaj enako zmogljivostjo, kar povzroči znatno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, in |
| --- | --- |

—

je njihova posledica hkratno zaprtje ogljično znatno bolj intenzivne elektrarne in/ali obrata za proizvodnjo toplote (npr. iz premoga, lignita ali nafte) z vsaj enako zmogljivostjo, kar povzroči znatno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, in

| — | zadevna država članica lahko dokaže, da ima verodostojen načrt za povečanje deleža obnovljivih virov energije v smeri cilja za leto 2030 in |
| --- | --- |

—

zadevna država članica lahko dokaže, da ima verodostojen načrt za povečanje deleža obnovljivih virov energije v smeri cilja za leto 2030 in

| — | načrt za okrevanje in odpornost vključuje konkretne reforme in naložbe za povečanje deleža obnovljivih virov energije. |
| --- | --- |

—

načrt za okrevanje in odpornost vključuje konkretne reforme in naložbe za povečanje deleža obnovljivih virov energije.

| — | Podpora za ukrepe v zvezi z obrati za proizvodnjo na osnovi zemeljskega plina v sistemih daljinskega ogrevanja in hlajenja se lahko izjemoma dodeli, če obrat izpolnjuje zahteve za sisteme „učinkovitega daljinskega ogrevanja in hlajenja“ (kot je opredeljeno v členu 2(41) Direktive 2012/27/EU) in izpolnjuje pogoje za proizvodnjo toplote/električne energije iz zemeljskega plina, kot je opisano v prvi alinei te priloge. |
| --- | --- |

—

Podpora za ukrepe v zvezi z obrati za proizvodnjo na osnovi zemeljskega plina v sistemih daljinskega ogrevanja in hlajenja se lahko izjemoma dodeli, če obrat izpolnjuje zahteve za sisteme „učinkovitega daljinskega ogrevanja in hlajenja“ (kot je opredeljeno v členu 2(41) Direktive 2012/27/EU) in izpolnjuje pogoje za proizvodnjo toplote/električne energije iz zemeljskega plina, kot je opisano v prvi alinei te priloge.

| — | Podpora za ukrepe v zvezi z omrežji daljinskega ogrevanja in hlajenja, ki pridobivajo toploto/hlajenje iz obratov, ki uporabljajo zemeljski plin, se lahko izjemoma dodeli, če:






  — | so del sistemov „učinkovitega daljinskega ogrevanja in hlajenja“ (kot je opredeljeno v členu 2(41) Direktive 2012/27/EU), ki pridobivajo toploto/hlajenje iz obstoječih obratov, ki izpolnjujejo pogoje za proizvodnjo toplote/električne energije na osnovi zemeljskega plina, kot je opisano v prvi alinei
  ali |
| --- | --- | --- |

—

Podpora za ukrepe v zvezi z omrežji daljinskega ogrevanja in hlajenja, ki pridobivajo toploto/hlajenje iz obratov, ki uporabljajo zemeljski plin, se lahko izjemoma dodeli, če:

—

so del sistemov „učinkovitega daljinskega ogrevanja in hlajenja“ (kot je opredeljeno v členu 2(41) Direktive 2012/27/EU), ki pridobivajo toploto/hlajenje iz obstoječih obratov, ki izpolnjujejo pogoje za proizvodnjo toplote/električne energije na osnovi zemeljskega plina, kot je opisano v prvi alinei

ali

| — | se naložbe v obrat za proizvodnjo toplote/električne energije začnejo v treh letih po posodobitvi omrežja, njihov cilj pa je zagotoviti učinkovitost celotnega sistema (kot je opredeljeno v členu 2(41) Direktive 2012/27/EU) in izpolniti pogoje za proizvodnjo toplote/električne energije iz zemeljskega plina, kot je opisano v prvi alinei. |
| --- | --- |

—

se naložbe v obrat za proizvodnjo toplote/električne energije začnejo v treh letih po posodobitvi omrežja, njihov cilj pa je zagotoviti učinkovitost celotnega sistema (kot je opredeljeno v členu 2(41) Direktive 2012/27/EU) in izpolniti pogoje za proizvodnjo toplote/električne energije iz zemeljskega plina, kot je opisano v prvi alinei.

| — | Podpora za ukrepe v zvezi z infrastrukturo za prenos in distribucijo plinastih goriv je mogoča, če ukrepi v času gradnje omogočajo prevoz (in/ali skladiščenje) obnovljivih in nizkoogljičnih plinov. |
| --- | --- |

—

Podpora za ukrepe v zvezi z infrastrukturo za prenos in distribucijo plinastih goriv je mogoča, če ukrepi v času gradnje omogočajo prevoz (in/ali skladiščenje) obnovljivih in nizkoogljičnih plinov.

| — | Podpora za ukrepe v zvezi s kotli in ogrevalnimi sistemi na osnovi zemeljskega plina (in povezano distribucijsko infrastrukturo) se lahko izjemoma dodeli na podlagi presoje vsakega primera posebej, če:






  — | so bodisi v skladu s členom 7(2) Uredbe (EU) 2017/1369 o okviru za označevanje z energijskimi nalepkami (1) bodisi se nameščajo v stavbe, ki so del širšega programa energetske učinkovitosti ali prenove stavb v skladu z dolgoročnimi strategijami prenove na podlagi direktive o energetski učinkovitosti stavb, kar vodi k znatnemu izboljšanju energetske učinkovitosti, in |
| --- | --- | --- |

—

Podpora za ukrepe v zvezi s kotli in ogrevalnimi sistemi na osnovi zemeljskega plina (in povezano distribucijsko infrastrukturo) se lahko izjemoma dodeli na podlagi presoje vsakega primera posebej, če:

—

so bodisi v skladu s členom 7(2) Uredbe (EU) 2017/1369 o okviru za označevanje z energijskimi nalepkami (1) bodisi se nameščajo v stavbe, ki so del širšega programa energetske učinkovitosti ali prenove stavb v skladu z dolgoročnimi strategijami prenove na podlagi direktive o energetski učinkovitosti stavb, kar vodi k znatnemu izboljšanju energetske učinkovitosti, in

| — | vodijo k znatnemu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in |
| --- | --- |

—

vodijo k znatnemu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in

| — | vodijo k znatnemu izboljšanju okolja (zlasti zaradi zmanjšanja onesnaževanja) in javnega zdravja, zlasti na področjih, kjer so standardi EU za kakovost zraka, določeni v Direktivi 2008/50/EU, preseženi ali kjer obstaja tveganje, da bodo preseženi, na primer pri zamenjavi ogrevalnih sistemov in kotlov na osnovi premoga ali nafte. |
| --- | --- |

—

vodijo k znatnemu izboljšanju okolja (zlasti zaradi zmanjšanja onesnaževanja) in javnega zdravja, zlasti na področjih, kjer so standardi EU za kakovost zraka, določeni v Direktivi 2008/50/EU, preseženi ali kjer obstaja tveganje, da bodo preseženi, na primer pri zamenjavi ogrevalnih sistemov in kotlov na osnovi premoga ali nafte.

---

(1)  Člen 7(2) uredbe o okviru za označevanje z energijskimi nalepkami (Uredba (EU) 2017/1369) določa, da morata biti cilj spodbud, ki jih dajejo države članice, najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, ali višji razredi, določeni v navedenem delegiranem aktu. Grelniki prostorov in vode na fosilna goriva na splošno ne spadajo v te razrede, razen proizvodov za mikrosoproizvodnjo na plin.

---

PRILOGA IV

Konkretni primeri izvajanja ocene skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno

V tem oddelku so predstavljeni primeri hipotetičnih ukrepov in splošnih elementov, ki bi lahko bili del ocene skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, in sicer z uporabo kontrolnega seznama v dveh delih, opisanega v oddelku 3. Ti primeri so navedeni brez poseganja v raven podrobnosti ali vsebine, ki se zahteva v opisu ukrepa in dejanski oceni skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, ki jo je treba izvesti v načrtu za okrevanje in odpornost. Ocena skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, ki bo na koncu zahtevana, je odvisna od narave in značilnosti vsakega ukrepa in je za namene tega dokumenta ni mogoče izčrpno opisati.

Primer 1: Ukrepi za energetsko učinkovitost v obstoječih stavbah, vključno z zamenjavo ogrevalnih in hladilnih sistemov

Opis ukrepa

Naložbe v obsežen program prenove stavb, ki vodi k znatnemu izboljšanju energetske učinkovitosti, namenjene prenovi obstoječega stanovanjskega fonda z različnimi ukrepi za energetsko učinkovitost, vključno z izolacijo, učinkovitimi okni, zamenjavo ogrevalnih in hladilnih sistemov, zelenimi strehami in namestitvijo naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov (npr. sončni fotonapetostni paneli).

Del 1 kontrolnega seznama za načelo, da se ne škoduje bistveno

| Navedite, za katere okoljske cilje v nadaljevanju je potrebna vsebinska ocena skladnosti ukrepa z načelom, da se ne škoduje bistveno | Da | Ne | Utemeljitev, če ste izbrali odgovor „Ne“. |
| --- | --- | --- | --- |
| Blažitev podnebnih sprememb | X | | |
| Prilagajanje podnebnim spremembam | X | | |
| Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov | | X | Dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliva na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu. Ni ugotovljenih tveganj za poslabšanje okolja, povezanih z ohranjanjem kakovosti vode in vodnim stresom, saj se ne nameščajo vodovodne napeljave ali naprave, ki porabljajo vodo. |
| Krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem odpadkov in recikliranjem | X | | |
| Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja zraka, vode ali tal | X | | |
| Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov | | X | Dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliva na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu. Program prenove stavb ne zadeva stavb na območjih, občutljivih glede biotske raznovrstnosti, ali blizu njih (vključno z omrežjem zaščitenih območij omrežja Natura 2000, območji na Unescovem seznamu svetovne dediščine, ključnimi območji biotske raznovrstnosti ter drugimi zaščitenimi območji). |

Navedite, za katere okoljske cilje v nadaljevanju je potrebna vsebinska ocena skladnosti ukrepa z načelom, da se ne škoduje bistveno

Da

Ne

Utemeljitev, če ste izbrali odgovor „Ne“.

Blažitev podnebnih sprememb

X

Prilagajanje podnebnim spremembam

X

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

X

Dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliva na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu. Ni ugotovljenih tveganj za poslabšanje okolja, povezanih z ohranjanjem kakovosti vode in vodnim stresom, saj se ne nameščajo vodovodne napeljave ali naprave, ki porabljajo vodo.

Krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem odpadkov in recikliranjem

X

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja zraka, vode ali tal

X

Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov

X

Dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliva na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu. Program prenove stavb ne zadeva stavb na območjih, občutljivih glede biotske raznovrstnosti, ali blizu njih (vključno z omrežjem zaščitenih območij omrežja Natura 2000, območji na Unescovem seznamu svetovne dediščine, ključnimi območji biotske raznovrstnosti ter drugimi zaščitenimi območji).

Del 2 kontrolnega seznama za načelo, da se ne škoduje bistveno

| Vprašanja | Ne | Vsebinska utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| Blažitev podnebnih sprememb: ali se pričakuje, da bo ukrep povzročil znatne emisije toplogrednih plinov? | X | Ukrep je mogoče uvrstiti na področje intervencije 025 v Prilogi k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost s 40-odstotnim koeficientom podnebnih sprememb.
  Ukrep naj ne bi povzročil znatnih emisij toplogrednih plinov, ker:






  — | Stavba ni namenjena pridobivanju, skladiščenju, prevozu ali proizvodnji fosilnih goriv. |

Vprašanja

Ne

Vsebinska utemeljitev

Blažitev podnebnih sprememb: ali se pričakuje, da bo ukrep povzročil znatne emisije toplogrednih plinov?

X

Ukrep je mogoče uvrstiti na področje intervencije 025 v Prilogi k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost s 40-odstotnim koeficientom podnebnih sprememb.

Ukrep naj ne bi povzročil znatnih emisij toplogrednih plinov, ker:

—

Stavba ni namenjena pridobivanju, skladiščenju, prevozu ali proizvodnji fosilnih goriv.

| — | Program prenove lahko zmanjša porabo energije, poveča energetsko učinkovitost, kar lahko privede do znatnega izboljšanja energetske učinkovitosti zadevnih stavb in znatno zmanjša emisije toplogrednih plinov (glej specifikacije ukrepa na strani X načrta za okrevanje in odpornost v naslednji točki spodaj). Kot tak bo prispeval k nacionalnemu cilju letnega povečanja energetske učinkovitosti, določenemu v skladu z direktivo o energetski učinkovitosti (2012/27/EU) in nacionalno določenimi prispevki k Pariškemu sporazumu. |
| --- | --- |

—

Program prenove lahko zmanjša porabo energije, poveča energetsko učinkovitost, kar lahko privede do znatnega izboljšanja energetske učinkovitosti zadevnih stavb in znatno zmanjša emisije toplogrednih plinov (glej specifikacije ukrepa na strani X načrta za okrevanje in odpornost v naslednji točki spodaj). Kot tak bo prispeval k nacionalnemu cilju letnega povečanja energetske učinkovitosti, določenemu v skladu z direktivo o energetski učinkovitosti (2012/27/EU) in nacionalno določenimi prispevki k Pariškemu sporazumu.

| — | Ta ukrep bo privedel do znatnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, in sicer po oceni za XX kt emisij toplogrednih plinov na leto, kar ustreza X % nacionalnih emisij toplogrednih plinov iz stanovanjskega sektorja (glej analizo na strani X načrta za okrevanje in odpornost). |
| --- | --- |

—

Ta ukrep bo privedel do znatnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, in sicer po oceni za XX kt emisij toplogrednih plinov na leto, kar ustreza X % nacionalnih emisij toplogrednih plinov iz stanovanjskega sektorja (glej analizo na strani X načrta za okrevanje in odpornost).

| — | Program prenove bo med drugim vključeval zamenjavo ogrevalnih sistemov na premog/nafto s plinskimi kondenzacijskimi kotli:






  — | Ti kotli ustrezajo razredu A, kar je nižje od dveh najvišjih razredov energetske učinkovitosti, v katerih je v tej državi članici na voljo znatno število izdelkov. Obravnavane so bile bolj nizkoogljične in učinkovitejše alternative (zlasti toplotne črpalke razredov A++ in A+), vendar zaradi arhitekture stavb, vključenih v program, običajnih toplotnih črpalk ni mogoče namestiti, kondenzacijski kotli razreda A pa so najuspešnejša tehnološko izvedljiva alternativa. |
| --- | --- | --- |

—

Program prenove bo med drugim vključeval zamenjavo ogrevalnih sistemov na premog/nafto s plinskimi kondenzacijskimi kotli:

—

Ti kotli ustrezajo razredu A, kar je nižje od dveh najvišjih razredov energetske učinkovitosti, v katerih je v tej državi članici na voljo znatno število izdelkov. Obravnavane so bile bolj nizkoogljične in učinkovitejše alternative (zlasti toplotne črpalke razredov A++ in A+), vendar zaradi arhitekture stavb, vključenih v program, običajnih toplotnih črpalk ni mogoče namestiti, kondenzacijski kotli razreda A pa so najuspešnejša tehnološko izvedljiva alternativa.

| — | Poleg tega so naložbe v plinske kondenzacijske kotle del širšega programa prenove stavb za energetsko učinkovitost v skladu z dolgoročnimi strategijami prenove na podlagi direktive o energetski učinkovitosti stavb in vodijo k znatnemu izboljšanju energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

—

Poleg tega so naložbe v plinske kondenzacijske kotle del širšega programa prenove stavb za energetsko učinkovitost v skladu z dolgoročnimi strategijami prenove na podlagi direktive o energetski učinkovitosti stavb in vodijo k znatnemu izboljšanju energetske učinkovitosti.

| — | Poleg namestitve teh kotlov ukrep vključuje tudi namestitev sončnih fotonapetostnih panelov v okviru navedenih prenov stavb. |
| --- | --- |

—

Poleg namestitve teh kotlov ukrep vključuje tudi namestitev sončnih fotonapetostnih panelov v okviru navedenih prenov stavb.

| — | Da se ne bi oviralo uvajanje nizkoogljičnih alternativ, zlasti toplotnih črpalk, po vsej državi članici, bo reforma X tega sklopa (glej stran Y načrta za okrevanje in odpornost) privedla do pregleda relativnih cen goriva. |
| --- | --- |

—

Da se ne bi oviralo uvajanje nizkoogljičnih alternativ, zlasti toplotnih črpalk, po vsej državi članici, bo reforma X tega sklopa (glej stran Y načrta za okrevanje in odpornost) privedla do pregleda relativnih cen goriva.

Prilagajanje podnebnim spremembam: ali se pričakuje, da bo ukrep povečal negativen vpliv trenutnega podnebja in pričakovanega prihodnjega podnebja na ukrep sam ali na ljudi, naravo ali sredstva?

X

Fizična podnebna tveganja, ki bi lahko bila pomembna za ta ukrep, so bila ocenjena v okviru analize izpostavljenosti, ki je zajela sedanje in prihodnje podnebje in je pokazala, da bodo stavbe v ciljnem podnebnem pasu izpostavljene vročinskim valovom. Ukrep od gospodarskih subjektov zahteva, da zagotovijo, da so tehnični sistemi stavbe v prenovljenih stavbah optimizirani za zagotavljanje toplotnega udobja stanovalcev tudi pri takšnih ekstremnih temperaturah. Zato ni dokazov za pomembno negativne neposredne in primarne posredne učinke ukrepa v njegovem celotnem življenjskem ciklu na ta okoljski cilj.

Prehod na krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem in recikliranjem odpadkov: ali se pričakuje, da bo ukrep:

| (i) | povzročil znatno povečanje nastajanja, sežiganja ali odlaganja odpadkov, razen sežiganja nevarnih odpadkov, ki jih ni mogoče reciklirati, ali |
| --- | --- |

(i)

povzročil znatno povečanje nastajanja, sežiganja ali odlaganja odpadkov, razen sežiganja nevarnih odpadkov, ki jih ni mogoče reciklirati, ali

| (ii) | povzročil bistvene neučinkovitosti pri neposredni ali posredni rabi naravnih virov v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, ki jih ne zmanjšujejo ustrezni ukrepi, ali |
| --- | --- |

(ii)

povzročil bistvene neučinkovitosti pri neposredni ali posredni rabi naravnih virov v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, ki jih ne zmanjšujejo ustrezni ukrepi, ali

| (iii) | bistveno in dolgoročno škodoval okolju z vidika krožnega gospodarstva? |
| --- | --- |

(iii)

bistveno in dolgoročno škodoval okolju z vidika krožnega gospodarstva?

X

Skladno z ukrepom morajo gospodarski subjekti, ki izvajajo prenovo stavb, zagotoviti, da se vsaj 70 % (po teži) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov (z izjemo naravno prisotnega materiala, opredeljenega v kategoriji 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo 2000/532/ES), ki nastanejo na gradbišču, pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno z zasipanjem z uporabo odpadkov za nadomestitev drugih materialov, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in Protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov.

Ukrep vključuje tehnične specifikacije za naprave za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ki se lahko namestijo, glede njihove trajnosti, popravljivosti in možnosti recikliranja, kot je določeno na strani X načrta za okrevanje in odpornost. Gospodarski subjekti bodo zlasti omejili nastajanje odpadkov v postopkih, povezanih z gradnjo in rušenjem, v skladu s Protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov. Zasnova stavb in gradbene tehnologije bodo podpirale krožnost, zlasti pa bodo ob upoštevanju standarda ISO 20887 ali drugih standardov za ocenjevanje razstavljivosti ali prilagodljivosti stavb dokazale, da so stavbe zasnovane, da so bolj gospodarne z viri, prilagodljive, prožne in razstavljive, da se omogočita ponovna uporaba in recikliranje.

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja: ali se pričakuje, da bo ukrep znatno povečal emisije onesnaževal v zrak, vodo ali tla?

X

Ne pričakuje se, da bo ukrep povzročil znatno povečanje emisij onesnaževal v zrak, vodo ali tla, ker:

| — | Zlasti zamenjava ogrevalnih sistemov ogrevanja na osnovi nafte bo povzročila znatno zmanjšanje emisij v zrak in posledično izboljšanje javnega zdravja na področju, kjer so standardi EU za kakovost zraka, določeni v Direktivi 2008/50/EU, preseženi ali bodo verjetno preseženi. |
| --- | --- |

—

Zlasti zamenjava ogrevalnih sistemov ogrevanja na osnovi nafte bo povzročila znatno zmanjšanje emisij v zrak in posledično izboljšanje javnega zdravja na področju, kjer so standardi EU za kakovost zraka, določeni v Direktivi 2008/50/EU, preseženi ali bodo verjetno preseženi.

| — | Kot je opisano v utemeljitvi cilja blažitve podnebnih sprememb, so bile obravnavane alternative z manjšim učinkom, vendar v okviru tega programa niso tehnološko izvedljive. Poleg tega je pričakovana povprečna življenjska doba kotlov 12 let. |
| --- | --- |

—

Kot je opisano v utemeljitvi cilja blažitve podnebnih sprememb, so bile obravnavane alternative z manjšim učinkom, vendar v okviru tega programa niso tehnološko izvedljive. Poleg tega je pričakovana povprečna življenjska doba kotlov 12 let.

| — | Izvajalci prenove morajo zagotoviti, da gradbeni sestavni deli in materiali, uporabljeni pri prenovi stavb, ne vsebujejo azbesta ali snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, kot so opredeljene na podlagi seznama snovi, ki so predmet avtorizacije, iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006. |
| --- | --- |

—

Izvajalci prenove morajo zagotoviti, da gradbeni sestavni deli in materiali, uporabljeni pri prenovi stavb, ne vsebujejo azbesta ali snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, kot so opredeljene na podlagi seznama snovi, ki so predmet avtorizacije, iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006.

| — | Izvajalci prenove morajo zagotoviti, da emisije gradbenih sestavnih delov in materialov, uporabljenih pri prenovi stavb, ki lahko pridejo v stik s stanovalci, po preskušanju v skladu s CEN/TS 16516 in ISO 16000-3 ali drugimi primerljivimi standardiziranimi preskusnimi pogoji in metodo določanja, znašajo manj kot 0,06 mg formaldehida na m3 materiala in manj kot 0,001 mg rakotvornih hlapnih organskih spojin kategorij 1A in 1B na m3 materiala ali sestavnega dela. |
| --- | --- |

—

Izvajalci prenove morajo zagotoviti, da emisije gradbenih sestavnih delov in materialov, uporabljenih pri prenovi stavb, ki lahko pridejo v stik s stanovalci, po preskušanju v skladu s CEN/TS 16516 in ISO 16000-3 ali drugimi primerljivimi standardiziranimi preskusnimi pogoji in metodo določanja, znašajo manj kot 0,06 mg formaldehida na m3 materiala in manj kot 0,001 mg rakotvornih hlapnih organskih spojin kategorij 1A in 1B na m3 materiala ali sestavnega dela.

| — | Sprejeti bodo ukrepi za zmanjšanje hrupa, prahu in emisij onesnaževal med prenavljalnimi deli, kot so opisani na strani X načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

—

Sprejeti bodo ukrepi za zmanjšanje hrupa, prahu in emisij onesnaževal med prenavljalnimi deli, kot so opisani na strani X načrta za okrevanje in odpornost.

Primer 2: Ravnanje z odpadki (predelava gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov)

Opis ukrepa

Ta ukrep je naložba v podporo gradnji obratov za recikliranje gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov. Natančneje, obrati sortirajo in predelujejo ločeno zbrane, nenevarne in trdne tokove odpadkov, vključno s tistimi iz sklopa prenove stavb načrta za okrevanje in odpornost. Obrati reciklirajo nenevarne in trdne odpadke v sekundarne surovine z uporabo postopka mehanske predelave. Cilj ukrepa je pretvoriti za več kot 50 % teže ločeno zbranih, nenevarnih in trdnih odpadkov v sekundarne surovine, ki so primerne za nadomestitev primarnih gradbenih materialov.

Del 1 kontrolnega seznama za načelo, da se ne škoduje bistveno

| Navedite, za katere okoljske cilje v nadaljevanju je potrebna vsebinska ocena skladnosti ukrepa z načelom, da se ne škoduje bistveno | Da | Ne | Utemeljitev, če ste izbrali odgovor „Ne“. |
| --- | --- | --- | --- |
| Blažitev podnebnih sprememb | | X | Ukrep je mogoče uvrstiti na področje intervencije 045a v Prilogi k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost s 100-odstotnim koeficientom podnebnih sprememb, saj so tehnične specifikacije za podporo obratom za recikliranje pogojene z doseganjem 50-odstotne stopnje pretvorbe. Cilj ukrepa in narava področja intervencije neposredno podpirata cilj blaženja podnebnih sprememb. |
| Prilagajanje podnebnim spremembam | X | | |
| Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov | | X | Dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliva na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu. Tveganja za degradacijo okolja, povezana z ohranjanjem kakovosti vode in vodim stresom, niso bila ugotovljena. V skladu z Direktivo 2011/92/EU je bilo v fazi preverjanja v postopku presoje vplivov na okolje ugotovljeno, da ni pričakovati pomembnih učinkov. Če se bodo gradbeni odpadki in odpadki iz rušenja objektov skladiščili za namene poznejše predelave, bodo morali biti pokriti in potrebno bo spremljanje pronicanja vode na kraju samem, da se prepreči spiranje onesnaževal iz predelanih odpadkov v lokalni vodonosnik v primeru dežja. |
| Krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem odpadkov in recikliranjem | | X | Ukrep je mogoče uvrstiti na področje intervencije 045a v Prilogi k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost s 100-odstotnim okoljskim koeficientom, saj so tehnične specifikacije za podporo obratom za recikliranje pogojene z doseganjem 50-odstotne stopnje pretvorbe. Cilj ukrepa in narava področja intervencije neposredno podpirata cilj krožnega gospodarstva. Ukrep je skladen z [nacionalnim/regionalnim/lokalnim] načrtom ravnanja z odpadki. |
| Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja zraka, vode ali tal | | X | Dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliva na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu. V skladu z Direktivo 2011/92/EU je bilo v fazi preverjanja postopka presoje vplivov na okolje ugotovljeno, da se na podlagi ukrepov, sprejetih za zmanjšanje hrupa, prahu in emisij onesnaževal med gradnjo obrata za recikliranje in njegovim delovanjem (sortiranje in predelava odpadkov), ne pričakujejo nobeni pomembni vplivi. Obrati, ki jih podpira ukrep, uporabljajo najboljše razpoložljive tehnologije, opisane v referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnologijah za industrijo predelave odpadkov. Sprejeti ukrepi za zmanjšanje hrupa, prahu in emisij onesnaževal med gradbenimi deli, so opisani na strani X načrta za okrevanje in odpornost. |
| Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov | | X | Dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliva na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu. Operacija se ne izvaja na območjih, občutljivih glede biotske raznovrstnosti, ali blizu njih (vključno z omrežjem zaščitenih območij Natura 2000, območji z Unescovega seznama svetovne dediščine, ključnimi območji biotske raznovrstnosti ter drugimi zaščitenimi območji). V skladu z direktivama 2011/92/EU in 92/43/EGS je bilo v fazi preverjanja v postopku presoje vplivov na okolje ugotovljeno, da ni pričakovati pomembnih vplivov. |

Navedite, za katere okoljske cilje v nadaljevanju je potrebna vsebinska ocena skladnosti ukrepa z načelom, da se ne škoduje bistveno

Da

Ne

Utemeljitev, če ste izbrali odgovor „Ne“.

Blažitev podnebnih sprememb

X

Ukrep je mogoče uvrstiti na področje intervencije 045a v Prilogi k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost s 100-odstotnim koeficientom podnebnih sprememb, saj so tehnične specifikacije za podporo obratom za recikliranje pogojene z doseganjem 50-odstotne stopnje pretvorbe. Cilj ukrepa in narava področja intervencije neposredno podpirata cilj blaženja podnebnih sprememb.

Prilagajanje podnebnim spremembam

X

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

X

Dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliva na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu. Tveganja za degradacijo okolja, povezana z ohranjanjem kakovosti vode in vodim stresom, niso bila ugotovljena. V skladu z Direktivo 2011/92/EU je bilo v fazi preverjanja v postopku presoje vplivov na okolje ugotovljeno, da ni pričakovati pomembnih učinkov. Če se bodo gradbeni odpadki in odpadki iz rušenja objektov skladiščili za namene poznejše predelave, bodo morali biti pokriti in potrebno bo spremljanje pronicanja vode na kraju samem, da se prepreči spiranje onesnaževal iz predelanih odpadkov v lokalni vodonosnik v primeru dežja.

Krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem odpadkov in recikliranjem

X

Ukrep je mogoče uvrstiti na področje intervencije 045a v Prilogi k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost s 100-odstotnim okoljskim koeficientom, saj so tehnične specifikacije za podporo obratom za recikliranje pogojene z doseganjem 50-odstotne stopnje pretvorbe. Cilj ukrepa in narava področja intervencije neposredno podpirata cilj krožnega gospodarstva. Ukrep je skladen z [nacionalnim/regionalnim/lokalnim] načrtom ravnanja z odpadki.

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja zraka, vode ali tal

X

Dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliva na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu. V skladu z Direktivo 2011/92/EU je bilo v fazi preverjanja postopka presoje vplivov na okolje ugotovljeno, da se na podlagi ukrepov, sprejetih za zmanjšanje hrupa, prahu in emisij onesnaževal med gradnjo obrata za recikliranje in njegovim delovanjem (sortiranje in predelava odpadkov), ne pričakujejo nobeni pomembni vplivi. Obrati, ki jih podpira ukrep, uporabljajo najboljše razpoložljive tehnologije, opisane v referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnologijah za industrijo predelave odpadkov. Sprejeti ukrepi za zmanjšanje hrupa, prahu in emisij onesnaževal med gradbenimi deli, so opisani na strani X načrta za okrevanje in odpornost.

Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov

X

Dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliva na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu. Operacija se ne izvaja na območjih, občutljivih glede biotske raznovrstnosti, ali blizu njih (vključno z omrežjem zaščitenih območij Natura 2000, območji z Unescovega seznama svetovne dediščine, ključnimi območji biotske raznovrstnosti ter drugimi zaščitenimi območji). V skladu z direktivama 2011/92/EU in 92/43/EGS je bilo v fazi preverjanja v postopku presoje vplivov na okolje ugotovljeno, da ni pričakovati pomembnih vplivov.

Del 2 kontrolnega seznama za načelo, da se ne škoduje bistveno

| Vprašanja | Ne | Vsebinska utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| Prilagajanje podnebnim spremembam: ali se pričakuje, da bo ukrep povečal negativen vpliv trenutnega podnebja in pričakovanega prihodnjega podnebja na ukrep sam ali na ljudi, naravo ali sredstva? | X | Ker se ukrep nanaša na dva obrata, ki sta zgrajena v bližini območij, izpostavljenih poplavam, pričakovana življenjska doba obratov pa presega 10 let, je bila izvedena zanesljiva ocena podnebnih tveganj in ranljivosti z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z visoko ločljivostjo v različnih prihodnjih scenarijih, skladno s pričakovano življenjsko dobo obratov. Ugotovitve ocene so bile vključene v zasnovo ukrepa (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost).
  Poleg tega ukrep določa obveznost gospodarskih subjektov, da pripravijo načrt za izvedbo prilagoditvenih rešitev za zmanjšanje pomembnih fizičnih podnebnih tveganj za obrate za recikliranje (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost). Ta obveznost vključuje tudi zahtevo, da prilagoditvene rešitve ne vplivajo negativno na prilagoditvena prizadevanja ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti proti fizičnim podnebnim tveganjem ter da so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi prilagoditvenimi prizadevanji. |

Vprašanja

Ne

Vsebinska utemeljitev

Prilagajanje podnebnim spremembam: ali se pričakuje, da bo ukrep povečal negativen vpliv trenutnega podnebja in pričakovanega prihodnjega podnebja na ukrep sam ali na ljudi, naravo ali sredstva?

X

Ker se ukrep nanaša na dva obrata, ki sta zgrajena v bližini območij, izpostavljenih poplavam, pričakovana življenjska doba obratov pa presega 10 let, je bila izvedena zanesljiva ocena podnebnih tveganj in ranljivosti z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z visoko ločljivostjo v različnih prihodnjih scenarijih, skladno s pričakovano življenjsko dobo obratov. Ugotovitve ocene so bile vključene v zasnovo ukrepa (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost).

Poleg tega ukrep določa obveznost gospodarskih subjektov, da pripravijo načrt za izvedbo prilagoditvenih rešitev za zmanjšanje pomembnih fizičnih podnebnih tveganj za obrate za recikliranje (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost). Ta obveznost vključuje tudi zahtevo, da prilagoditvene rešitve ne vplivajo negativno na prilagoditvena prizadevanja ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti proti fizičnim podnebnim tveganjem ter da so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi prilagoditvenimi prizadevanji.

Primer 3: Sežigalnica odpadkov (primer neskladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno)

Opis ukrepa

Ta ukrep je naložba v podporo izgradnji novih sežigalnic odpadkov za povečanje obstoječih zmogljivosti v državi. Cilj ukrepa je zmanjšanje odlaganja nenevarnih trdnih komunalnih odpadkov in pridobivanje energije s sežiganjem odpadkov (energijska predelava).

Del 1 kontrolnega seznama za načelo, da se ne škoduje bistveno

| Navedite, za katere okoljske cilje v nadaljevanju je potrebna vsebinska ocena skladnosti ukrepa z načelom, da se ne škoduje bistveno | Da | Ne | Utemeljitev, če ste izbrali odgovor „Ne“. |
| --- | --- | --- | --- |
| Blažitev podnebnih sprememb | X | | |
| Prilagajanje podnebnim spremembam | X | | |
| Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov | | X | V tem specifičnem primeru dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliv na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu. Obstajajo dokazi, da ukrep ne bo povzročil tveganj za degradacijo okolja, povezanih z ohranjanjem kakovosti vode in vodnega stresa, v skladu z okvirno direktivo o vodah (2000/60/ES). V skladu z Direktivo 2011/92/EU je bilo v fazi preverjanja v postopku presoje vplivov na okolje ugotovljeno, da ni pričakovati pomembnih učinkov. |
| Krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem odpadkov in recikliranjem | X | | |
| Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja zraka, vode ali tal | X | | |
| Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov | X | | |

Navedite, za katere okoljske cilje v nadaljevanju je potrebna vsebinska ocena skladnosti ukrepa z načelom, da se ne škoduje bistveno

Da

Ne

Utemeljitev, če ste izbrali odgovor „Ne“.

Blažitev podnebnih sprememb

X

Prilagajanje podnebnim spremembam

X

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

X

V tem specifičnem primeru dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliv na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu. Obstajajo dokazi, da ukrep ne bo povzročil tveganj za degradacijo okolja, povezanih z ohranjanjem kakovosti vode in vodnega stresa, v skladu z okvirno direktivo o vodah (2000/60/ES). V skladu z Direktivo 2011/92/EU je bilo v fazi preverjanja v postopku presoje vplivov na okolje ugotovljeno, da ni pričakovati pomembnih učinkov.

Krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem odpadkov in recikliranjem

X

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja zraka, vode ali tal

X

Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov

X

Del 2 kontrolnega seznama za načelo, da se ne škoduje bistveno

| Vprašanja | Ne | Vsebinska utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| Blažitev podnebnih sprememb: ali se pričakuje, da bo ukrep povzročil znatne emisije toplogrednih plinov? | X | Cilj obratov, ki jih podpira ukrep, je čim bolj zmanjšati emisije CO2 fosilnega izvora. To se zagotavlja s sežiganjem zgolj biomasnega (in ne fosilnega) materiala. To je utemeljeno (glej stran X v načrtu za okrevanje in odpornost) in vključeno v ustrezne cilje, povezane s sklopom Y.
  V vsakem obratu je vzpostavljen načrt spremljanja za uhajanje emisij toplogrednih plinov, zlasti iz skladiščenih odpadkov za predelavo, kot je razvidno iz zasnove ukrepa na strani X načrta za okrevanje in odpornost. |
| Prilagajanje podnebnim spremembam: Ali se pričakuje, da bo ukrep povečal negativen vpliv trenutnega podnebja in pričakovanega prihodnjega podnebja na ukrep sam ali na ljudi, naravo ali sredstva? | X | Ker se tri sežigalnice odpadkov, ki bodo podprte z ukrepom, nahajajo na območjih, izpostavljenih zemeljskim plazovom, pričakovana življenjska doba obratov pa je 25–30 let, je bila izvedena trdna ocena podnebnih tveganj in ranljivosti z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z visoko ločljivostjo v različnih prihodnjih scenarijih, skladno s pričakovano življenjsko dobo obratov. Ugotovitve ocene so bile vključene v zasnovo ukrepa (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost).
  Poleg tega ukrep določa obveznost gospodarskih subjektov, da pripravijo načrt za izvedbo prilagoditvenih rešitev za zmanjšanje pomembnih fizičnih podnebnih tveganj za sežigalnice odpadkov (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost). Ta obveznost vključuje tudi zahtevo, da prilagoditvene rešitve ne vplivajo negativno na prilagoditvena prizadevanja ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti proti fizičnim podnebnim tveganjem ter da so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi prilagoditvenimi prizadevanji. |
| Prehod na krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem in recikliranjem odpadkov: ali se pričakuje, da bo ukrep:






  (i) | povzročil znatno povečanje nastajanja, sežiganja ali odlaganja odpadkov, razen sežiganja nevarnih odpadkov, ki jih ni mogoče reciklirati, ali |

Vprašanja

Ne

Vsebinska utemeljitev

Blažitev podnebnih sprememb: ali se pričakuje, da bo ukrep povzročil znatne emisije toplogrednih plinov?

X

Cilj obratov, ki jih podpira ukrep, je čim bolj zmanjšati emisije CO2 fosilnega izvora. To se zagotavlja s sežiganjem zgolj biomasnega (in ne fosilnega) materiala. To je utemeljeno (glej stran X v načrtu za okrevanje in odpornost) in vključeno v ustrezne cilje, povezane s sklopom Y.

V vsakem obratu je vzpostavljen načrt spremljanja za uhajanje emisij toplogrednih plinov, zlasti iz skladiščenih odpadkov za predelavo, kot je razvidno iz zasnove ukrepa na strani X načrta za okrevanje in odpornost.

Prilagajanje podnebnim spremembam: Ali se pričakuje, da bo ukrep povečal negativen vpliv trenutnega podnebja in pričakovanega prihodnjega podnebja na ukrep sam ali na ljudi, naravo ali sredstva?

X

Ker se tri sežigalnice odpadkov, ki bodo podprte z ukrepom, nahajajo na območjih, izpostavljenih zemeljskim plazovom, pričakovana življenjska doba obratov pa je 25–30 let, je bila izvedena trdna ocena podnebnih tveganj in ranljivosti z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z visoko ločljivostjo v različnih prihodnjih scenarijih, skladno s pričakovano življenjsko dobo obratov. Ugotovitve ocene so bile vključene v zasnovo ukrepa (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost).

Poleg tega ukrep določa obveznost gospodarskih subjektov, da pripravijo načrt za izvedbo prilagoditvenih rešitev za zmanjšanje pomembnih fizičnih podnebnih tveganj za sežigalnice odpadkov (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost). Ta obveznost vključuje tudi zahtevo, da prilagoditvene rešitve ne vplivajo negativno na prilagoditvena prizadevanja ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti proti fizičnim podnebnim tveganjem ter da so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi prilagoditvenimi prizadevanji.

Prehod na krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem in recikliranjem odpadkov: ali se pričakuje, da bo ukrep:

(i)

povzročil znatno povečanje nastajanja, sežiganja ali odlaganja odpadkov, razen sežiganja nevarnih odpadkov, ki jih ni mogoče reciklirati, ali

| (ii) | povzročil bistvene neučinkovitosti pri neposredni ali posredni rabi naravnih virov v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, ki jih ne zmanjšujejo ustrezni ukrepi, ali |
| --- | --- |

(ii)

povzročil bistvene neučinkovitosti pri neposredni ali posredni rabi naravnih virov v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, ki jih ne zmanjšujejo ustrezni ukrepi, ali

| (iii) | bistveno in dolgoročno škodoval okolju z vidika krožnega gospodarstva? |
| --- | --- |

(iii)

bistveno in dolgoročno škodoval okolju z vidika krožnega gospodarstva?

Primer neskladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno

Cilj tega ukrepa je med drugim preusmeritev gorljivih odpadkov, ki jih ni mogoče reciklirati, z odlagališč odpadkov, vendar bi Komisija verjetno menila, da se s tem ukrepom razvije ali „povzroči znatno povečanje nastajanja, sežiganja ali odlaganja odpadkov, razen sežiganja nevarnih odpadkov, ki jih ni mogoče reciklirati“, in sicer iz naslednjih razlogov.

Gradnja novih sežigalnic odpadkov za povečanje obstoječih zmogljivosti sežiganja v državi povzroča znatno povečanje sežiganja odpadkov, ki ne spadajo v kategorijo nevarnih odpadkov, ki jih ni mogoče reciklirati. Zato neposredno krši člen 17(1)d(ii) („Bistveno škodovanje okoljskim ciljem“) uredbe o taksonomiji.

Ukrep ovira razvoj in uporabo razpoložljivih alternativ z majhnim vplivom z višjo stopnjo okoljske uspešnosti (npr. ponovna uporaba, recikliranje) in bi lahko glede na njihovo življenjsko dobo in zmogljivost povzročil odvisnost od sredstev z velikim vplivom. Kot surovina se lahko uporabijo znatne količine nenevarnih odpadkov (ne glede na to, ali jih je mogoče reciklirati ali ne), kar v zvezi z odpadki, ki jih je mogoče reciklirati, ovira višjo razvrstitev predelave v hierarhiji ravnanja z odpadki, vključno z recikliranjem. To bi ogrozilo doseganje ciljev recikliranja na nacionalni/regionalni ravni in nacionalni/regionalni/lokalni načrt ravnanja z odpadki, sprejet v skladu s spremenjeno okvirno direktivo o odpadkih.

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja: ali se pričakuje, da bo ukrep znatno povečal emisije onesnaževal v zrak, vodo ali tla?

X

Ukrep zahteva, da podprti obrati uporabljajo najboljše razpoložljive tehnologije iz zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah za sežiganje odpadkov (Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/2010). To zagotavlja zasnova ukrepa (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost).

Za obrate, ki jih podpira ukrep, je bilo pridobljeno ustrezno okoljevarstveno dovoljenje, vključeno pa je tudi blaženje in spremljanje vplivov na okolje, in sicer na podlagi sprejetih ukrepov za zmanjšanje in nadzor ravni hrupa, prahu in drugih onesnaževal med gradnjo, vzdrževalnimi deli in obratovanjem (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost).

Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov: ali se pričakuje, da bo ukrep:

| (i) | bistveno škodljiv za dobro stanje in odpornost ekosistemov ali |
| --- | --- |

(i)

bistveno škodljiv za dobro stanje in odpornost ekosistemov ali

| (ii) | škodljiv za stanje ohranjenosti habitatov in vrst, vključno s tistimi, ki so v interesu Unije? |
| --- | --- |

(ii)

škodljiv za stanje ohranjenosti habitatov in vrst, vključno s tistimi, ki so v interesu Unije?

X

Opravljena je bila presoja vplivov na okolje oziroma pregled v skladu z Direktivo 2011/92/EU, zahtevani blažitveni ukrepi za varstvo okolja pa se izvajajo in odražajo oziroma se bodo izvedli in odražali v mejnikih in ciljnih vrednostih ukrepa X v sklopu Y (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost).

Sežigalnice ne smejo biti na območjih, občutljivih na biotsko raznovrstnost, ali blizu njih (vključno z omrežjem zaščitenih območij Natura 2000, območji z Unescovega seznama svetovne dediščine, ključnimi območji biotske raznovrstnosti ter drugimi zaščitenimi območji).

Primer 4: Prometna infrastruktura (ceste)

Opis ukrepa

Ta ukrep bi vključeval naložbe v okviru dveh podukrepov:

| — | izgradnja nove avtoceste, ki je del jedrnega omrežja TEN-T, da bi (i) bolje povezali oddaljeno regijo države članice s preostalim delom države in (ii) izboljšali varnost v cestnem prometu; |
| --- | --- |

—

izgradnja nove avtoceste, ki je del jedrnega omrežja TEN-T, da bi (i) bolje povezali oddaljeno regijo države članice s preostalim delom države in (ii) izboljšali varnost v cestnem prometu;

| — | izgradnja električnih polnilnih mest (eno polnilno mesto na deset vozil) in oskrbovalnih mest za vodik (eno oskrbovalno mesto na X km) vzdolž nove avtoceste. |
| --- | --- |

—

izgradnja električnih polnilnih mest (eno polnilno mesto na deset vozil) in oskrbovalnih mest za vodik (eno oskrbovalno mesto na X km) vzdolž nove avtoceste.

Del 1 kontrolnega seznama za načelo, da se ne škoduje bistveno

| Navedite, za katere okoljske cilje v nadaljevanju je potrebna vsebinska ocena skladnosti ukrepa z načelom, da se ne škoduje bistveno. | Da | Ne | Utemeljitev, če ste izbrali odgovor „Ne“. |
| --- | --- | --- | --- |
| Blažitev podnebnih sprememb | Izgradnja nove avtoceste | X | | |
| Izgradnja infrastrukture za polnjenje in oskrbo z gorivom | | X | Ta podukrep je mogoče uvrstiti na področje intervencije 077 iz Priloge k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost s 100-odstotnim koeficientom podnebnih sprememb.
  Poleg tega infrastruktura za električno polnjenje in oskrbo z vodikom (ki bo temeljila na zelenem vodiku, proizvedenem v elektrolizatorjih) spodbuja elektrifikacijo in se lahko šteje za potrebno naložbo, da se omogoči preusmeritev na učinkovito podnebno nevtralno gospodarstvo. Utemeljitev in dokazi o povečanju zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na nacionalni ravni so navedeni v sklopu X, strani Y–Z načrta za okrevanje in odpornost). |
| Prilagajanje podnebnim spremembam | X | | |
| Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov | X | | |
| Krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem odpadkov in recikliranjem | X | | |
| Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja zraka, vode ali tal | X | | |
| Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov | X | | |

Navedite, za katere okoljske cilje v nadaljevanju je potrebna vsebinska ocena skladnosti ukrepa z načelom, da se ne škoduje bistveno.

Da

Ne

Utemeljitev, če ste izbrali odgovor „Ne“.

Blažitev podnebnih sprememb

Izgradnja nove avtoceste

X

Izgradnja infrastrukture za polnjenje in oskrbo z gorivom

X

Ta podukrep je mogoče uvrstiti na področje intervencije 077 iz Priloge k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost s 100-odstotnim koeficientom podnebnih sprememb.

Poleg tega infrastruktura za električno polnjenje in oskrbo z vodikom (ki bo temeljila na zelenem vodiku, proizvedenem v elektrolizatorjih) spodbuja elektrifikacijo in se lahko šteje za potrebno naložbo, da se omogoči preusmeritev na učinkovito podnebno nevtralno gospodarstvo. Utemeljitev in dokazi o povečanju zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na nacionalni ravni so navedeni v sklopu X, strani Y–Z načrta za okrevanje in odpornost).

Prilagajanje podnebnim spremembam

X

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

X

Krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem odpadkov in recikliranjem

X

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja zraka, vode ali tal

X

Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov

X

Del 2 kontrolnega seznama za načelo, da se ne škoduje bistveno

| Vprašanja | Ne | Vsebinska utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| Blažitev podnebnih sprememb: ali se pričakuje, da bo ukrep povzročil znatne emisije toplogrednih plinov? | X | (Samo, kar zadeva podukrep za izgradnjo nove avtoceste)

  Pričakuje se, da ukrep ne bo povzročil znatnih emisij toplogrednih plinov, saj je nova avtocesta del celostnega prometnega načrta (1), katerega cilj je razogljičenje prometa v skladu s podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050. Razlog za to so v prvi vrsti naslednji ukrepi:






  — | povezovanje naložb v cesto z infrastrukturo za električno polnjenje in oskrbo z vodikom; |

Vprašanja

Ne

Vsebinska utemeljitev

Blažitev podnebnih sprememb: ali se pričakuje, da bo ukrep povzročil znatne emisije toplogrednih plinov?

X

(Samo, kar zadeva podukrep za izgradnjo nove avtoceste)

Pričakuje se, da ukrep ne bo povzročil znatnih emisij toplogrednih plinov, saj je nova avtocesta del celostnega prometnega načrta (1), katerega cilj je razogljičenje prometa v skladu s podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050. Razlog za to so v prvi vrsti naslednji ukrepi:

—

povezovanje naložb v cesto z infrastrukturo za električno polnjenje in oskrbo z vodikom;

| — | reforma X (strani Y–Z) tega sklopa, ki uvaja cestnino za to in druge ceste; |
| --- | --- |

—

reforma X (strani Y–Z) tega sklopa, ki uvaja cestnino za to in druge ceste;

| — | reforma Y (strani Y–Z) tega sklopa, ki povečuje obdavčitev za konvencionalna goriva; |
| --- | --- |

—

reforma Y (strani Y–Z) tega sklopa, ki povečuje obdavčitev za konvencionalna goriva;

| — | reforma Z (strani Y–Z) tega sklopa, ki daje spodbude za nakup brezemisijskih vozil, |
| --- | --- |

—

reforma Z (strani Y–Z) tega sklopa, ki daje spodbude za nakup brezemisijskih vozil,

| — | ter ukrepa XX in XY (strani Y–Z) tega sklopa, ki podpirata prehod na železniški promet in/ali celinske plovne poti. |
| --- | --- |

—

ter ukrepa XX in XY (strani Y–Z) tega sklopa, ki podpirata prehod na železniški promet in/ali celinske plovne poti.

Prilagajanje podnebnim spremembam: Ali se pričakuje, da bo ukrep povečal negativen vpliv trenutnega podnebja in pričakovanega prihodnjega podnebja na ukrep sam ali na ljudi, naravo ali sredstva?

X

Ker se ukrep nanaša na izgradnjo ceste ter s tem povezane infrastrukture za polnjenje in oskrbo z gorivom na območju, izpostavljenem vročinskemu stresu in temperaturnim nihanjem, pričakovana življenjska doba sredstev pa presega 10 let, je bila izvedena ocena podnebnih tveganj in ranljivosti, pri kateri so bile uporabljene podnebne napovedi v različnih prihodnjih scenarijih, skladno s pričakovano življenjsko dobo obratov. Izvedena je bila zlasti analiza tveganja poplav in opredeljena sta bila dva segmenta, kjer je treba izvesti posebno prilagoditveno rešitev. Posebna pozornost je bila namenjena občutljivim elementom, kot so mostovi in tuneli. Ugotovitve ocene so bile vključene v zasnovo ukrepa (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost).

Poleg tega ukrep določa obveznost gospodarskih subjektov, da pripravijo načrt za izvedbo prilagoditvenih rešitev za zmanjšanje pomembnih fizičnih podnebnih tveganj za cesto ter s tem povezano infrastrukturo za polnjenje in oskrbo z gorivom (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost). Ta obveznost vključuje tudi zahtevo, da prilagoditvene rešitve ne vplivajo negativno na prilagoditvena prizadevanja ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti proti fizičnim podnebnim tveganjem ter da so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi prilagoditvenimi prizadevanji.

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov: ali se pričakuje, da bo ukrep škodljiv:

| (i) | za dobro stanje ali dober ekološki potencial vodnih teles, vključno s površinskimi in podzemnimi vodami, ali |
| --- | --- |

(i)

za dobro stanje ali dober ekološki potencial vodnih teles, vključno s površinskimi in podzemnimi vodami, ali

| (ii) | za dobro okoljsko stanje morskih voda? |
| --- | --- |

(ii)

za dobro okoljsko stanje morskih voda?

X

Za gradnjo ceste in s tem povezane infrastrukture za polnjenje in oskrbo z gorivom je bila opravljena presoja vplivov na okolje v skladu z Direktivo 2011/92/EU. Izvedeni bodo potrebni blažitveni ukrepi za varstvo okolja, kar se odraža v zasnovi ukrepa (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost). Presoja vplivov na okolje vključuje presojo vpliva na vodo v skladu z Direktivo 2000/60/ES in ugotovljena tveganja so bila obravnavana v zasnovi ukrepa (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost).

Tveganja za degradacijo okolja, povezana z ohranjanjem kakovosti vode in preprečevanjem vodnega stresa, so opredeljena in obravnavana v skladu z zahtevami iz Direktive 2000/60/ES (okvirna direktiva o vodah) in z načrtom upravljanja povodja, pripravljenim za potencialno prizadeto vodno telo ali telesa v posvetovanju z ustreznimi deležniki (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost).

Prehod na krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem in recikliranjem odpadkov: ali se pričakuje, da bo ukrep:

| (i) | povzročil znatno povečanje nastajanja, sežiganja ali odlaganja odpadkov, razen sežiganja nevarnih odpadkov, ki jih ni mogoče reciklirati, ali |
| --- | --- |

(i)

povzročil znatno povečanje nastajanja, sežiganja ali odlaganja odpadkov, razen sežiganja nevarnih odpadkov, ki jih ni mogoče reciklirati, ali

| (ii) | povzročil bistvene neučinkovitosti pri neposredni ali posredni rabi naravnih virov v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, ki jih ne zmanjšujejo ustrezni ukrepi, ali |
| --- | --- |

(ii)

povzročil bistvene neučinkovitosti pri neposredni ali posredni rabi naravnih virov v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, ki jih ne zmanjšujejo ustrezni ukrepi, ali

| (iii) | bistveno in dolgoročno škodoval okolju z vidika krožnega gospodarstva? |
| --- | --- |

(iii)

bistveno in dolgoročno škodoval okolju z vidika krožnega gospodarstva?

X

Skladno z ukrepom morajo gospodarski subjekti, ki izvajajo gradnjo cest, zagotoviti, da se vsaj 70 % (po teži) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov iz gradnje ceste ter s tem povezane infrastrukture za polnjenje in oskrbo z gorivom (razen naravno prisotnega materiala, opredeljenega v kategoriji 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo Komisije 2000/532/ES), ki nastanejo na gradbišču, pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno s postopki za zasipanje odpadkov, pri katerih se odpadki uporabljajo za nadomestitev drugih materialov, in sicer v skladu s hierarhijo za ravnanje z odpadki ter protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov.

Gospodarski subjekti bodo omejili nastajanje odpadkov med gradnjo in rušenjem objektov v skladu s Protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov ter ob upoštevanju najboljših razpoložljivih tehnologij ter olajšali ponovno uporabo in visokokakovostno recikliranje s selektivnim odstranjevanjem materialov, pri čemer bodo uporabljali razpoložljive sisteme za ločevanje gradbenih odpadkov.

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja: ali se pričakuje, da bo ukrep znatno povečal emisije onesnaževal v zrak, vodo ali tla?

X

Ne pričakuje se, da ukrep povzročil znatno povečanje emisij onesnaževal v zrak, saj je del celostnega prometnega načrta in je v skladu z nacionalnim programom nadzora onesnaževanja zraka. Razlog za to so v prvi vrsti naslednji ukrepi:

| — | povezovanje naložb v cesto z infrastrukturo za električno polnjenje in oskrbo z vodikom; |
| --- | --- |

—

povezovanje naložb v cesto z infrastrukturo za električno polnjenje in oskrbo z vodikom;

| — | reforma X (strani Y–Z) tega sklopa, ki uvaja cestnino za to in druge ceste; |
| --- | --- |

—

reforma X (strani Y–Z) tega sklopa, ki uvaja cestnino za to in druge ceste;

| — | reforma Y (strani Y–Z) tega sklopa, ki povečuje obdavčitev za konvencionalna goriva; |
| --- | --- |

—

reforma Y (strani Y–Z) tega sklopa, ki povečuje obdavčitev za konvencionalna goriva;

| — | reforma Z (strani Y–Z) tega sklopa, ki daje spodbude za nakup brezemisijskih vozil, |
| --- | --- |

—

reforma Z (strani Y–Z) tega sklopa, ki daje spodbude za nakup brezemisijskih vozil,

| — | ter ukrepa XX in XY (strani Y–Z) tega sklopa, ki podpirata prehod na železniški promet in/ali celinske plovne poti. |
| --- | --- |

—

ter ukrepa XX in XY (strani Y–Z) tega sklopa, ki podpirata prehod na železniški promet in/ali celinske plovne poti.

Poleg tega se bodo hrup in vibracije zaradi uporabe ceste ter s tem povezane polnilne in oskrbovalne infrastrukture ublažili s postavitvijo zidov, skladnih z Direktivo 2002/49/ES.

Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov: ali se pričakuje, da bo ukrep:

| (i) | bistveno škodljiv za dobro stanje in odpornost ekosistemov ali |
| --- | --- |

(i)

bistveno škodljiv za dobro stanje in odpornost ekosistemov ali

| (ii) | škodljiv za stanje ohranjenosti habitatov in vrst, vključno s tistimi, ki so v interesu Unije? |
| --- | --- |

(ii)

škodljiv za stanje ohranjenosti habitatov in vrst, vključno s tistimi, ki so v interesu Unije?

X

Za izgradnjo ceste in s tem povezane polnilne in oskrbovalne infrastrukture je bila opravljena presoja vplivov na okolje v skladu z Direktivo 2011/92/EU in Direktivo 92/43/EGS. Potrebni blažitveni ukrepi za zmanjšanje razdrobljenosti in degradacije zemljišč, zlasti zeleni koridorji in drugi ukrepi za povezanost habitatov ter v zvezi z relevantnimi zavarovanimi živalskimi vrstami, navedenimi v Prilogi IV Direktive 92/43/EGS, so temeljili na uveljavljenih ohranitvenih ciljih in so bili tudi izvedeni, kar se odraža v zasnovi ukrepa (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost).

Primer 5: Shema razreza vozil (primer neskladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno)

Opis ukrepa

Ta ukrep je shema razreza za nadomestitev osebnih avtomobilov z motorjem z notranjim zgorevanjem, ki se trenutno uporabljajo, z učinkovitejšimi osebnimi avtomobili, ki prav tako delujejo na osnovi notranjega zgorevanja (tj. zgorevanja dizelskega goriva ali motornega bencina). Spodbuda je v obliki enotne subvencije na posamezen razrezan in nabavljen osebni avtomobil, lahko pa je tudi bolj posredna (davčna olajšava).

Cilj ukrepa je nadomestiti starejša vozila, ki bolj onesnažujejo okolje, z novejšimi vozili, ki ga manj onesnažujejo. Za namene tega primera se predpostavlja, da ta shema zahteva le prehod na novo generacijo proizvoda (npr. zaporedne ravni standardov Euro) v okviru iste tehnologije.

Del 1 kontrolnega seznama za načelo, da se ne škoduje bistveno

| Navedite, za katere okoljske cilje v nadaljevanju je potrebna vsebinska ocena skladnosti ukrepa z načelom, da se ne škoduje bistveno. | Da | Ne | Utemeljitev, če ste izbrali odgovor „Ne“. |
| --- | --- | --- | --- |
| Blažitev podnebnih sprememb | X | | |
| Prilagajanje podnebnim spremembam | | X | Dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliva na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu. |
| Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov | | X | Dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliva na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu. |
| Krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem odpadkov in recikliranjem | X | | |
| Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja zraka, vode ali tal | X | | |
| Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov | | X | Dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliva na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu. |

Navedite, za katere okoljske cilje v nadaljevanju je potrebna vsebinska ocena skladnosti ukrepa z načelom, da se ne škoduje bistveno.

Da

Ne

Utemeljitev, če ste izbrali odgovor „Ne“.

Blažitev podnebnih sprememb

X

Prilagajanje podnebnim spremembam

X

Dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliva na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu.

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

X

Dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliva na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu.

Krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem odpadkov in recikliranjem

X

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja zraka, vode ali tal

X

Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov

X

Dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliva na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu.

Del 2 kontrolnega seznama za načelo, da se ne škoduje bistveno

| Vprašanja | Ne | Vsebinska utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| Blažitev podnebnih sprememb: ali se pričakuje, da bo ukrep povzročil znatne emisije toplogrednih plinov? | Primer neskladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno | Avtomobili z notranjim zgorevanjem proizvajajo CO2 (in emisije delcev, dušikov monoksid, hlapne organske spojine ter razna druga nevarna onesnaževala zraka, vključno z benzenom.) Kar zadeva blažitev podnebnih sprememb, bi nakup novih osebnih avtomobilov (ki nadomestijo stare) zmanjšal emisije, vendar še vedno povzročil znatne emisije toplogrednih plinov (povprečne emisije ogljikovega CO2 novih osebnih avtomobilov, registriranih v EU in na Islandiji leta 2018, izmerjene z laboratorijskimi preskusi, so znašale 120,8 grama CO2 na kilometer).
  Komisija bo verjetno zavrnila trditev, da so dizelska ali bencinska vozila nove generacije najboljša razpoložljiva alternativa v sektorju in da naložba zato ne krši načela, da se ne škoduje bistveno. Električni avtomobili so boljša razpoložljiva alternativa z večjo okoljsko uspešnostjo (tj. nižjimi ravnmi emisij v življenjskem ciklu) v sektorju, kar zadeva blažitev podnebnih sprememb.
  Zato bi Komisija verjetno menila, da bi shema razreza povzročila bistveno škodo za blažitev podnebnih sprememb. |
| Krožno gospodarstvo in ravnanje z odpadki: ali se pričakuje, da bo ukrep:






  (i) | povzročil znatno povečanje nastajanja, sežiganja ali odlaganja odpadkov, razen sežiganja nevarnih odpadkov, ki jih ni mogoče reciklirati, ali |

Vprašanja

Ne

Vsebinska utemeljitev

Blažitev podnebnih sprememb: ali se pričakuje, da bo ukrep povzročil znatne emisije toplogrednih plinov?

Primer neskladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno

Avtomobili z notranjim zgorevanjem proizvajajo CO2 (in emisije delcev, dušikov monoksid, hlapne organske spojine ter razna druga nevarna onesnaževala zraka, vključno z benzenom.) Kar zadeva blažitev podnebnih sprememb, bi nakup novih osebnih avtomobilov (ki nadomestijo stare) zmanjšal emisije, vendar še vedno povzročil znatne emisije toplogrednih plinov (povprečne emisije ogljikovega CO2 novih osebnih avtomobilov, registriranih v EU in na Islandiji leta 2018, izmerjene z laboratorijskimi preskusi, so znašale 120,8 grama CO2 na kilometer).

Komisija bo verjetno zavrnila trditev, da so dizelska ali bencinska vozila nove generacije najboljša razpoložljiva alternativa v sektorju in da naložba zato ne krši načela, da se ne škoduje bistveno. Električni avtomobili so boljša razpoložljiva alternativa z večjo okoljsko uspešnostjo (tj. nižjimi ravnmi emisij v življenjskem ciklu) v sektorju, kar zadeva blažitev podnebnih sprememb.

Zato bi Komisija verjetno menila, da bi shema razreza povzročila bistveno škodo za blažitev podnebnih sprememb.

Krožno gospodarstvo in ravnanje z odpadki: ali se pričakuje, da bo ukrep:

(i)

povzročil znatno povečanje nastajanja, sežiganja ali odlaganja odpadkov, razen sežiganja nevarnih odpadkov, ki jih ni mogoče reciklirati, ali

| (ii) | povzročil bistvene neučinkovitosti pri neposredni ali posredni rabi naravnih virov v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, ki jih ne zmanjšujejo ustrezni ukrepi, ali |
| --- | --- |

(ii)

povzročil bistvene neučinkovitosti pri neposredni ali posredni rabi naravnih virov v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, ki jih ne zmanjšujejo ustrezni ukrepi, ali

| (iii) | bistveno in dolgoročno škodoval okolju z vidika krožnega gospodarstva? |
| --- | --- |

(iii)

bistveno in dolgoročno škodoval okolju z vidika krožnega gospodarstva?

X

Vzpostavljeni so ukrepi za ravnanje z odpadki v fazi uporabe (vzdrževanje) in ob koncu življenjske dobe flote, vključno s ponovno uporabo in recikliranjem baterij in elektronike (zlasti kritičnih surovin v njih) v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki. Upoštevajo se učinki proizvodnje, shema pa ne bo spodbujala prezgodnjega razreza uporabnih vozil. Shema zlasti zahteva, da se vsak razrezan avtomobil obdela v pooblaščenem obratu za obdelavo v skladu z direktivo o izrabljenih vozilih (2000/53/ES), kar dokazuje potrdilo, ki se zahteva za sodelovanje v shemi.

Poleg tega ukrep spremlja dejavnost, ki spodbuja razrezovanje avtomobilov na dele v pooblaščenih obratih za obdelavo za njihovo končno ponovno uporabo in ponovno izdelavo.

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja: ali se pričakuje, da bo ukrep znatno povečal emisije onesnaževal (2) v zrak, vodo ali tla?

Primer neskladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno

Osebni avtomobili z motorjem z notranjim zgorevanjem med drugim izpuščajo ogljikov monoksid (CO), delce (PM), dušikove okside (NOx) in neizgorjene ogljikovodike (HC). Glede na povprečne prakse in regulativne zahteve v panogi (3) Komisija verjetno ne bi menila, da ukrep ne bo povzročil znatnega povečanja emisij onesnaževal v zrak, in sicer iz podobnih razlogov, kot so navedeni pri blažitvi podnebnih sprememb.

Primer 6: Namakanje zemljišč

Opis ukrepa

Ukrep predvideva predvsem naložbe v obstoječi namakalni sistem v regiji X, ki se že uporablja, za uporabo učinkovitejših metod namakanja in spodbujanje varne ponovne uporabe predelane vode. Cilj je nadomestiti pomanjkanje vode v tleh zaradi suše in tako prispevati k prilagajanju podnebnim spremembam, zlasti v zvezi s kmetijskimi rastlinami. Ukrep bosta spremljala spodbujanje in podpiranje praks trajnostnega kmetovanja, zlasti bolj trajnostnih in učinkovitih namakalnih sistemov in ukrepov za naravno zadrževanje vode, prehoda na kmetijske rastline in prakse gospodarjenja z manjšimi potrebami po vodi ter bolj trajnostnih praks gnojenja.

Del 1 kontrolnega seznama za načelo, da se ne škoduje bistveno

| Navedite, za katere okoljske cilje v nadaljevanju je potrebna vsebinska ocena skladnosti ukrepa z načelom, da se ne škoduje bistveno. | Da | Ne | Utemeljitev, če ste izbrali odgovor „Ne“. |
| --- | --- | --- | --- |
| Blažitev podnebnih sprememb | | X | Dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliva na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu. To zagotavlja dejstvo, da bosta novi sistem ali oprema energetsko učinkovita in se zato absolutne emisije ne bodo povečale kljub skromni razširitvi namakalnega območja in/ali ker bo električna energija za napajanje opreme pridobljena iz vetrne ali sončne energije.
  Namakanje lahko posredno olajša nadaljevanje praks kmetovanja, ki ogrožajo funkcijo kmetijskih zemljišč kot ponorov ogljikovega dioksida ali jih celo spremenijo v neto emisijske vire. Smiselno promoviranje in podpiranje praks trajnostnega kmetovanja kot del ukrepa kažeta, da v zvezi s tem ni nadaljnjega poslabšanja in bi moralo privesti do izboljšanja. |
| Prilagajanje podnebnim spremembam | X | | |
| Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov | X | | |
| Krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem odpadkov in recikliranjem | | X | Dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliva na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu. Ukrep ne bo povzročil bistvene neučinkovitosti pri uporabi virov in tudi ne bo povečal nastajanja odpadkov. |
| Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja zraka, vode ali tal | X | | |
| Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov | X | | |

Navedite, za katere okoljske cilje v nadaljevanju je potrebna vsebinska ocena skladnosti ukrepa z načelom, da se ne škoduje bistveno.

Da

Ne

Utemeljitev, če ste izbrali odgovor „Ne“.

Blažitev podnebnih sprememb

X

Dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliva na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu. To zagotavlja dejstvo, da bosta novi sistem ali oprema energetsko učinkovita in se zato absolutne emisije ne bodo povečale kljub skromni razširitvi namakalnega območja in/ali ker bo električna energija za napajanje opreme pridobljena iz vetrne ali sončne energije.

Namakanje lahko posredno olajša nadaljevanje praks kmetovanja, ki ogrožajo funkcijo kmetijskih zemljišč kot ponorov ogljikovega dioksida ali jih celo spremenijo v neto emisijske vire. Smiselno promoviranje in podpiranje praks trajnostnega kmetovanja kot del ukrepa kažeta, da v zvezi s tem ni nadaljnjega poslabšanja in bi moralo privesti do izboljšanja.

Prilagajanje podnebnim spremembam

X

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

X

Krožno gospodarstvo, vključno s preprečevanjem odpadkov in recikliranjem

X

Dejavnost, ki jo podpira ukrep, nima pomembnega predvidljivega vpliva na ta okoljski cilj ob upoštevanju neposrednih in primarnih posrednih učinkov v celotnem življenjskem ciklu. Ukrep ne bo povzročil bistvene neučinkovitosti pri uporabi virov in tudi ne bo povečal nastajanja odpadkov.

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja zraka, vode ali tal

X

Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov

X

Del 2 kontrolnega seznama za načelo, da se ne škoduje bistveno

| Vprašanja | Ne | Vsebinska utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| Prilagajanje podnebnim spremembam: ali se pričakuje, da bo ukrep povečal negativen vpliv trenutnega podnebja in pričakovanega prihodnjega podnebja na ukrep sam ali na ljudi, naravo ali sredstva? | X | Ukrep po pričakovanjih ne bo škodoval prilagajanju podnebnim spremembam, in sicer iz naslednjih razlogov:






  — | Glavni del ukrepa v omejenem obsegu prispeva k izboljšanju odpornosti na vplive podnebnih sprememb v kratkoročnem obdobju, saj izboljšuje namakanje, ne da bi se pri tem povečal odvzem vode. Ta pozitiven prispevek je mogoč le, če je tako sedanje kot predvideno prihodnje stanje prizadetih vodnih teles dobro (oziroma se glede na zanesljive napovedi razumno pričakuje, da se njihovo stanje ne bo poslabšalo na stanje, slabše od dobrega). Če ne bi bilo tako, bi bila stopnja odvzema vode nevzdržna in naložba ne bi mogla biti opredeljena kot ukrep za prilagajanje podnebnim spremembam (ukrep bi mejil na neprimerno prilagajanje), tudi če ne bi poslabšala osnovnega stanja, saj bi podaljšala življenjsko dobo strukture, ki je v osnovi netrajnostna. Ukrep je načeloma mogoče uvrstiti na področje 040 iz Priloge k uredbi o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost s 40-odstotnim koeficientom podnebnih sprememb, saj gre za ukrep gospodarjenja z vodo, namenjen obvladovanju pomanjkanja vode, ki se dodatno povečuje zaradi tveganj, povezanih s podnebjem, tj. zaradi suš. |

Vprašanja

Ne

Vsebinska utemeljitev

Prilagajanje podnebnim spremembam: ali se pričakuje, da bo ukrep povečal negativen vpliv trenutnega podnebja in pričakovanega prihodnjega podnebja na ukrep sam ali na ljudi, naravo ali sredstva?

X

Ukrep po pričakovanjih ne bo škodoval prilagajanju podnebnim spremembam, in sicer iz naslednjih razlogov:

—

Glavni del ukrepa v omejenem obsegu prispeva k izboljšanju odpornosti na vplive podnebnih sprememb v kratkoročnem obdobju, saj izboljšuje namakanje, ne da bi se pri tem povečal odvzem vode. Ta pozitiven prispevek je mogoč le, če je tako sedanje kot predvideno prihodnje stanje prizadetih vodnih teles dobro (oziroma se glede na zanesljive napovedi razumno pričakuje, da se njihovo stanje ne bo poslabšalo na stanje, slabše od dobrega). Če ne bi bilo tako, bi bila stopnja odvzema vode nevzdržna in naložba ne bi mogla biti opredeljena kot ukrep za prilagajanje podnebnim spremembam (ukrep bi mejil na neprimerno prilagajanje), tudi če ne bi poslabšala osnovnega stanja, saj bi podaljšala življenjsko dobo strukture, ki je v osnovi netrajnostna. Ukrep je načeloma mogoče uvrstiti na področje 040 iz Priloge k uredbi o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost s 40-odstotnim koeficientom podnebnih sprememb, saj gre za ukrep gospodarjenja z vodo, namenjen obvladovanju pomanjkanja vode, ki se dodatno povečuje zaradi tveganj, povezanih s podnebjem, tj. zaradi suš.

| — | Nasprotno pa bi spodbujanje praks trajnostnega kmetovanja in ukrepov za naravno zadrževanje vode spadalo na področje intervencije 037, ker bi neposredno podpiralo cilj prilagajanja podnebnim spremembam. Da bi celoten ukrep izpolnjeval pogoje za področje intervencije 037, bi moralo biti slednje prevladujoče ali vsaj dovolj prepričljivo po velikosti, obsegu in podrobnostih. |
| --- | --- |

—

Nasprotno pa bi spodbujanje praks trajnostnega kmetovanja in ukrepov za naravno zadrževanje vode spadalo na področje intervencije 037, ker bi neposredno podpiralo cilj prilagajanja podnebnim spremembam. Da bi celoten ukrep izpolnjeval pogoje za področje intervencije 037, bi moralo biti slednje prevladujoče ali vsaj dovolj prepričljivo po velikosti, obsegu in podrobnostih.

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov: ali se pričakuje, da bo ukrep škodljiv:

| (i) | za dobro stanje ali dober ekološki potencial vodnih teles, vključno s površinskimi in podzemnimi vodami, ali |
| --- | --- |

(i)

za dobro stanje ali dober ekološki potencial vodnih teles, vključno s površinskimi in podzemnimi vodami, ali

| (ii) | za dobro okoljsko stanje morskih voda? |
| --- | --- |

(ii)

za dobro okoljsko stanje morskih voda?

X

Ukrep po pričakovanjih ne bo škodoval trajnostni rabi vodnih in morskih virov ter njihovemu varstvu. Cilj ukrepa je izboljšati trajnostno rabo vodnih virov, in sicer zlasti:

| — | s podpiranjem kmetov pri prehodu na kmetijske rastline in prakse gospodarjenja z manjšimi potrebami po vodi; s podpiranjem kmetov pri izvajanju ukrepov za povečanje zmogljivosti zadrževanja vode v tleh in shranjevanja vode na ravni kmetije; |
| --- | --- |

—

s podpiranjem kmetov pri prehodu na kmetijske rastline in prakse gospodarjenja z manjšimi potrebami po vodi; s podpiranjem kmetov pri izvajanju ukrepov za povečanje zmogljivosti zadrževanja vode v tleh in shranjevanja vode na ravni kmetije;

| — | z vzpostavitvijo namakalnega sistema, ki omogoča ponovno uporabo vode v skladu z okvirno direktivo o vodah in ne povzroča povečanja odvzema vode. Ukrep bo vseboval naložbe v infrastrukturo, da se omogoči varna ponovna uporaba predelane vode za kmetijske namene. S to naložbo se bo lahko očiščena komunalna odpadna voda uporabljala za namakanje bližnjih polj in pripravila na uporabo nove uredbe o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode (EU/2020/741); |
| --- | --- |

—

z vzpostavitvijo namakalnega sistema, ki omogoča ponovno uporabo vode v skladu z okvirno direktivo o vodah in ne povzroča povečanja odvzema vode. Ukrep bo vseboval naložbe v infrastrukturo, da se omogoči varna ponovna uporaba predelane vode za kmetijske namene. S to naložbo se bo lahko očiščena komunalna odpadna voda uporabljala za namakanje bližnjih polj in pripravila na uporabo nove uredbe o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode (EU/2020/741);

| — | z vlaganjem v bolj trajnostne in učinkovite namakalne sisteme, ki potrebujejo manj vode, kot je lokaliziran sistem za namakanje. To bo hkrati privedlo do manjšega uhajanja hranilnih snovi v podtalnico in v bližnja celinska vodna telesa; |
| --- | --- |

—

z vlaganjem v bolj trajnostne in učinkovite namakalne sisteme, ki potrebujejo manj vode, kot je lokaliziran sistem za namakanje. To bo hkrati privedlo do manjšega uhajanja hranilnih snovi v podtalnico in v bližnja celinska vodna telesa;

| — | kadar dejavnost vključuje odvzem vode, je ustrezni organ izdal dovoljenje za odvzem vode, v katerem so določeni pogoji za preprečevanje poslabšanja stanja in zagotovitev, da prizadeta vodna telesa dosežejo dobro količinsko stanje (v primeru podzemne vode) oziroma dobro ekološko stanje ali potencial (v primeru površinskih voda) najpozneje do leta 2027 v skladu z zahtevami okvirne direktive o vodah (2000/60/ES); |
| --- | --- |

—

kadar dejavnost vključuje odvzem vode, je ustrezni organ izdal dovoljenje za odvzem vode, v katerem so določeni pogoji za preprečevanje poslabšanja stanja in zagotovitev, da prizadeta vodna telesa dosežejo dobro količinsko stanje (v primeru podzemne vode) oziroma dobro ekološko stanje ali potencial (v primeru površinskih voda) najpozneje do leta 2027 v skladu z zahtevami okvirne direktive o vodah (2000/60/ES);

| — | kadar je bila opravljena presoja vplivov na okolje v skladu z direktivo o presoji vplivov na okolje, vsi potrebni blažitveni ukrepi pa so bili opredeljeni in upoštevani v zasnovi ukrepa (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost). |
| --- | --- |

—

kadar je bila opravljena presoja vplivov na okolje v skladu z direktivo o presoji vplivov na okolje, vsi potrebni blažitveni ukrepi pa so bili opredeljeni in upoštevani v zasnovi ukrepa (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost).

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja: ali se pričakuje, da bo ukrep znatno povečal emisije onesnaževal v zrak, vodo ali tla?

X

Ne pričakuje se, da bo ukrep povzročil znatno povečanje emisij onesnaževal v zrak, vodo ali tla, ker:

| — | se bo uporabljala energetsko izredno učinkovita oprema ali oprema, ki se napaja iz obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

—

se bo uporabljala energetsko izredno učinkovita oprema ali oprema, ki se napaja iz obnovljivih virov energije;

| — | se bo z izgradnjo učinkovitejših namakalnih sistemov (pojasnjeno zgoraj) odtekanje hranil iz kmetijstva zmanjšalo; |
| --- | --- |

—

se bo z izgradnjo učinkovitejših namakalnih sistemov (pojasnjeno zgoraj) odtekanje hranil iz kmetijstva zmanjšalo;

| — | bo podpiral kmete pri prehodu na kmetijske rastline in prakse gospodarjenja z manjšimi potrebami po vodi ter povečal razpoložljivost vode na ravni kmetije, zaradi česar se bo za namakanje uporabljalo manj vode; |
| --- | --- |

—

bo podpiral kmete pri prehodu na kmetijske rastline in prakse gospodarjenja z manjšimi potrebami po vodi ter povečal razpoložljivost vode na ravni kmetije, zaradi česar se bo za namakanje uporabljalo manj vode;

| — | bo podpiral prakse trajnostnega kmetovanja, pri katerih bo potrebnih manj pesticidov, kar bo zmanjšalo onesnaževanje vode in tal. |
| --- | --- |

—

bo podpiral prakse trajnostnega kmetovanja, pri katerih bo potrebnih manj pesticidov, kar bo zmanjšalo onesnaževanje vode in tal.

Varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov: ali se pričakuje, da bo ukrep:

| (i) | bistveno škodljiv za dobro stanje in odpornost ekosistemov ali |
| --- | --- |

(i)

bistveno škodljiv za dobro stanje in odpornost ekosistemov ali

| (ii) | škodljiv za stanje ohranjenosti habitatov in vrst, vključno s tistimi, ki so v interesu Unije? |
| --- | --- |

(ii)

škodljiv za stanje ohranjenosti habitatov in vrst, vključno s tistimi, ki so v interesu Unije?

X

Ukrep ne bo imel škodljivih učinkov na biotsko raznovrstnost in ekosisteme, ker:

| — | projekti namakanja, ki jih zajema ta ukrep, niso na zavarovanih območjih oziroma ne bodo negativno vplivali na zavarovana območja, kar zadeva njihove ohranitvene cilje. Vznemirjanju vrst in negativnemu vplivu na habitate zunaj teh območij se bo mogoče izogniti tako med gradnjo kot med obratovanjem, in sicer s potrebnimi preventivnimi in blažitvenimi ukrepi, ki se odražajo v zasnovi ukrepa (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost); |
| --- | --- |

—

projekti namakanja, ki jih zajema ta ukrep, niso na zavarovanih območjih oziroma ne bodo negativno vplivali na zavarovana območja, kar zadeva njihove ohranitvene cilje. Vznemirjanju vrst in negativnemu vplivu na habitate zunaj teh območij se bo mogoče izogniti tako med gradnjo kot med obratovanjem, in sicer s potrebnimi preventivnimi in blažitvenimi ukrepi, ki se odražajo v zasnovi ukrepa (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost);

| — | je bila opravljena presoja vplivov na okolje v skladu z direktivo o presoji vplivov na okolje, vsi potrebni blažitveni ukrepi pa so bili opredeljeni in upoštevani v zasnovi ukrepa (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost); |
| --- | --- |

—

je bila opravljena presoja vplivov na okolje v skladu z direktivo o presoji vplivov na okolje, vsi potrebni blažitveni ukrepi pa so bili opredeljeni in upoštevani v zasnovi ukrepa (glej stran X načrta za okrevanje in odpornost);

| — | izpolnjuje zahteve iz direktiv o habitatih in o pticah; je bila zanj opravljena presoja v skladu s členom 6(3) direktive o habitatih (v tem primeru vključena v postopek presoje vplivov na okolje), v okviru katere so bili izključeni bistveni vplivi na območja Natura 2000; |
| --- | --- |

—

izpolnjuje zahteve iz direktiv o habitatih in o pticah; je bila zanj opravljena presoja v skladu s členom 6(3) direktive o habitatih (v tem primeru vključena v postopek presoje vplivov na okolje), v okviru katere so bili izključeni bistveni vplivi na območja Natura 2000;

| — | podpira prakse trajnostnega kmetovanja in bo tako potrebnih manj pesticidov, kar bo ublažilo negativen vpliv na biotsko raznovrstnost (žuželke, ptice, življenje v tleh) in bo morda vključevalo večjo raznovrstnost kmetijskih rastlin, kar bi prav tako podpiralo biotsko raznovrstnost. |
| --- | --- |

—

podpira prakse trajnostnega kmetovanja in bo tako potrebnih manj pesticidov, kar bo ublažilo negativen vpliv na biotsko raznovrstnost (žuželke, ptice, življenje v tleh) in bo morda vključevalo večjo raznovrstnost kmetijskih rastlin, kar bi prav tako podpiralo biotsko raznovrstnost.

---

(1)  Oziroma, če ni celostnega načrta za trajnostni promet, posebna analiza stroškov in koristi, izvedena na ravni projekta, pokaže, da projekt sam vodi k zmanjšanju/ne povzroči povečanja emisij toplogrednih plinov v celotnem življenjskem ciklu.

(2)  Onesnaževalo pomeni snov, vibracije, toploto, hrup, svetlobo ali drugo onesnaževalo v zraku, vodi ali zemlji, ki je lahko škodljivo za zdravje ljudi ali okolje.

(3)  Sestava se razlikuje med bencinskimi in dizelskimi motorji. Standarda Euro 5 in 6 iz Uredbe (ES) št. 715/2007 določata mejne vrednosti emisij za osebne avtomobile za regulirana onesnaževala, zlasti dušikove okside (NO in NO2), v višini 80 mg/km.

---

| 18.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 58/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 58/31

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 58/02)

Komisija se je 12. februar 2021 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10142. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10142. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 18.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 58/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 58/32

---

Menjalni tečaji eura (1)

17. februar 2021

(2021/C 58/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2060 |
| JPY | japonski jen | 127,94 |
| DKK | danska krona | 7,4368 |
| GBP | funt šterling | 0,86960 |
| SEK | švedska krona | 10,0413 |
| CHF | švicarski frank | 1,0806 |
| ISK | islandska krona | 155,80 |
| NOK | norveška krona | 10,2113 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,883 |
| HUF | madžarski forint | 359,03 |
| PLN | poljski zlot | 4,5012 |
| RON | romunski leu | 4,8750 |
| TRY | turška lira | 8,4348 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5573 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5304 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,3493 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6786 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6028 |
| KRW | južnokorejski won | 1 334,77 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,8247 |
| CNY | kitajski juan | 7,7886 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5705 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 959,38 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8702 |
| PHP | filipinski peso | 58,433 |
| RUB | ruski rubelj | 89,0524 |
| THB | tajski bat | 36,168 |
| BRL | brazilski real | 6,4771 |
| MXN | mehiški peso | 24,4836 |
| INR | indijska rupija | 87,7940 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2060

JPY

japonski jen

127,94

DKK

danska krona

7,4368

GBP

funt šterling

0,86960

SEK

švedska krona

10,0413

CHF

švicarski frank

1,0806

ISK

islandska krona

155,80

NOK

norveška krona

10,2113

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,883

HUF

madžarski forint

359,03

PLN

poljski zlot

4,5012

RON

romunski leu

4,8750

TRY

turška lira

8,4348

AUD

avstralski dolar

1,5573

CAD

kanadski dolar

1,5304

HKD

hongkonški dolar

9,3493

NZD

novozelandski dolar

1,6786

SGD

singapurski dolar

1,6028

KRW

južnokorejski won

1 334,77

ZAR

južnoafriški rand

17,8247

CNY

kitajski juan

7,7886

HRK

hrvaška kuna

7,5705

IDR

indonezijska rupija

16 959,38

MYR

malezijski ringit

4,8702

PHP

filipinski peso

58,433

RUB

ruski rubelj

89,0524

THB

tajski bat

36,168

BRL

brazilski real

6,4771

MXN

mehiški peso

24,4836

INR

indijska rupija

87,7940

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 18.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 58/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 58/33

---

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI

POVPREČNI STROŠKI STORITEV

(2021/C 58/04)

POVPREČNI STROŠKI STORITEV – 2018

Uporaba člena 64 Uredbe (ES) št. 987/2009 (1)

| I. | Zneski, ki se povrnejo za storitve, zagotovljene v letu 2018 družinskim članom, ki ne prebivajo stalno v isti državi članici kot zavarovana oseba, kot je določeno v členu 17 Uredbe (ES) št. 883/2004 (2), bodo določeni na podlagi naslednjih povprečnih stroškov: | Starostna skupina | Letni | Mesečni neto
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ciper | mlajši od 20 let | 363,31 EUR | 24,22 EUR |
| 20–64 let | 368,17 EUR | 24,54 EUR |
| 65 let in več | 1 534,74 EUR | 102,32 EUR |
| Švedska | mlajši od 20 let | 15 052,14 SEK | 1 003,48 SEK |
| 20–64 let | 21 823,53 SEK | 1 454,90 SEK |
| 65 let in več | 66 546,36 SEK | 4 436,42 SEK |

I.

Starostna skupina

Letni

Mesečni neto

x = 0,20

Ciper

mlajši od 20 let

363,31 EUR

24,22 EUR

20–64 let

368,17 EUR

24,54 EUR

65 let in več

1 534,74 EUR

102,32 EUR

Švedska

mlajši od 20 let

15 052,14 SEK

1 003,48 SEK

20–64 let

21 823,53 SEK

1 454,90 SEK

65 let in več

66 546,36 SEK

4 436,42 SEK

| II. | Zneski, ki se povrnejo za storitve, zagotovljene v letu 2018 upokojencem in njihovim družinskim članom, kot je določeno v členu 24(1) ter členih 25 in 26 Uredbe (ES) št. 883/2004, bodo določeni na podlagi naslednjih povprečnih stroškov: | Starostna skupina | Letni | Mesečni neto x = 0,20 | Mesečni neto
  x = 0,15  (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ciper | mlajši od 20 let | 363,31 EUR | 24,22 EUR | 25,73 EUR |
| 20–64 let | 368,17 EUR | 24,54 EUR | 26,08 EUR |
| 65 let in več | 1 534,74 EUR | 102,32 EUR | 108,71 EUR |
| Švedska | mlajši od 20 let | 15 052,14 SEK | 1 003,48 SEK | 1 066,19 SEK |
| 20–64 let | 21 823,53 SEK | 1 454,90 SEK | 1 545,83 SEK |
| 65 let in več | 66 546,36 SEK | 4 436,42 SEK | 4 713,70 SEK |

II.

Starostna skupina

Letni

Mesečni neto x = 0,20

Mesečni neto

x = 0,15  (3)

Ciper

mlajši od 20 let

363,31 EUR

24,22 EUR

25,73 EUR

20–64 let

368,17 EUR

24,54 EUR

26,08 EUR

65 let in več

1 534,74 EUR

102,32 EUR

108,71 EUR

Švedska

mlajši od 20 let

15 052,14 SEK

1 003,48 SEK

1 066,19 SEK

20–64 let

21 823,53 SEK

1 454,90 SEK

1 545,83 SEK

65 let in več

66 546,36 SEK

4 436,42 SEK

4 713,70 SEK

POVPREČNI STROŠKI STORITEV – 2019

Uporaba člena 64 Uredbe (ES) št. 987/2009

| I. | Zneski, ki se povrnejo za storitve, zagotovljene v letu 2019 družinskim članom, ki ne prebivajo stalno v isti državi članici kot zavarovana oseba, kot je določeno v členu 17 Uredbe (ES) št. 883/2004, bodo določeni na podlagi naslednjih povprečnih stroškov: | Starostna skupina | Letni | Mesečni neto
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Španija | mlajši od 20 let | 582,28 EUR | 38,82 EUR |
| 20–64 let | 888,20 EUR | 59,21 EUR |
| 65 let in več | 4 696,52 EUR | 313,10 EUR |

I.

Starostna skupina

Letni

Mesečni neto

x = 0,20

Španija

mlajši od 20 let

582,28 EUR

38,82 EUR

20–64 let

888,20 EUR

59,21 EUR

65 let in več

4 696,52 EUR

313,10 EUR

| II. | Zneski, ki se povrnejo za storitve, zagotovljene v letu 2019 upokojencem in njihovim družinskim članom, kot je določeno v členu 24(1) ter členih 25 in 26 Uredbe (ES) št. 883/2004, bodo določeni na podlagi naslednjih povprečnih stroškov: | Starostna skupina | Letni | Mesečni neto x = 0,20 | Mesečni neto
  x = 0,15  (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Španija | mlajši od 20 let | 582,28 EUR | 38,82 EUR | 41,24 EUR |
| 20–64 let | 888,20 EUR | 59,21 EUR | 62,91 EUR |
| 65 let in več | 4 696,52 EUR | 313,10 EUR | 332,67 EUR |

II.

Starostna skupina

Letni

Mesečni neto x = 0,20

Mesečni neto

x = 0,15  (4)

Španija

mlajši od 20 let

582,28 EUR

38,82 EUR

41,24 EUR

20–64 let

888,20 EUR

59,21 EUR

62,91 EUR

65 let in več

4 696,52 EUR

313,10 EUR

332,67 EUR

---

(1)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

(2)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

(3)  Znižanje, ki se uporabi pri mesečnem pavšalnem znesku, „za upokojence in njihove družinske člane znaša 15 % (x = 0,15), če pristojne države članice ni na seznamu iz Priloge IV k osnovni uredbi“ (člen 64(3) Uredbe (ES) št. 987/2009).

(4)  Znižanje, ki se uporabi pri mesečnem pavšalnem znesku, „za upokojence in njihove družinske člane znaša 15 % (x = 0,15), če pristojne države članice ni na seznamu iz Priloge IV k osnovni uredbi“ (člen 64(3) Uredbe (ES) št. 987/2009).

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 18.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 58/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 58/35

---

Posodobitev seznama mejnih prehodov iz člena 2(8) Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (1)

(2021/C 58/05)

Objava seznama mejnih prehodov iz člena 2(8) Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (2), temelji na informacijah, ki jih Komisiji sporočijo države članice v skladu s členom 39 Zakonika o schengenskih mejah.

Poleg objave v Uradnem listu je na voljo posodobitev na spletišču Generalnega direktorata za migracije in notranje zadeve.

SEZNAM MEJNIH PREHODOV

NEMČIJA

Sprememba informacij, objavljenih v UL C 43, 4.2.2019, str. 2.

Pristanišča Severnega Morja

| (1) | Baltrum |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Bensersiel |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Borkum |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Brake |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Brunsbüttel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Büsum |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Bützflether Sand |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Buxtehude |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Bremen |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Bremerhaven |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Carolinensiel (Harlesiel) |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Cuxhaven |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Eckwarderhörne |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Elsfleth |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Emden |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Fedderwardersiel |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Glückstadt |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Greetsiel |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Großensiel |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Hamburg |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Hamburg-Neuenfelde |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Herbrum |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Helgoland |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Hooksiel |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Horumersiel |
| --- | --- |

(25)

| (26) | Husum |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Juist |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Langeoog |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Leer |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Lemwerder |
| --- | --- |

(30)

| (31) | List/Sylt |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Neuharlingersiel |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Norddeich |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Nordenham |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Norderney |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Otterndorf |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Papenburg |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Spiekeroog |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Stade |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Stadersand |
| --- | --- |

(40)

| (41) | Varel |
| --- | --- |

(41)

| (42) | Wangerooge |
| --- | --- |

(42)

| (43) | Wedel |
| --- | --- |

(43)

| (44) | Weener |
| --- | --- |

(44)

| (45) | Westeraccumersiel |
| --- | --- |

(45)

| (46) | Wewelsfleth |
| --- | --- |

(46)

| (47) | Wilhelmshaven |
| --- | --- |

(47)

Baltiška pristanišča

| (1) | Eckernförde |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Flensburg-Hafen |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Greifswald-Ladebow Hafen |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Jägersberg (Hafenanlagen der Bundesmarine) |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kiel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Kiel (Hafenanlagen der Bundesmarine) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Kiel-Holtenau (Hafenanlagen der Bundesmarine) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Lubmin |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Lübeck |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Lübeck-Travemünde |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mukran |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Neustadt (Hafenanlagen der Bundesmarine) |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Puttgarden |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Rendsburg |
| --- | --- |

(14)

| (15) | pristanišče Rostock (združitev pristanišč Warnemünde in Rostock-Überseehafen) |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Sassnitz |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Stralsund |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Surendorf |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Vierow |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Wismar |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Wolgast |
| --- | --- |

(21)

ODERHAFF

| (1) | Ueckermünde |
| --- | --- |

(1)

Letališča, aerodromi, zračna območja

V ZVEZNI DEŽELI BADEN-WÜRTTEMBERG

| (1) | Aalen-Heidenheim-Elchingen |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Baden Airport Karlsruhe Baden-Baden |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Donaueschingen-Villingen |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Freiburg/Brg. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Friedrichshafen-Löwental |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Heubach (Krs. Schwäb. Gmünd) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Lahr |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Laupheim |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Leutkirch-Unterzeil |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Mannheim-City |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mengen |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Niederstetten |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Schwäbisch Hall |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Stuttgart |
| --- | --- |

(14)

V ZVEZNI DEŽELI BAVARSKA

| (1) | Aschaffenburg |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Augsburg-Mühlhausen |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bayreuth – Bindlacher Berg |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Coburg-Brandebsteinsebene |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Giebelstadt |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Hassfurth-Mainwiesen |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Hof-Plauen |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Ingolstadt |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Landsberg/Lech |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Landshut-Ellermühle |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Lechfeld |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Memmingerberg |
| --- | --- |

(12)

| (13) | München „Franz Joseph Strauß“ |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Neuburg |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Nürnberg |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Oberpfaffenhofen |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Roth |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Straubing-Wallmühle |
| --- | --- |

(18)

V ZVEZNI DEŽELI BERLIN

| (1) | Berlin-Tegel |
| --- | --- |

(1)

V ZVEZNI DEŽELI BRANDENBURG

| (1) | Berlin Brandenburg „Willy Brandt“ |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Schönhagen |
| --- | --- |

(2)

V ZVEZNI DEŽELI BREMEN

| (1) | Bremen |
| --- | --- |

(1)

V ZVEZNI DEŽELI HAMBURG

| (1) | Hamburg |
| --- | --- |

(1)

V ZVEZNI DEŽELI HESSEN

| (1) | Allendorf/Eder |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Egelsbach |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Frankfurt/Main |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Fritzlar |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kassel-Calden |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Reichelsheim |
| --- | --- |

(6)

V ZVEZNI DEŽELI MECKLENBURG-VORPOMMERN

| (1) | Neubrandenburg-Trollenhagen |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Rostock-Laage |
| --- | --- |

(2)

V ZVEZNI DEŽELI SPODNJA SAŠKA

| (1) | Borkum |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Braunschweig-Waggum |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bückeburg-Achum |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Celle |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Damme/Dümmer-See |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Diepholz |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Emden |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Fassberg |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Ganderkesee |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Hannover |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Jever |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Leer-Nüttermoor |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Norderney |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Nordholz |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Nordhorn-Lingen |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Osnabrück-Atterheide |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Wangerooge |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Wilhelmshaven-Mariensiel |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Wittmundhafen |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Wunstorf |
| --- | --- |

(20)

V ZVEZNI DEŽELI SEVERNO PORENJE-VESTFALIJA

| (1) | Aachen-Merzbrück |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Arnsberg |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bielefeld-Windelsbleiche |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Bonn-Hardthöhe |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Dortmund-Wickede |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Düsseldorf |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Essen-Mülheim |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Bonn Hangelar |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Köln/Bonn |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Marl/Loemühle |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mönchengladbach |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Münster-Osnabrück |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Nörvenich |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Paderborn-Lippstadt |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Porta Westfalica |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Rheine-Bentlage |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Siegerland |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Stadtlohn-Wenningfeld |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Weeze-Lahrbruch |
| --- | --- |

(19)

V ZVEZNI DEŽELI PORENJE-PFALZ

| (1) | Büchel |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Föhren |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Hahn |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Koblenz-Winningen |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Mainz-Finthen |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Pirmasens-Pottschütthöhe |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Ramstein (zračno oporišče ZDA) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Speyer |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Spangdahlem (zračno oporišče ZDA) |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Zweibrücken |
| --- | --- |

(10)

V ZVEZNI DEŽELI POSARJE

| (1) | Saarbrücken-Ensheim |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Saarlouis/Düren |
| --- | --- |

(2)

V ZVEZNI DEŽELI SAŠKA

| (1) | Dresden |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Leipzig-Halle |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Rothenburg/Oberlausitz |
| --- | --- |

(3)

V ZVEZNI DEŽELI SAŠKA-ANHALT

| (1) | Cochstedt |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Magdeburg |
| --- | --- |

(2)

V ZVEZNI DEŽELI SCHLESWIG-HOLSTEIN

| (1) | Helgoland-Düne |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Hohn |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Lübeck-Blankensee |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Schleswig/Jagel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Westerland/Sylt |
| --- | --- |

(6)

V ZVEZNI DEŽELI TURINGIJA

| (1) | Altenburg-Nobitz |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Erfurt-Weimar |
| --- | --- |

(2)

LITVA

Sprememba informacij, objavljenih v UL C 126, 18.4.2015, str. 10.

LITVA – BELORUSIJA

Kopenske meje

| (1) | Kena – Gudagojis (železnica) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Stasylos – Benekainys (železnica) |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Lavoriškės – Kotlovka |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Medininkai – Kamenyj Log |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Šalčininkai – Benekainys |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Raigardas – Privalka |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Švendubrė – Privalka (reka) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Tverečius – Vidžiai |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Šumskas – Loša |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Železniška postaja Vilnius (železnica) |
| --- | --- |

(10)

Obmejni promet

| (1) | Adutiškis – Moldevičiai |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Papelekis – Lentupis |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Norviliškės – Pickūnai |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Krakūnai – Geranainys |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Eišiškės – Dotiškės |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Rakai – Petiulevcai |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Latežeris – Pariečė |
| --- | --- |

(7)

LITVA – RUSKA FEDERACIJA

Kopenske meje

| (1) | Jurbarkas – Sovetsk (reka) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Kybartai – Černyševskoje |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kybartai – Nesterov (železnica) |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Nida – Morskoje |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Nida – Rybačyj (reka) |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Rambynas – Dubki |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Pagėgiai – Sovetsk (železnica) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Panemunė – Sovetsk |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Ramoniškiai – Pograničnyj* |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Rusnė – Sovetsk (reka) |
| --- | --- |

(10)

| * | Odprt samo za državljane Republike Litve in Ruske federacije v skladu s Sporazumom z dne 24. februarja 1995 med vladama Republike Litve in Ruske federacije o mejnih prehodih med Republiko Litvo in Rusko federacijo (člen 1(1)(1.2)(d)). |
| --- | --- |

*

Morske meje

| (1) | Državno morsko pristanišče Klaipėda (mejni prehodi Molas, Pilis in Malkų įlanka) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Naftni terminal Būtingė |
| --- | --- |

(2)

Zračne meje

| (1) | Letališče Vilnius |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Letališče Kaunas |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Letališče Palanga |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Letališče Zokniai |
| --- | --- |

(4)

MADŽARSKA

Sprememba informacij, objavljenih v UL C 341, 16.10.2015, str. 19.

MADŽARSKA – HRVAŠKA

Meje na kopnem

| (1) | Barcs – Terezino Polje |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Beremend – Baranjsko Petrovo Selo |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Berzence – Gola |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Drávaszabolcs – Donji Miholjac |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Drávaszabolcs (reka, na zahtevo)* |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Gyékényes – Koprivnica (železnica) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Letenye – Goričan I |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Letenye – Goričan II (avtocesta) |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Magyarboly – Beli Manastir (železnica) |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Mohács (reka) |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Murakeresztúr – Kotoriba (železnica) |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Udvar – Dubosevica |
| --- | --- |

(12)

MADŽARSKA – SRBIJA

Meje na kopnem

| (1) | Ásotthalom – Bački Vinograd* |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Bácsalmás – Bajmok* |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Hercegszántó – Bački Breg |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Kelebia – Subotica (železnica) |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Mohács (reka) |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Röszke – Horgoš (Horgos) (cesta) za vozila v mednarodnem prometu, ki ne smejo voziti po avtocesti, ter za pešce in kolesarje)* |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Röszke – Horgoš (avtocesta) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Röszke – Horgoš (železnica) |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Szeged (reka)* |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Tiszasziget – Đjala (Gyála)* |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Tompa – Kelebija |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Kübekháza – Rabe* |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Bácsszentgyörgy – Rastina* |
| --- | --- |

(13)

MADŽARSKA – ROMUNIJA

Meje na kopnem

| (1) | Ágerdőmajor (Tiborszállás) – Carei (železnica) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ártánd – Borş |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Battonya – Turnu |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Biharkeresztes – Episcopia Bihorului (železnica) |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Csanádpalota – Nădlac (avtocesta) |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Csengersima – Petea |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Gyula – Vărşand |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Kiszombor – Cenad |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Kötegyán – Salonta (železnica) |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Létavértes – Sǎcuieni** |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Lőkösháza – Curtici (železnica) |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Méhkerék – Salonta |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Nagylak – Nădlac (cesta) |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Nyírábrány – Valea Lui Mihai (železnica) |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Nyírábrány – Valea Lui Mihai |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Vállaj – Urziceni |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Nagykereki – Borș II. (avtocesta) |
| --- | --- |

(17)

MADŽARSKA – UKRAJINA

Meje na kopnem

| (1) | Barabás – Kosino* |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Beregsurány – Luzhanka |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Eperjeske – Salovka (železnica) |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Lónya – Dzvinkove*** |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Tiszabecs – Vylok |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Záhony – Čop (železnica) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Záhony – Čop |
| --- | --- |

(7)

Zračne meje

Mednarodna letališča:

| (1) | Mednarodno letališče Budapest Liszt Ferenc |
| --- | --- |

(1)

Mednarodno letališče Budapest Liszt Ferenc

| (2) | Debrecen |
| --- | --- |

(2)

Debrecen

| (3) | Sármellék |
| --- | --- |

(3)

Sármellék

Majhna mednarodna letališča (na zahtevo):

| (1) | Békéscsaba |
| --- | --- |

(1)

Békéscsaba

| (2) | Budaörs |
| --- | --- |

(2)

Budaörs

| (3) | Fertőszentmiklós |
| --- | --- |

(3)

Fertőszentmiklós

| (4) | Győr-Pér |
| --- | --- |

(4)

Győr-Pér

| (5) | Kecskemét |
| --- | --- |

(5)

Kecskemét

| (6) | Nyíregyháza |
| --- | --- |

(6)

Nyíregyháza

| (7) | Pápa |
| --- | --- |

(7)

Pápa

| (8) | Pécs-Pogány |
| --- | --- |

(8)

Pécs-Pogány

| (9) | Siófok-Balatonkiliti |
| --- | --- |

(9)

Siófok-Balatonkiliti

| (10) | Szeged |
| --- | --- |

(10)

Szeged

| (11) | Szolnok |
| --- | --- |

(11)

Szolnok

| * | 7:00–19:00 |
| --- | --- |

*

| ** | 6:00–22:00 |
| --- | --- |

**

| *** | 7:00–18:00 |
| --- | --- |

***

ŠVEDSKA

Sprememba informacij, objavljenih v UL C 316, 28.12.2007, str. 1.

Zračne meje

Mednarodna letališča

| Letališče | Občina |
| --- | --- |
| Arlanda | Sigtuna |
| Arvidsjaur | Arvidsjaur |
| Bromma | Stockholm |
| Dala Airport | Borlänge |
| Göteborg City Airport | Göteborg |
| Göteborg/Landvetter | Härryda |
| Halmstad | Halmstad |
| Jönköping | Jönköping |
| Kalmar | Kalmar |
| Karlstad | Karlstad |
| Kiruna | Kiruna |
| Kristianstad-Everöd | Kristianstad |
| Malmö-Sturup | Svedala |
| Norrköping | Norrköping |
| Linköping | Linköping |
| Luleå-Kallax | Luleå |
| Pajala-Ylläs | Pajala |
| Ronneby/Kallinge | Ronneby |
| Scandinavian Mountains Airport | Malung-Sälen |
| Stockholm-Skavsta | Nyköping |
| Sundsvall-Härnösand | Timrå |
| Umeå | Umeå |
| Visby | Gotland |
| Västerås-Hässlö | Västerås |
| Växjö | Växjö |
| Örebro | Örebro |
| Östersund | Östersund |

Letališče

Občina

Arlanda

Sigtuna

Arvidsjaur

Arvidsjaur

Bromma

Stockholm

Dala Airport

Borlänge

Göteborg City Airport

Göteborg

Göteborg/Landvetter

Härryda

Halmstad

Halmstad

Jönköping

Jönköping

Kalmar

Kalmar

Karlstad

Karlstad

Kiruna

Kiruna

Kristianstad-Everöd

Kristianstad

Malmö-Sturup

Svedala

Norrköping

Norrköping

Linköping

Linköping

Luleå-Kallax

Luleå

Pajala-Ylläs

Pajala

Ronneby/Kallinge

Ronneby

Scandinavian Mountains Airport

Malung-Sälen

Stockholm-Skavsta

Nyköping

Sundsvall-Härnösand

Timrå

Umeå

Umeå

Visby

Gotland

Västerås-Hässlö

Västerås

Växjö

Växjö

Örebro

Örebro

Östersund

Östersund

Aerodromi

| Letališče | Občina |
| --- | --- |
| Rörberg | Gävle |
| Skellefteå | Skellefteå |
| Skövde | Skövde |
| Trollhättan/Vänersborg | Vänersborg |
| Ängelholm | Ängelholm |
| Örnsköldsvik | Örnsköldsvik |

Letališče

Občina

Rörberg

Gävle

Skellefteå

Skellefteå

Skövde

Skövde

Trollhättan/Vänersborg

Vänersborg

Ängelholm

Ängelholm

Örnsköldsvik

Örnsköldsvik

Meje na morju

| Pristanišče | Občina |
| --- | --- |
| Bergkvara | Torsås |
| Borgholm | Borgholm |
| Ekenäs | Ronneby |
| Falkenberg | Falkenberg |
| Furusund | Norrtälje |
| Grönhögen | Mörbylånga |
| Gävle hamnar | Gävle |
| Göta kanal Söderköping | Söderköping |
| Göteborgs hamnar | Göteborg |
| Halmstad | Halmstad |
| Handelshamnen | Karlskrona |
| Hargshamn | Östhammar |
| Harnäs-Skutskär | Älvkarleby |
| Helsingborgs hamn | Helsingborg |
| Herrvik | Gotland |
| Holmsund | Umeå |
| Hudiksvalls hamnar | Hudiksvall |
| Husums hamn | Örnsköldsvik |
| Härnösands hamnar | Härnösand |
| Kalix hamn, Karlsborg | Kalix |
| Kalmar | Kalmar |
| Kapellskär | Norrtälje |
| Karlshamns hamnar | Karlshamn |
| Karlstad | Karlstad |
| Kramfors hamnar | Kramfors |
| Landskrona | Landskrona |
| Luleå hamn | Luleå |
| Lysekil | Lysekil |
| Malmö | Malmö |
| Mönsterås | Mönsterås |
| Norrköpings hamn | Norrköping |
| Nynäshamn | Nynäshamn |
| Oskarshamn | Oskarshamn |
| Oxelösund | Oxelösund |
| Piteå hamn | Piteå |
| Ronehamn | Gotland |
| Ronneby hamn | Ronneby |
| Saltö fiskhamn | Karlskrona |
| Sandhamn | Värmdö |
| Simrishamn | Simrishamn |
| Skelleftehamn | Skellefteå |
| Slite | Gotland |
| Sternö vindhamn | Karlshamn |
| Stillerydshamnen | Karlshamn |
| Stockholms hamnar | Stockholm |
| Strömstad | Strömstad |
| Sundsvalls hamnar | Sundsvall |
| Söderhamns hamnar | Söderhamn |
| Södertälje | Södertälje |
| Sölvesborgs hamn | Sölvesborg |
| Timrå hamnar | Timrå |
| Trelleborg | Trelleborg |
| Varberg | Varberg |
| Verköhamnen | Karlskrona |
| Visby | Gotland |
| Västervik | Västervik |
| Ystad | Ystad |
| Åhus | Kristianstad |
| Öregrund | Östhammar |
| Örnsköldsviks hamnar | Örnsköldsvik |

Pristanišče

Občina

Bergkvara

Torsås

Borgholm

Borgholm

Ekenäs

Ronneby

Falkenberg

Falkenberg

Furusund

Norrtälje

Grönhögen

Mörbylånga

Gävle hamnar

Gävle

Göta kanal Söderköping

Söderköping

Göteborgs hamnar

Göteborg

Halmstad

Halmstad

Handelshamnen

Karlskrona

Hargshamn

Östhammar

Harnäs-Skutskär

Älvkarleby

Helsingborgs hamn

Helsingborg

Herrvik

Gotland

Holmsund

Umeå

Hudiksvalls hamnar

Hudiksvall

Husums hamn

Örnsköldsvik

Härnösands hamnar

Härnösand

Kalix hamn, Karlsborg

Kalix

Kalmar

Kalmar

Kapellskär

Norrtälje

Karlshamns hamnar

Karlshamn

Karlstad

Karlstad

Kramfors hamnar

Kramfors

Landskrona

Landskrona

Luleå hamn

Luleå

Lysekil

Lysekil

Malmö

Malmö

Mönsterås

Mönsterås

Norrköpings hamn

Norrköping

Nynäshamn

Nynäshamn

Oskarshamn

Oskarshamn

Oxelösund

Oxelösund

Piteå hamn

Piteå

Ronehamn

Gotland

Ronneby hamn

Ronneby

Saltö fiskhamn

Karlskrona

Sandhamn

Värmdö

Simrishamn

Simrishamn

Skelleftehamn

Skellefteå

Slite

Gotland

Sternö vindhamn

Karlshamn

Stillerydshamnen

Karlshamn

Stockholms hamnar

Stockholm

Strömstad

Strömstad

Sundsvalls hamnar

Sundsvall

Söderhamns hamnar

Söderhamn

Södertälje

Södertälje

Sölvesborgs hamn

Sölvesborg

Timrå hamnar

Timrå

Trelleborg

Trelleborg

Varberg

Varberg

Verköhamnen

Karlskrona

Visby

Gotland

Västervik

Västervik

Ystad

Ystad

Åhus

Kristianstad

Öregrund

Östhammar

Örnsköldsviks hamnar

Örnsköldsvik

ŠVICA

Sprememba informacij, objavljenih v UL C 411, 2.12.2017, str. 10.

Letališča

| (1) | Basel-Mulhouse |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ženeva-Cointrin |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Zürich |
| --- | --- |

(3)

| (4) | St. Gallen-Altenrhein SG |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Bern-Belp |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Granges |
| --- | --- |

(6)

| (7) | La-Chaux-de-Fond-Les Eplatures |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Lausanne-La Blécherette |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Locarno-Magadino |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Lugano-Agno |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Samedan |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Sion |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Buochs* |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Emmen* |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Mollis* |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Saanen* |
| --- | --- |

(16)

| (17) | St. Stephan* |
| --- | --- |

(17)

| * | Kot mejni prehod se lahko uporablja le izjemoma ob predhodni odobritvi organa za nadzor na kraju samem. |
| --- | --- |

*

Pojasnilo:

Na mejnih prehodih, označenih z zvezdico (*), organi za nadzor meje ne zagotavljajo stalne prisotnosti osebja. Ti mejni prehodi se lahko za vstop na schengensko območje in izstop iz njega uporabljajo le izjemoma, če so pristojni organi za nadzor vnaprej izdali posamično dovoljenje v skladu s členom 29(3) Odloka z dne 15. avgusta 2018 o vstopu in izdaji vizumov (OEV, RS 142.204).

Seznam prejšnjih objav

UL C 316, 28.12.2007, str. 1

UL C 134, 31.5.2008, str. 16

UL C 177, 12.7.2008, str. 9

UL C 200, 6.8.2008, str. 10

UL C 331, 31.12.2008, str. 13

UL C 3, 8.1.2009, str. 10

UL C 37, 14.2.2009, str. 10

UL C 64, 19.3.2009, str. 20

UL C 99, 30.4.2009, str. 7

UL C 229, 23.9.2009, str. 28

UL C 263, 5.11.2009, str. 22

UL C 298, 8.12.2009, str. 17

UL C 74, 24.3.2010, str. 13

UL C 326, 3.12.2010, str. 17

UL C 355, 29.12.2010, str. 34

UL C 22, 22.1.2011, str. 22

UL C 37, 5.2.2011, str. 12

UL C 149, 20.5.2011, str. 8

UL C 190, 30.6.2011, str. 17

UL C 203, 9.7.2011, str. 14

UL C 210, 16.7.2011, str. 30

UL C 271, 14.9.2011, str. 18

UL C 356, 6.12.2011, str. 12

UL C 111, 18.4.2012, str. 3

UL C 183, 23.6.2012, str. 7

UL C 313, 17.10.2012, str. 11

UL C 394, 20.12.2012, str. 22

UL C 51, 22.2.2013, str. 9

UL C 167, 13.6.2013, str. 9

UL C 242, 23.8.2013, str. 2

UL C 275, 24.9.2013, str. 7

UL C 314, 29.10.2013, str. 5

UL C 324, 9.11.2013, str. 6

UL C 57, 28.2.2014, str. 4

UL C 167, 4.6.2014, str. 9

UL C 244, 26.7.2014, str. 22

UL C 332, 24.9.2014, str. 12

UL C 420, 22.11.2014, str. 9

UL C 72, 28.2.2015, str. 17

UL C 126, 18.4.2015, str. 10

UL C 229, 14.7.2015, str. 5

UL C 341, 16.10.2015, str. 19

UL C 84, 4.3.2016, str. 2

UL C 236, 30.6.2016, str. 6

UL C 278, 30.7.2016, str. 47

UL C 331, 9.9.2016, str. 2

UL C 401, 29.10.2016, str. 4

UL C 484, 24.12.2016, str. 30

UL C 32, 1.2.2017, str. 4

UL C 74, 10.3.2017, str. 9

UL C 120, 13.4.2017, str. 17

UL C 152, 16.5.2017, str. 5

UL C 411, 2.12.2017, str. 10

UL C 31, 27.1.2018, str. 12

UL C 261, 25.7.2018, str. 6

UL C 264, 26.7.2018, str. 8

UL C 368, 11.10.2018, str. 4

UL C 459, 20.12.2018, str. 40

UL C 43, 4.2.2019, str. 2

UL C 64, 27.2.2020, str. 6

---

(1)  Glej seznam prejšnjih objav na koncu dokumenta.

(2)  UL L 77, 23.3.2016, str. 1.

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

| 18.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 58/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 58/50

---

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

(2021/C 58/06)

Nadzorni organ Efte ne nasprotuje naslednjemu ukrepu državne pomoči:

| Datum sprejetja odločitve | 15. oktober 2020 |
| --- | --- |
| Št. zadeve | 85649 |
| Št. odločitve | 118/20/COL |
| Država Efte | Norveška |
| Naziv | COVID-19 – Podaljšanje jamstvene sheme za letalske prevoznike |
| Pravna podlaga | Parlamentarni sklep o odobritvi jamstvene sheme v skladu s pogoji, ki jih je predlagalo ministrstvo |
| Vrsta ukrepa | Shema |
| Cilj | Ublažiti pomanjkanje likvidnosti letalske industrije in preprečiti, da bi motnje, ki jih je povzročil izbruh COVID-19, ogrozile sposobnost preživetja letalskih družb |
| Oblika pomoči | Državna jamstva |
| Proračun | Približno 6 milijard NOK |
| Trajanje | 31. december 2020 |
| Gospodarski sektorji | Letalska industrija |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | GIEK (norveška agencija za jamstva za izvozne kredite) |
| Pb 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORVEŠKA |

Datum sprejetja odločitve

15. oktober 2020

Št. zadeve

85649

Št. odločitve

118/20/COL

Država Efte

Norveška

Naziv

COVID-19 – Podaljšanje jamstvene sheme za letalske prevoznike

Pravna podlaga

Parlamentarni sklep o odobritvi jamstvene sheme v skladu s pogoji, ki jih je predlagalo ministrstvo

Vrsta ukrepa

Shema

Cilj

Ublažiti pomanjkanje likvidnosti letalske industrije in preprečiti, da bi motnje, ki jih je povzročil izbruh COVID-19, ogrozile sposobnost preživetja letalskih družb

Oblika pomoči

Državna jamstva

Proračun

Približno 6 milijard NOK

Trajanje

31. december 2020

Gospodarski sektorji

Letalska industrija

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

GIEK (norveška agencija za jamstva za izvozne kredite)

Pb 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORVEŠKA

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletnem mestu Nadzornega organa Efte: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 58/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 58/51

---

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

(2021/C 58/07)

Nadzorni organ Efte ne nasprotuje naslednjemu ukrepu državne pomoči:

| Datum sprejetja odločitve | 12. november 2020 |
| --- | --- |
| Št. zadeve | 85837 |
| Št. odločitve | 132/20/COL |
| Država Efte | Norveška |
| Regija | celotno ozemlje Norveške |
| Naziv | COVID-19 – portfeljsko jamstvo za zavarovanje komercialnih kreditov |
| Pravna podlaga | Parlamentarna resolucija („Stortingsvedtak“) o spremembi nacionalnega proračuna za leto 2020: „Prop. 1 S Tillegg 1 (2020-2021) Endring av Prop. 1 S (2021-2021) Statsbudsjettet 2021“ (še mora biti sprejeta) |
| Vrsta ukrepa | shema |
| Cilj | zagotavljanje delujočega trga zavarovanja komercialnih kreditov glede na pandemijo COVID-19 |
| Oblika pomoči | jamstva |
| Proračun | 19,820 milijarde NOK v jamstvih |
| Trajanje | do 30. junija 2021 |
| Gospodarski sektorji | zavarovanje komercialnih kreditov |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | GIEK |
| Postboks 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORVEŠKA |

Datum sprejetja odločitve

12. november 2020

Št. zadeve

85837

Št. odločitve

132/20/COL

Država Efte

Norveška

Regija

celotno ozemlje Norveške

Naziv

COVID-19 – portfeljsko jamstvo za zavarovanje komercialnih kreditov

Pravna podlaga

Parlamentarna resolucija („Stortingsvedtak“) o spremembi nacionalnega proračuna za leto 2020: „Prop. 1 S Tillegg 1 (2020-2021) Endring av Prop. 1 S (2021-2021) Statsbudsjettet 2021“ (še mora biti sprejeta)

Vrsta ukrepa

shema

Cilj

zagotavljanje delujočega trga zavarovanja komercialnih kreditov glede na pandemijo COVID-19

Oblika pomoči

jamstva

Proračun

19,820 milijarde NOK v jamstvih

Trajanje

do 30. junija 2021

Gospodarski sektorji

zavarovanje komercialnih kreditov

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

GIEK

Postboks 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORVEŠKA

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani Nadzornega organa Efte: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 58/52 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 58/52

---

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

(2021/C 58/08)

Nadzorni organ Efte ne nasprotuje naslednjemu ukrepu državne pomoči:

| Datum sprejetja odločitve | 12. november 2020 |
| --- | --- |
| Št. zadeve | 85836 |
| Št. odločitve | 133/20/COL |
| Država Efte | Norveška |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Četrta sprememba poroštvene sheme, uvedene zaradi COVID-19 |
| Pravna podlaga | Forskrift om endring i forskrift 27. mars 2020 nr. 490 til lov om statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter, FOR-2020-03-27-490 |
| Vrsta ukrepa | shema |
| Cilj | zagotovitev dostopa do likvidnosti za podjetja, ki se soočajo z nenadnim pomanjkanjem likvidnosti zaradi izbruha COVID-19 |
| Oblika pomoči | državna poroštva |
| Proračun | 50 milijard NOK (za shemo, kakor je bila spremenjena) |
| Trajanje | 26. marec 2020 – 30. junij 2021 |
| Gospodarski sektorji | vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | GIEK, The Norwegian Export Credit Guarantee Agency (Norveška agencija za jamstva za izvozne kredite) |
| Pb 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORVEŠKA |

Datum sprejetja odločitve

12. november 2020

Št. zadeve

85836

Št. odločitve

133/20/COL

Država Efte

Norveška

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Četrta sprememba poroštvene sheme, uvedene zaradi COVID-19

Pravna podlaga

Forskrift om endring i forskrift 27. mars 2020 nr. 490 til lov om statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter, FOR-2020-03-27-490

Vrsta ukrepa

shema

Cilj

zagotovitev dostopa do likvidnosti za podjetja, ki se soočajo z nenadnim pomanjkanjem likvidnosti zaradi izbruha COVID-19

Oblika pomoči

državna poroštva

Proračun

50 milijard NOK (za shemo, kakor je bila spremenjena)

Trajanje

26. marec 2020 – 30. junij 2021

Gospodarski sektorji

vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

GIEK, The Norwegian Export Credit Guarantee Agency (Norveška agencija za jamstva za izvozne kredite)

Pb 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORVEŠKA

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani Nadzornega organa Efte: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 58/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 58/53

---

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

(2021/C 58/09)

Nadzorni organ Efte ne nasprotuje naslednjemu ukrepu državne pomoči:

| Datum sprejetja odločitve | 28. oktober 2020 |
| --- | --- |
| Št. zadeve | 85631 |
| Št. odločitve | 123/20/COL |
| Država Efte | Norveška |
| Naziv | Shema nepovratnih sredstev za lokalne RTV postaje |
| Pravna podlaga | Uredba št. 166 z dne 19. februarja 2016 o subvencijah za lokalne RTV postaje |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pluralnost medijev in svoboda govora ter krepitev demokratične vloge lokalnih RTV postaj |
| Oblika pomoči | Nepovratna sredstva |
| Proračun | 22 milijonov NOK letno |
| Intenzivnost | 80 % |
| Trajanje | Od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2026 |
| Gospodarski sektorji | Mediji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Norveška agencija za medije |
| Nygata 4 |
| N-1607 Fredrikstad |
| NORVEŠKA |

Datum sprejetja odločitve

28. oktober 2020

Št. zadeve

85631

Št. odločitve

123/20/COL

Država Efte

Norveška

Naziv

Shema nepovratnih sredstev za lokalne RTV postaje

Pravna podlaga

Uredba št. 166 z dne 19. februarja 2016 o subvencijah za lokalne RTV postaje

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pluralnost medijev in svoboda govora ter krepitev demokratične vloge lokalnih RTV postaj

Oblika pomoči

Nepovratna sredstva

Proračun

22 milijonov NOK letno

Intenzivnost

80 %

Trajanje

Od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2026

Gospodarski sektorji

Mediji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Norveška agencija za medije

Nygata 4

N-1607 Fredrikstad

NORVEŠKA

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletnem mestu Nadzornega organa Efte: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 58/54 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 58/54

---

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

(2021/C 58/10)

Nadzorni organ Efte ne nasprotuje naslednjemu ukrepu državne pomoči:

| Datum sprejetja odločitve | 11. november 2020 |
| --- | --- |
| Št. zadeve | 85838 |
| Št. odločitve | 131/20/COL |
| Država Efte | Norveška |
| Naziv | Po regijah diferencirani prispevki za socialno varnost za leto 2021 |
| Pravna podlaga | Letna resolucija parlamenta o stopnjah prispevkov za socialno varnost itd. in oddelek 23-2 Zakona št. 19 z dne 28. februarja 1997 o nacionalnem sistemu zavarovanja (Folketrygdloven) |
| Vrsta ukrepa | Shema |
| Cilj | Regionalna pomoč |
| Oblika pomoči | Davčna olajšava |
| Intenzivnost | 3,1 do 12,4 |
| Trajanje | 1. januar 2021 do 31. december 2021 |
| Gospodarski sektorji | Horizontalni. Vsi sektorji, ki so zajeti v smernicah za regionalno pomoč za obdobje 2014–2021. |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Norveška vlada |

Datum sprejetja odločitve

11. november 2020

Št. zadeve

85838

Št. odločitve

131/20/COL

Država Efte

Norveška

Naziv

Po regijah diferencirani prispevki za socialno varnost za leto 2021

Pravna podlaga

Letna resolucija parlamenta o stopnjah prispevkov za socialno varnost itd. in oddelek 23-2 Zakona št. 19 z dne 28. februarja 1997 o nacionalnem sistemu zavarovanja (Folketrygdloven)

Vrsta ukrepa

Shema

Cilj

Regionalna pomoč

Oblika pomoči

Davčna olajšava

Intenzivnost

3,1 do 12,4

Trajanje

1. januar 2021 do 31. december 2021

Gospodarski sektorji

Horizontalni. Vsi sektorji, ki so zajeti v smernicah za regionalno pomoč za obdobje 2014–2021.

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Norveška vlada

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletnem mestu Nadzornega organa Efte: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 58/55 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 58/55

---

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

(2021/C 58/11)

Nadzorni organ Efte ne nasprotuje naslednjemu ukrepu državne pomoči:

| Datum sprejetja odločitve | 19. oktober 2020 |
| --- | --- |
| Št. zadeve | 85613 |
| Št. odločitve | 119/20/COL |
| Država Efte | Norveška |
| Regija | Vestfold og Telemark |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Nadomestilo zaradi pandemije COVID-19 podjetju Dyrsku’n Arrangement AS |
| Pravna podlaga | Dopis ministrstva za kmetijstvo in prehrano o dodelitvi sredstev podjetju Dyrsku’n Arrangement AS, s katerim se izvršuje sklep norveškega parlamenta z dne 9. oktobra 2020 o dodelitvi državne pomoči v višini 11,2 milijona NOK. |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Nadomestilo za škodo, ki jo je povzročil izjemen dogodek |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | 11,2 milijona NOK |
| Intenzivnost | 68,70 % (ocena) |
| Gospodarski sektorji | Organizacija konvencij in sejmov; dejavnost taborov in avtokampov; druge nastanitve |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministrstvo za kmetijstvo in prehrano |
| Postboks 8007 Dep. |
| N-0030 Oslo |
| NORVEŠKA |

Datum sprejetja odločitve

19. oktober 2020

Št. zadeve

85613

Št. odločitve

119/20/COL

Država Efte

Norveška

Regija

Vestfold og Telemark

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Nadomestilo zaradi pandemije COVID-19 podjetju Dyrsku’n Arrangement AS

Pravna podlaga

Dopis ministrstva za kmetijstvo in prehrano o dodelitvi sredstev podjetju Dyrsku’n Arrangement AS, s katerim se izvršuje sklep norveškega parlamenta z dne 9. oktobra 2020 o dodelitvi državne pomoči v višini 11,2 milijona NOK.

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Nadomestilo za škodo, ki jo je povzročil izjemen dogodek

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

11,2 milijona NOK

Intenzivnost

68,70 % (ocena)

Gospodarski sektorji

Organizacija konvencij in sejmov; dejavnost taborov in avtokampov; druge nastanitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministrstvo za kmetijstvo in prehrano

Postboks 8007 Dep.

N-0030 Oslo

NORVEŠKA

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletišču Nadzornega organa Efte: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 58/56 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 58/56

---

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

(2021/C 58/12)

Nadzorni organ Efte ne nasprotuje naslednjemu ukrepu državne pomoči:

| Datum sprejetja odločitve | 6. november 2020 |
| --- | --- |
| Št. zadeve | 85844 |
| Št. odločitve | 129/20/COL |
| Država Efte | Islandija |
| Naziv | Nepovratna sredstva za nadomestilo izgube dohodka zaradi COVID-19 |
| Pravna podlaga | Zakon o pomoči podjetjem, ki se soočajo z izgubo dohodka zaradi koronavirusne pandemije (v islandščini: lög um tekjufallsstyrki) |
| Vrsta ukrepa | Neposredna nepovratna sredstva |
| Cilj | Ohraniti raven zaposlenosti in gospodarske dejavnosti na Islandiji s podpiranjem podjetij, ki so utrpela začasno izgubo dohodka zaradi izbruha COVID-19 in ukrepov, uvedenih za boj proti širjenju virusa |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | 23,3 milijarde ISK |
| Trajanje | Do 1. maja 2021 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Islandska davčna in carinska uprava |
| Tryggvagata 19 |
| 101 Reykjavík |
| ISLANDIJA |

Datum sprejetja odločitve

6. november 2020

Št. zadeve

85844

Št. odločitve

129/20/COL

Država Efte

Islandija

Naziv

Nepovratna sredstva za nadomestilo izgube dohodka zaradi COVID-19

Pravna podlaga

Zakon o pomoči podjetjem, ki se soočajo z izgubo dohodka zaradi koronavirusne pandemije (v islandščini: lög um tekjufallsstyrki)

Vrsta ukrepa

Neposredna nepovratna sredstva

Cilj

Ohraniti raven zaposlenosti in gospodarske dejavnosti na Islandiji s podpiranjem podjetij, ki so utrpela začasno izgubo dohodka zaradi izbruha COVID-19 in ukrepov, uvedenih za boj proti širjenju virusa

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

23,3 milijarde ISK

Trajanje

Do 1. maja 2021

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Islandska davčna in carinska uprava

Tryggvagata 19

101 Reykjavík

ISLANDIJA

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani Nadzornega organa Efte: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 18.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 58/57 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 58/57

---

RAZPIS JAVNEGA NATEČAJA

(2021/C 58/13)

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira javni natečaj:

EPSO/AST/148/21

KOREKTORJI/JEZIKOVNI UREDNIKI (AST 3) za naslednje jezike:

grščina (EL), španščina (ES), estonščina (ET), irščina (GA), italijanščina (IT) in portugalščina (PT)

Razpis natečaja je objavljen v
  Uradnem listu Evropske unije C 58 A z dne 18. februarja 2021 v 24 jezikovnih različicah.

Dodatne informacije so na voljo na spletišču urada EPSO: https://epso.europa.eu/home_sl.

---

SODNI POSTOPKI

Sodišče Efte

| 18.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 58/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 58/58

---

Zahtevek za svetovalno mnenje Sodišča Efte, ki ga je vložilo Borgarting Lagmannsrett v kazenskem postopku proti P

(Zadeva E-15/20)

(2021/C 58/14)

Borgarting Lagmannsrett (pritožbeno sodišče Borgarting) je 16. oktobra 2020 pri Sodišču Efte vložilo zahtevek za svetovalno mnenje v kazenskem postopku proti P, ki ga je tajništvo Sodišča Efte prejelo 21. oktobra 2020, in sicer glede naslednjih vprašanj:

1. vprašanje

Ali člen 3 in člen 7(a) Sporazuma EGP v povezavi z Uredbo (ES) št. 883/2004, zlasti členi 4, 5 in 7 v povezavi s poglavjem 6, nasprotujeta nacionalnemu sistemu, v katerem:

| a) | je pogoj za upravičenost do dajatev za brezposelnost, da brezposelna oseba začasno biva (oppholder seg) na Norveškem (glej člen 4-2 zakona o nacionalnem zavarovanju), in |
| --- | --- |

a)

je pogoj za upravičenost do dajatev za brezposelnost, da brezposelna oseba začasno biva (oppholder seg) na Norveškem (glej člen 4-2 zakona o nacionalnem zavarovanju), in

| b) | je v nacionalni uredbi o dajatvah za brezposelnost, ki se izvaja tudi z uredbo o prenosu, predvidena izjema od obveznosti začasnega bivanja, vključno z določbo iz člena 64 Uredbe (ES) št. 883/2004? |
| --- | --- |

b)

je v nacionalni uredbi o dajatvah za brezposelnost, ki se izvaja tudi z uredbo o prenosu, predvidena izjema od obveznosti začasnega bivanja, vključno z določbo iz člena 64 Uredbe (ES) št. 883/2004?

2. vprašanje

Ne glede na odgovor na prvo vprašanje: Ali sistem, kot je opisan v prvem vprašanju, predstavlja omejitev v smislu pravil Sporazuma EGP o prostem gibanju, vključno s členi 28, 29 in 36?

Če je odgovor pritrdilen: Ali je mogoče takšno omejitev upravičiti s sklicevanjem na to,

| i. | da se običajno šteje, da začasno bivanje v pristojni državi brezposelni osebi zagotavlja več spodbud in boljše možnosti za uspešno iskanje zaposlitve, vključno z možnostjo hitrega začetka dela; |
| --- | --- |

i.

da se običajno šteje, da začasno bivanje v pristojni državi brezposelni osebi zagotavlja več spodbud in boljše možnosti za uspešno iskanje zaposlitve, vključno z možnostjo hitrega začetka dela;

| ii. | da se običajno šteje, da začasno bivanje v pristojni državi brezposelni osebi pomaga, da je na razpolago službam za zaposlovanje, in da prisotnost na Norveškem javni upravi omogoča, da spremlja, ali brezposelna oseba izpolnjuje pogoje za prejemanje denarnih dajatev, ki se izplačujejo v primeru brezposelnosti, vključno s tem, da je brezposelna oseba dejansko brezposelna in nima skritih virov dohodka, da dejansko in aktivno išče zaposlitev ali sodeluje v drugih dejavnostih, namenjenih iskanju zaposlitve; |
| --- | --- |

ii.

da se običajno šteje, da začasno bivanje v pristojni državi brezposelni osebi pomaga, da je na razpolago službam za zaposlovanje, in da prisotnost na Norveškem javni upravi omogoča, da spremlja, ali brezposelna oseba izpolnjuje pogoje za prejemanje denarnih dajatev, ki se izplačujejo v primeru brezposelnosti, vključno s tem, da je brezposelna oseba dejansko brezposelna in nima skritih virov dohodka, da dejansko in aktivno išče zaposlitev ali sodeluje v drugih dejavnostih, namenjenih iskanju zaposlitve;

| iii. | da se običajno šteje, da začasno bivanje v pristojni državi službam za zaposlovanje zagotavlja boljše možnosti za oceno, ali se brezposelna oseba ustrezno spremlja, in |
| --- | --- |

iii.

da se običajno šteje, da začasno bivanje v pristojni državi službam za zaposlovanje zagotavlja boljše možnosti za oceno, ali se brezposelna oseba ustrezno spremlja, in

| iv. | da nacionalni sistem omogoča prejemanje dajatev za brezposelnost v drugi državi EGP pod pogoji iz Uredbe (ES) št. 883/2004. |
| --- | --- |

iv.

da nacionalni sistem omogoča prejemanje dajatev za brezposelnost v drugi državi EGP pod pogoji iz Uredbe (ES) št. 883/2004.

3. vprašanje

Kolikor to zahtevata odgovora na prvo in drugo vprašanje, se postavijo enaka vprašanja v zvezi z Direktivo 2004/38/ES, vključno s členi 4, 6 in 7.

4. vprašanje

Obtoženec je obtožen, da je upravnemu organu NAV dal lažno izjavo v zvezi z začasnim bivanjem v drugi državi EGP in ga s tem preslepil, da mu je izplačeval dajatve za brezposelnost, do katerih ni bil upravičen, saj je v skladu z zakonom o nacionalnem zavarovanju pogoj za prejemanje dajatev za brezposelnost začasno bivanje (opphold) na Norveškem. Ali je glede na prenos Uredbe (ES) št. 883/2004 v norveško zakonodajo (glej prvo vprašanje) uporaba določb kazenskega zakonika o goljufiji in dajanju lažne izjave v primeru, kakršen je obravnavani, v skladu s temeljnimi načeli prava EGP, kot sta načelo jasnosti in načelo pravne varnosti?

5. vprašanje

Ali je v konkretnem primeru, kakršen je obravnavani, in glede na prenos Uredbe (ES) št. 883/2004 v norveško zakonodajo (glej prvo vprašanje) kazenska sankcija v skladu z načelom sorazmernosti?

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 18.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 58/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 58/60

---

Obvestilo o začetku

protidampinškega postopka
  za uvoz kalcijevega silicida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

(2021/C 58/15)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), prejela pritožbo o domnevnem dampinškem uvozu kalcijevega silicida (v nadaljnjem besedilu CaSi) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki povzroča škodo (2) industriji Unije.

1.   Pritožba

Pritožbo je 4. januarja 2021 vložilo združenje Euroalliages (v nadaljnjem besedilu: pritožnik), tj. združenje, ki zastopa vse proizvajalce kalcijevega silicida v Uniji. Pritožba je bila vložena v imenu industrije kalcijevega silicida v Uniji v smislu člena 5(4) osnovne uredbe.

Odprta različica pritožbe in analiza ravni podpore pritožbi s strani proizvajalcev Unije sta na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem. Oddelek 5.6 tega obvestila vsebuje informacije glede dostopa zainteresiranih strani do dokumentacije.

2.   Izdelek v preiskavi

Izdelek v tej preiskavi je zlitina ali spojina, ki vsebuje 16 mas. % ali več kalcija, 45 mas. % ali več silicija, manj kot 14 mas. % železa in ne več kot 10 mas. % katerega koli drugega elementa; ne glede na to, ali je predložen v razsutem stanju, pakiran v vrečah ali jeklenih bobnih, obdan z jeklenimi ploščami (ali s polnjeno žico) ali predložen drugače (v nadaljnjem besedilu: izdelek v preiskavi). Običajno se zanj uporablja poimenovanje kalcijev silicid (v nadaljnjem besedilu: CaSi).

Vse zainteresirane strani, ki želijo predložiti informacije o obsegu izdelka, morajo to storiti v 10 dneh od datuma objave tega obvestila (3).

3.   Trditev o dampingu

Izdelek, ki se domnevno uvaža po dampinških cenah, je izdelek v preiskavi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK ali zadevna država), ki se trenutno uvršča pod oznaki KN ex 7202 99 80 in ex 2850 00 60 (oznaki TARIC 7202998030 in 2850006091). Oznaki KN in TARIC sta zgolj informativni.

Pritožnik je trdil, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v LRK zaradi obstoja znatnih izkrivljanj v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe.

Da bi utemeljil trditve o znatnih izkrivljanjih, se je skliceval na informacije iz delovnega dokumenta služb Komisije o znatnem izkrivljanju v gospodarstvu LRK z dne 20. decembra 2017 (4). Pritožnik se je zlasti oprl na specifičen oddelek o izkrivljanju dejavnikov proizvodnje in na oddelek o surovinah, kot so apnenec in kremen ter drugi vhodni materiali, ter na poglavja o splošnih izkrivljanjih v zvezi z energijo in električno energijo. Pritožnik se je skliceval tudi na sektorsko študijo o kitajskem trgu železovih zlitin (5), v kateri je navedeno, da na kitajsko industrijo železovih zlitin močno vpliva vlada, saj se ta vanjo samovoljno vmešava, in sklenjeno, da kitajske družbe v tej industriji „delujejo v izkrivljenem tržnem okolju, v katerem ni dovoljena konkurenca, ki bi strukturirala domači trg in ga prilagodila globalnim trgom.“ Nazadnje se je pritožnik oprl na ugotovitve in sklepe iz Uredbe (EU) 2020/909 o pregledu zaradi izteka protidampinških ukrepov z dne 30. junija 2020 o fero-siliciju, v kateri je bilo ugotovljeno, da na kitajsko industrijo železovih zlitin močno vpliva izkrivljanje. Ta ugotovitev velja za celotno industrijo železovih zlitin, ki vključuje CaSi (6).

Posledično z vidika člena 2(6a)(a) osnovne uredbe trditev o dampingu temelji na primerjavi konstruirane normalne vrednosti na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odraža neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, z izvozno ceno (na ravni franko tovarna) izdelka v preiskavi, kadar se prodaja za izvoz v Unijo. Na podlagi tega so izračunane stopnje dampinga za zadevno državo znatne.

Glede na razpoložljive informacije Komisija meni, da obstaja dovolj dokazov v skladu s členom 5(9) osnovne uredbe, ki kažejo, da zaradi znatnega izkrivljanja, ki vpliva na cene in stroške, uporaba domačih cen in stroškov v zadevni državi ni ustrezna, kar upravičuje začetek preiskave na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe.

Poročilo o državi je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino (7). Vsi dokazi za poseganje države in izkrivljanja v sektorju kalcijevega silicida so del odprte različice pritožbe in so na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem.

4.   Trditev o škodi, vzročni zvezi in izkrivljanju v zvezi s surovinami

4.1   
  Trditev o škodi in vzročni zvezi

Pritožnik je predložil dokaze, da se je uvoz izdelka v preiskavi iz zadevne države znatno povečal po absolutnem obsegu in po tržnem deležu.

Iz dokazov, ki jih je predložil pritožnik, je razvidno, da so obseg in cene uvoženega izdelka v preiskavi med drugim negativno vplivali na količine, prodane v EU, in raven zaračunanih cen industrije Unije, kar znatno škodi celotnemu poslovanju, finančnemu stanju in stanju na področju zaposlovanja industrije Unije.

4.2   
  Trditev o izkrivljanju v zvezi s surovinami

Pritožnik je predložil zadostne dokaze o izkrivljanju cen surovin, zlasti prek sistema z dvojnimi cenami, v zvezi z izdelkom v preiskavi v Ljudski republiki Kitajski. Iz predloženih dokazov je razvidno, da električna energija predstavlja 20 % proizvodnih stroškov izdelka v preiskavi. Pritožba vsebuje tudi primerjavo cen električne energije v severnih provincah LRK, v katerih se nahajajo glavni izvozniki CaSi, in izvozne cene električne energije, ki se izvaža iz istih provinc, pri čemer iz te primerjave izhaja, da je slednja cena dosledno znatno višja. Poleg tega pritožba navaja, da je zaradi tega izkrivljanja cena električne energije na trgu LRK znatno nižja v primerjavi s cenami na reprezentativnem mednarodnem trgu.

Zato bodo v skladu s členom 7(2a) osnovne uredbe med preiskavo preučena domnevna izkrivljanja, da se oceni, ali bi za odpravo škode v zvezi z Ljudsko republiko Kitajsko po potrebi zadostovala stopnja dajatve, ki je nižja od stopnje dampinga. Če se med preiskavo ugotovijo druga izkrivljanja iz člena 7(2a) osnovne uredbe, lahko preiskava zajame tudi ta druga izkrivljanja.

5.   Postopek

Po posredovanju informacij državam članicam je Komisija ugotovila, da je pritožbo vložila industrija Unije oziroma je bila vložena v njenem imenu in da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek postopka, zato začenja preiskavo v skladu s členom 5 osnovne uredbe.

S preiskavo bo ugotovila, ali gre pri izdelku v preiskavi s poreklom iz zadevne države za damping in ali je ta industriji Unije povzročil škodo.

Če se to potrdi, bo s preiskavo preučila, ali je uvedba ukrepov v interesu Unije v skladu s členom 21 osnovne uredbe. V primeru uporabe člena 7(2a) osnovne uredbe bo v okviru preiskave opravljen preskus interesa Unije v skladu s členom 7(2b) navedene uredbe.

Z Uredbo (EU) 2018/825 Evropskega parlamenta in Sveta (8), ki je začela veljati 8. junija 2018 (sveženj o posodobitvi instrumentov trgovinske zaščite), so bile uvedene znatne spremembe časovnega razporeda in rokov, ki so se prej uporabljali v protidampinških postopkih. Skrajšani so roki za prispevke zainteresiranih strani, zlasti v zgodnji fazi preiskav.

Komisija strani opozarja tudi, da je bilo v zvezi z izbruhom COVID-19 objavljeno obvestilo (9) o posledicah izbruha COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave, na katerega se je mogoče sklicevati v tem postopku.

5.1   
  Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

Preiskava dampinga in škode bo zajela obdobje od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, bo zajela obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

5.2   
  Pripombe o pritožbi in začetku preiskave

Vse zainteresirane strani, ki želijo izraziti svoje mnenje o pritožbi (vključno z zadevami, ki se nanašajo na škodo in vzročno zvezo) ali o kakršnih koli vidikih v zvezi z začetkom preiskave (vključno s stopnjo podpore pritožbi), morajo to storiti v 37 dneh od datuma objave tega obvestila.

Vsako zahtevo za zaslišanje v zvezi z začetkom preiskave je treba vložiti v 15 dneh od datuma objave tega obvestila.

5.3   
  Postopek za ugotavljanje dampinga

Proizvajalci izvozniki (10) izdelka v preiskavi so pozvani k sodelovanju v preiskavi Komisije.

5.3.1   Preiskava proizvajalcev izvoznikov

5.3.1.1   Postopek za izbor proizvajalcev izvoznikov, ki jih je treba preiskati v LRK

(a)   Vzorčenje

Ker lahko postopek vključuje veliko število proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države in da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, lahko Komisija izbere vzorec in tako ustrezno omeji število proizvajalcev izvoznikov, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“). Vzorčenje bo izvedla v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, poziva vse proizvajalce izvoznike ali njihove predstavnike, naj ji v sedmih dneh od datuma objave tega obvestila sporočijo informacije o svojih družbah. Te informacije je treba sporočiti prek povezave TRON.tdi na naslednjem spletnem naslovu:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/ecba917e-c736-0124-915b-dee5fe7dca5e

Podatki o dostopu do platforme Tron so na voljo v oddelkih 5.6 in 5.8.

Komisija se bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za izbor vzorca proizvajalcev izvoznikov, obrnila tudi na organe LRK, po potrebi pa tudi na vsa znana združenja proizvajalcev izvoznikov.

Če je vzorec potreben, so proizvajalci izvozniki lahko izbrani na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Komisija bo o družbah, izbranih v vzorec, uradno obvestila vse znane proizvajalce izvoznike, organe LRK in združenja proizvajalcev izvoznikov, po potrebi prek organov LRK.

Ko bo Komisija prejela potrebne informacije za izbor vzorca proizvajalcev izvoznikov, bo zadevne strani obvestila o svoji odločitvi, ali so vključene v vzorec. Vzorčeni proizvajalci izvozniki bodo morali predložiti izpolnjen vprašalnik v 30 dneh od datuma uradnega obvestila o njihovi vključitvi v vzorec, če ni določeno drugače.

Komisija bo k dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, dodala obvestilo, ki bo odražalo izbor vzorca. Kakršne koli pripombe o izboru vzorca morajo prispeti v treh dneh od datuma uradnega obvestila o odločitvi glede vzorca.

Izvod vprašalnika za proizvajalce izvoznike je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

Vprašalnik bo na voljo tudi vsem znanim združenjem proizvajalcev izvoznikov in organom LRK.

Brez poseganja v morebitno uporabo člena 18 osnovne uredbe se bodo proizvajalci izvozniki, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec, vendar vanj niso bili izbrani, šteli za sodelujoče (v nadaljnjem besedilu: nevzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki). Brez poseganja v oddelek 5.3.1.1(b) protidampinška stopnja, ki se lahko uporablja za uvoz nevzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ne bo presegla tehtane povprečne stopnje dampinga, ugotovljene za proizvajalce izvoznike iz vzorca (11).

(b)   Individualna stopnja dampinga za proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec

Nevzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki lahko v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe zahtevajo, da Komisija zanje določi individualne stopnje dampinga. Proizvajalci izvozniki, ki želijo zahtevati individualno stopnjo dampinga, morajo izpolniti vprašalnik in ga pravilno izpolnjenega predložiti v 30 dneh od datuma uradnega obvestila o izboru vzorca, če ni določeno drugače. Izvod vprašalnika za proizvajalce izvoznike je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

Komisija bo preučila, ali se nevzorčenim sodelujočim proizvajalcem izvoznikom lahko odobri individualna stopnja dajatve v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe.

Vendar morajo nevzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki zahtevajo individualno stopnjo dampinga, vedeti, da lahko Komisija odloči, da ne bo določila individualnih stopenj dampinga, če je na primer nevzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov toliko, da bi bila določitev individualnih stopenj preveliko breme in bi preprečila pravočasen zaključek preiskave.

5.3.2   Dodatni postopek v zvezi z zadevno državo zaradi znatnih izkrivljanja

Ob upoštevanju določb tega obvestila so vse zainteresirane strani pozvane, da izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze glede uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe. Komisija mora te informacije in dokaze prejeti v 37 dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače.

Komisija zlasti poziva vse zainteresirane strani, da izrazijo svoja stališča o surovinah in oznakah harmoniziranega sistema (HS), predloženih v pritožbi, predlagajo primerne reprezentativne države in sporočijo identiteto proizvajalcev izdelka v preiskavi v predlaganih državah. Komisija mora te informacije in dokaze prejeti v 15 dneh od datuma objave tega obvestila.

V skladu s točko (e) člena 2(6a) osnovne uredbe bo Komisija kmalu po začetku z obvestilom k dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, obvestila strani v preiskavi o zadevnih virih, vključno z izborom primerne reprezentativne tretje države, ki jo namerava uporabiti za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a), če je to potrebno. Strani v preiskavi imajo v skladu s členom 2(6a)(e) na voljo deset dni za pripombe na obvestilo. V skladu z informacijami, ki jih ima na voljo Komisija, je možna primerna reprezentativna tretja država Brazilija.

Da bi dokončno izbrala primerno reprezentativno tretjo državo, bo Komisija preučila, ali so te tretje države po gospodarski razvitosti podobne LRK, ali v teh tretjih državah potekata proizvodnja in prodaja izdelka v preiskavi ter ali so ustrezni podatki na voljo. Kadar je reprezentativnih tretjih držav več, se prednost nameni državam z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to ustrezno.

V okviru tega postopka Komisija vse proizvajalce izvoznike v LRK poziva, da ji v 15 dneh od datuma objave tega obvestila predložijo informacije o materialih (surovih in obdelanih) in energiji, uporabljenih pri proizvodnji izdelka v preiskavi. Te informacije je treba sporočiti prek povezave TRON.tdi na naslednjem spletnem naslovu:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/4848756d-ef04-defb-9797-7f02776792b7

Podatki o dostopu do platforme Tron so na voljo v oddelkih 5.6 in 5.8.

Poleg tega je treba kakršne koli informacije o dejstvih za ovrednotenje stroškov in cen v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe predložiti v 65 dneh od datuma objave tega obvestila. Take informacije o dejstvih je treba pridobiti izključno iz javno dostopnih virov.

5.3.3   Preiskava nepovezanih uvoznikov (12) (13)

Nepovezani uvozniki izdelka v preiskavi iz LRK v Unijo so pozvani k sodelovanju v tej preiskavi.

Ker lahko postopek vključuje veliko število nepovezanih uvoznikov in da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, lahko Komisija izbere vzorec in tako ustrezno omeji število nepovezanih uvoznikov, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“). Vzorčenje bo izvedla v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, poziva vse nepovezane uvoznike ali njihove predstavnike, naj ji v sedmih dneh od datuma objave tega obvestila sporočijo informacije o svojih družbah, ki se zahtevajo v Prilogi k temu obvestilu.

Komisija se lahko za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za izbor vzorca nepovezanih uvoznikov, obrne tudi na vsa znana združenja uvoznikov.

Če je vzorec potreben, so uvozniki lahko izbrani na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje izdelka v preiskavi v Uniji, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati.

Ko bo Komisija prejela potrebne informacije za izbor vzorca, bo zadevne strani obvestila o svoji odločitvi o vzorcu uvoznikov. Komisija bo k dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, dodala tudi obvestilo, ki bo odražalo izbor vzorca. Kakršne koli pripombe o izboru vzorca morajo prispeti v treh dneh od datuma uradnega obvestila o odločitvi glede vzorca.

Komisija bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, dala na voljo vprašalnike vzorčenim nepovezanim uvoznikom. Te strani morajo predložiti izpolnjen vprašalnik v 30 dneh od datuma uradnega obvestila o odločitvi glede vzorca, če ni določeno drugače.

Izvod vprašalnika za uvoznike je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

5.4   
  Postopek za ugotavljanje škode in preiskava proizvajalcev Unije

Komisija bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za preiskavo v zvezi s proizvajalci Unije, dala na voljo vprašalnike znanim proizvajalcem Unije, in sicer:

| — | OFZ, a.s., Istebné |
| --- | --- |

—

OFZ, a.s., Istebné

| — | Ferropem |
| --- | --- |

—

Ferropem

Če ni določeno drugače, morajo navedeni proizvajalci Unije izpolnjene vprašalnike predložiti v 37 dneh od datuma objave tega obvestila.

Komisija poziva vse ostale proizvajalce Unije, naj se ji, če ni določeno drugače, javijo najpozneje v 7 dneh po objavi tega obvestila, po možnosti po elektronski pošti, in zahtevajo vprašalnik.

Izvod vprašalnika za proizvajalce izvoznike je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

5.5   
  Postopek za oceno interesa Unije v primeru trditev o izkrivljanju v zvezi s surovinami

Komisija bo v primeru izkrivljanj v zvezi s surovinami, kot so opredeljena v členu 7(2a) osnovne uredbe, opravila preskus interesa Unije v skladu s členom 7(2)(b) navedene uredbe. Če se Komisija pri določanju stopnje dajatev, za katere velja člen 7 navedene uredbe, odloči, da bo uporabila člen 7(2), bo izvedla preskus interesa Unije v skladu s členom 21.

Zainteresirane strani so pozvane, da predložijo vse ustrezne informacije, ki bodo Komisiji omogočile, da ugotovi, ali je v interesu Unije, da določi raven ukrepov v skladu s členom 7(2a) osnovne uredbe. Zainteresirane strani so zlasti pozvane, naj zagotovijo vse informacije o neizkoriščenih zmogljivostih v zadevni državi, o konkurenci za surovine in o učinku na dobavne verige za podjetja v Uniji. Če ni sodelovanja, lahko Komisija ugotovi, da je v skladu z interesom Unije, da se uporabi člen 7(2a) osnovne uredbe.

Če se Komisija odloči za uporabo člena 7(2) osnovne uredbe, bo v skladu s členom 21 sprejela odločitev o tem, ali bi bilo sprejetje protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije. Proizvajalci Unije, uvozniki in njihova reprezentativna združenja, uporabniki in njihova reprezentativna združenja, sindikati in reprezentativne potrošniške organizacije so pozvani, naj Komisiji predložijo informacije glede interesa Unije.

Informacije v zvezi z oceno interesa Unije je treba predložiti v 37 dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače. Te informacije lahko predložijo v prosti obliki ali izpolnijo vprašalnik, ki ga pripravi Komisija. Izvod vprašalnika, vključno z vprašalnikom za uporabnike izdelka v preiskavi, je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514. V vsakem primeru se bodo informacije, predložene v skladu s členom 21, upoštevale samo, če bodo podprte z dokazanimi dejstvi, veljavnimi v času predložitve.

5.6   
  Zainteresirane strani

Da bi lahko zainteresirane strani, na primer proizvajalci izvozniki, proizvajalci Unije, uvozniki in njihova reprezentativna združenja, uporabniki in njihova reprezentativna združenja, sindikati ter reprezentativne potrošniške organizacije, sodelovale v preiskavi, morajo najprej dokazati dejansko povezavo med svojimi dejavnostmi in izdelkom v preiskavi.

Proizvajalce izvoznike, proizvajalce Unije, uvoznike in reprezentativna združenja, ki so dali na voljo informacije v skladu s postopki, ki so opisani v oddelkih 5.3.1, 5.3.3 in 5.4, je treba obravnavati kot zainteresirane strani, če obstaja dejanska povezava med njihovimi dejavnostmi in izdelkom v preiskavi.

Druge strani bodo lahko sodelovale pri preiskavi kot zainteresirana stran od trenutka, ko se javijo, in pod pogojem, da obstaja dejanska povezava med njihovimi dejavnostmi in izdelkom v preiskavi. Obravnava v smislu zainteresirane strani ne vpliva na uporabo člena 18 osnovne uredbe.

Dostop do dokumentacije, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, je na voljo prek spletišča Tron.tdi na naslednjem naslovu: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Za dostop upoštevajte navodila na navedeni spletni strani (14).

5.7   
  Možnost zaslišanja s strani preiskovalnih služb Komisije

Vse zainteresirane strani lahko zahtevajo, da jih zaslišijo preiskovalne službe Komisije.

Zahtevek za zaslišanje morajo vložiti pisno in navesti razloge zanj ter predložiti povzetek tega, o čemer želijo razpravljati na zaslišanju. Zaslišanje bo omejeno na vprašanja, ki so jih zainteresirane strani vnaprej pisno določile.

Časovni okvir za zaslišanja je naslednji:

| (i) | Za vsa zaslišanja pred rokom za uvedbo začasnih ukrepov je treba vložiti zahtevek v 15 dneh od datuma objave tega obvestila, zaslišanje pa se običajno izvede v 60 dneh od datuma objave tega obvestila. |
| --- | --- |

(i)

Za vsa zaslišanja pred rokom za uvedbo začasnih ukrepov je treba vložiti zahtevek v 15 dneh od datuma objave tega obvestila, zaslišanje pa se običajno izvede v 60 dneh od datuma objave tega obvestila.

| (ii) | Po fazi začasnih ugotovitev je treba vložiti zahtevek v petih dneh od datuma razkritja začasnih ugotovitev ali opisnega lista, zaslišanje pa se običajno izvede v 15 dneh od datuma uradnega obvestila o razkritju ali datuma opisnega lista. |
| --- | --- |

(ii)

Po fazi začasnih ugotovitev je treba vložiti zahtevek v petih dneh od datuma razkritja začasnih ugotovitev ali opisnega lista, zaslišanje pa se običajno izvede v 15 dneh od datuma uradnega obvestila o razkritju ali datuma opisnega lista.

| (iii) | V fazi dokončnih ugotovitev je treba vložiti zahtevek v treh dneh od datuma dokončnega razkritja, zaslišanje pa se običajno izvede v obdobju, ki je odobreno za predložitev pripomb o dokončnem razkritju. Če se izvede dodatno dokončno razkrije, je treba zahtevek vložiti takoj po prejemu tega dodatnega dokončnega razkritja, zaslišanje pa se običajno izvede v roku za predložitev pripomb o tem razkritju. |
| --- | --- |

(iii)

V fazi dokončnih ugotovitev je treba vložiti zahtevek v treh dneh od datuma dokončnega razkritja, zaslišanje pa se običajno izvede v obdobju, ki je odobreno za predložitev pripomb o dokončnem razkritju. Če se izvede dodatno dokončno razkrije, je treba zahtevek vložiti takoj po prejemu tega dodatnega dokončnega razkritja, zaslišanje pa se običajno izvede v roku za predložitev pripomb o tem razkritju.

Navedeni časovni okvir ne posega v pravico služb Komisije, da v ustrezno utemeljenih primerih sprejmejo zaslišanja zunaj časovnega okvira, in pravico Komisije, da v ustrezno utemeljenih primerih zavrne zaslišanja. Če službe Komisije zavrnejo zahtevek za zaslišanje, se zadevna stran obvesti o razlogih za tako zavrnitev.

Načeloma se na zaslišanjih ne bodo predložile informacije o dejstvih, ki jih dokumentacija še ne vsebuje. Kljub temu se lahko v interesu dobrega upravljanja in da bi službe Komisije lahko napredovale pri preiskavi, zainteresiranim stranem omogoči predložitev novih informacij o dejstvih po zaslišanju.

5.8   
  Navodila za predložitev pisnih stališč in izpolnjenih vprašalnikov ter korespondenco

Za informacije, ki se predložijo Komisiji za namen preiskav trgovinske zaščite, ni mogoče uveljavljati avtorskih pravic. Preden zainteresirane strani Komisiji predložijo informacije in/ali podatke, za katere veljajo avtorske pravice tretje osebe, morajo imetnika avtorskih pravic zaprositi za posebno dovoljenje, s katerim ta Komisiji izrecno dovoli (a) uporabo informacij in podatkov za namen tega postopka trgovinske zaščite in (b) predložitev informacij in/ali podatkov zainteresiranim stranem v tej preiskavi v obliki, ki jim omogoča, da uveljavljajo svojo pravico do obrambe.

Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, ki jih zahteva to obvestilo, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane strani predložijo kot zaupne, se označijo s „Sensitive“ (15). Zainteresirane strani, ki bodo predložile informacije v tej preiskavi, so pozvane, naj obrazložijo svoj zahtevek za zaupno obravnavo.

Če zainteresirane strani predložijo informacije z oznako „Sensitive“, jim morajo v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priložiti nezaupni povzetek in ga označiti s „For inspection by interested parties“. Ti povzetki morajo biti dovolj podrobni, da zajamejo bistvo zaupnih informacij.

Če zainteresirana stran, ki je predložila zaupne informacije, ne utemelji svoje zahteve za zaupno obravnavo ali ne priloži nezaupnega povzetka v predpisani obliki in z zahtevano kakovostjo, lahko Komisija zanemari take informacije, razen če je mogoče na osnovi primernega vira dokazati, da so informacije pravilne.

Zainteresirane strani so pozvane, da prek povezave TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) pošljejo vsa stališča in zahtevke, tudi skenirane kopije pooblastil in potrdil. Če zainteresirane strani uporabijo povezavo TRON.tdi ali elektronsko pošto, pomeni, da se strinjajo s pravili, ki veljajo za elektronsko pošiljanje, kot so navedena v dokumentu „KORESPONDENCA Z EVROPSKO KOMISIJO V ZADEVAH GLEDE TRGOVINSKE ZAŠČITE“, ki je objavljen na spletišču Generalnega direktorata za trgovino: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Zainteresirane strani morajo v sporočilu navesti svoje ime, naslov, telefonsko številko in veljaven elektronski naslov ter zagotoviti, da gre za uraden in delujoč poslovni elektronski naslov podjetja, ki se pregleduje in uporablja vsak dan. Komisija bo po prejemu kontaktnih podatkov z zainteresiranimi stranmi komunicirala zgolj prek povezave TRON.tdi ali po elektronski pošti, razen če te izrecno zaprosijo za prejemanje vseh dokumentov Komisije po drugi poti ali če vrsta dokumenta zahteva uporabo priporočene pošte. Zainteresirane strani lahko nadaljnja pravila in informacije v zvezi s korespondenco s Komisijo, vključno z veljavnimi načeli za predložitev stališč prek povezave TRON.tdi in po elektronski pošti, najdejo v zgoraj navedenih navodilih za komuniciranje z zainteresiranimi stranmi.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov:

Za vprašanja v zvezi z dampingom:

TRADE-AD679-CALCIUM-SILICON-DUMPING@ec.europa.eu

Za vprašanja v zvezi s škodo:

TRADE-AD679-CALCIUM-SILICON-INJURY@ec.europa.eu

6.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 6(9) osnovne uredbe običajno zaključi v 13 mesecih, vendar ne pozneje kot v 14 mesecih po objavi tega obvestila. V skladu s členom 7(1) osnovne uredbe se lahko začasni ukrepi običajno uvedejo najpozneje v sedmih mesecih, v vsakem primeru pa najpozneje v osmih mesecih po objavi tega obvestila.

Komisija v skladu s členom 19a osnovne uredbe zagotovi informacije o načrtovani uvedbi začasnih dajatev štiri tedne pred uvedbo začasnih ukrepov. Zainteresirane strani bodo imele na voljo tri delovne dni za pisne pripombe o točnosti izračunov.

V primerih, ko Komisija ne namerava uvesti začasnih dajatev, temveč nadaljevati preiskavo, se zainteresirane strani o neuvedbi dajatev obvestijo z opisnim listom štiri tedne pred iztekom roka iz člena 7(1) osnovne uredbe.

Zainteresirane strani imajo na voljo 15 dni, da predložijo pisne pripombe o začasnih ugotovitvah ali opisnem listu, in 10 dni, da predložijo pisne pripombe o dokončnih ugotovitvah, če ni določeno drugače. Po potrebi se v dodatnih dokončnih razkritjih določi rok, v katerem zainteresirane strani predložijo pisne pripombe.

7.   Predložitev informacij

Praviloma lahko zainteresirane strani predložijo informacije le v rokih, določenih v oddelkih 5 in 6 tega obvestila. Pri predložitvi katerih koli drugih informacij, ki niso zajete v teh oddelkih, je treba upoštevati naslednji časovni razpored:

| (i) | Vse informacije za fazo začasnih ugotovitev je treba predložiti v 70 dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače. |
| --- | --- |

(i)

Vse informacije za fazo začasnih ugotovitev je treba predložiti v 70 dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače.

| (ii) | Zainteresirane strani v fazi začasnih ugotovitev po roku za predložitev pripomb o razkritju začasnih ugotovitev ali opisnem listu ne bi smele predložiti novih informacij o dejstvih, če ni določeno drugače. Po tem roku lahko zainteresirane strani predložijo nove informacije o dejstvih, če lahko dokažejo, da so take nove informacije o dejstvih potrebne za izpodbijanje trditev o dejstvih drugih zainteresiranih strani, in pod pogojem, da se take nove informacije o dejstvih lahko preverijo v razpoložljivem času, da se preiskava pravočasno zaključi. |
| --- | --- |

(ii)

Zainteresirane strani v fazi začasnih ugotovitev po roku za predložitev pripomb o razkritju začasnih ugotovitev ali opisnem listu ne bi smele predložiti novih informacij o dejstvih, če ni določeno drugače. Po tem roku lahko zainteresirane strani predložijo nove informacije o dejstvih, če lahko dokažejo, da so take nove informacije o dejstvih potrebne za izpodbijanje trditev o dejstvih drugih zainteresiranih strani, in pod pogojem, da se take nove informacije o dejstvih lahko preverijo v razpoložljivem času, da se preiskava pravočasno zaključi.

| (iii) | Da bi Komisija lahko zaključila preiskavo v obveznih rokih, ne bo sprejemala stališč zainteresiranih strani po poteku roka za predložitev pripomb o dokončnem razkritju ali, če je ustrezno, po poteku roka za predložitev pripomb o dodatnem dokončnem razkritju. |
| --- | --- |

(iii)

Da bi Komisija lahko zaključila preiskavo v obveznih rokih, ne bo sprejemala stališč zainteresiranih strani po poteku roka za predložitev pripomb o dokončnem razkritju ali, če je ustrezno, po poteku roka za predložitev pripomb o dodatnem dokončnem razkritju.

8.   Možnost za pripombe na stališča drugih strani

Da se zagotovijo pravice do obrambe, bi morale imeti zainteresirane strani možnost, da predložijo pripombe na informacije, ki so jih predložile druge zainteresirane strani. Pri tem lahko zainteresirane strani obravnavajo le vprašanja v zvezi s stališči drugih zainteresiranih strani in ne smejo sprožiti novih vprašanj.

Take pripombe je treba predložiti v naslednjem časovnem okviru:

| (i) | Vse pripombe na informacije, ki so jih druge zainteresirane strani predložile pred rokom za uvedbo začasnih ukrepov, je treba predložiti najpozneje na 75. dan od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače. |
| --- | --- |

(i)

Vse pripombe na informacije, ki so jih druge zainteresirane strani predložile pred rokom za uvedbo začasnih ukrepov, je treba predložiti najpozneje na 75. dan od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače.

| (ii) | Pripombe na informacije, ki so jih druge zainteresirane strani predložile v zvezi z razkritjem začasnih ugotovitev ali opisnim listom, je treba predložiti v 7 dneh po izteku roka za predložitev pripomb o začasnih ugotovitvah, če ni določeno drugače. |
| --- | --- |

(ii)

Pripombe na informacije, ki so jih druge zainteresirane strani predložile v zvezi z razkritjem začasnih ugotovitev ali opisnim listom, je treba predložiti v 7 dneh po izteku roka za predložitev pripomb o začasnih ugotovitvah, če ni določeno drugače.

| (iii) | Pripombe o informacijah, ki so jih druge zainteresirane strani predložile po dokončnem razkritju, je treba predložiti v 3 dneh po izteku roka za predložitev pripomb o dokončnem razkritju, če ni določeno drugače. Če se izvede dodatno dokončno razkritje, je treba pripombe o informacijah, ki so jih druge zainteresirane strani predložile po tem razkritju, predložiti v enem dnevu po izteku roka za predložitev pripomb o tem razkritju, če ni določeno drugače. |
| --- | --- |

(iii)

Pripombe o informacijah, ki so jih druge zainteresirane strani predložile po dokončnem razkritju, je treba predložiti v 3 dneh po izteku roka za predložitev pripomb o dokončnem razkritju, če ni določeno drugače. Če se izvede dodatno dokončno razkritje, je treba pripombe o informacijah, ki so jih druge zainteresirane strani predložile po tem razkritju, predložiti v enem dnevu po izteku roka za predložitev pripomb o tem razkritju, če ni določeno drugače.

Navedeni časovni okvir ne posega v pravico Komisije, da v ustrezno utemeljenih primerih od zainteresiranih strani zahteva dodatne informacije.

9.   Podaljšanje rokov iz tega obvestila

Kakršno koli podaljšanje rokov iz tega obvestila se lahko zahteva le v izjemnih okoliščinah in se odobri le, če je ustrezno utemeljeno.

Kakršno koli podaljšanje roka za izpolnitev vprašalnikov bo v vsakem primeru običajno omejeno na tri dni in praviloma ne bo presegalo sedmih dni.

V zvezi z roki za predložitev drugih informacij iz obvestila o začetku je podaljšanje omejeno na tri dni, razen če so dokazane izjemne okoliščine.

10.   Nesodelovanje

Če katera koli zainteresirana stran zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne predloži v predpisanih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo začasne ali dokončne ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te morda ne bodo upoštevale, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva.

Če zainteresirana stran ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stran manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

Če se odgovor ne predloži v računalniški obliki, se to ne šteje za nesodelovanje, če zainteresirana stran dokaže, da bi ji predložitev odgovora v zahtevani obliki povzročila nerazumno dodatno obremenitev ali nerazumne dodatne stroške. Zainteresirana stran mora o tem takoj obvestiti Komisijo.

11.   Pooblaščenec za zaslišanje

Zainteresirane strani lahko zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dokumentacije, nestrinjanja z zaupnostjo podatkov, zahtevke za podaljšanje rokov in vse druge zahtevke v zvezi s pravicami do obrambe zainteresiranih strani ter zahtevke tretjih oseb, ki se lahko pojavijo med postopkom.

Pooblaščenec za zaslišanje lahko organizira zaslišanje ter nastopi kot posrednik med zainteresiranimi stranmi in službami Komisije, da se v celoti upoštevajo pravice zainteresiranih strani do obrambe. Zahtevek za zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj. Pooblaščenec za zaslišanje preuči razloge za zahtevke. Ta zaslišanja bi morala potekati le, če vprašanja še niso bila pravočasno urejena s službami Komisije.

Vsak zahtevek je treba predložiti pravočasno in hitro, da se ne ogrozi pravilno vodenje postopka. V ta namen bi morale zainteresirane strani zaprositi za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v najkrajšem možnem času po nastanku dogodka, ki upravičuje tako posredovanje. Načeloma se časovni okvir, določen v oddelku 5.7 za zahtevke za zaslišanja s službami Komisije, smiselno uporablja za zahtevke za zaslišanja s pooblaščencem za zaslišanje. Kadar so zahtevki za zaslišanje predloženi po izteku ustreznih rokov, pooblaščenec za zaslišanje preuči tudi razloge za pozno prispele zahtevke, vrsto vprašanj in vpliv, ki ga imajo ta vprašanja na pravico do obrambe, in sicer ob ustreznem upoštevanju interesov dobrega upravljanja in pravočasnega zaključka preiskave.

Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim stranem na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču GD za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Obdelava osebnih podatkov

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (16).

Obvestilo o varstvu podatkov, ki vse posameznike obvešča o obdelavi osebnih podatkov v okviru dejavnosti trgovinske zaščite Komisije, je na voljo na spletišču GD za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

(2)  Splošni izraz „škoda“ pomeni znatno škodo kot tudi grožnjo znatne škode ali znatno zamudo pri izgradnji take industrije, kot je določeno v členu 3(1) osnovne uredbe.

(3)  Sklicevanja na objavo tega obvestila so sklicevanja na objavo tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

(4)  Delovni dokument služb Komisije „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations“ z dne 20. decembra 2017 (SWD(2017) 483 final/2), na voljo na: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

(5)  Think !Desk China Research & Consulting, Prof. M. Taube, Analysis of State-induced Market distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon industries – Ferroalloy focus, september 2018.

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/909 z dne 30. junija 2020 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz fero-silicija s poreklom iz Rusije in Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 (UL L 208, 1.7.2020, str. 2).

(7)  Na podlagi ustrezno obrazložene zahteve je mogoč tudi vpogled v dokumente, ki so navedeni v poročilu o državi.

(8)  Uredba (EU) 2018/825 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Uredbe (EU) 2016/1036 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije, in Uredbe (EU) 2016/1037 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 143, 7.6.2018, str. 1).

(9)  Obvestilo o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (UL C 86, 16.3.2020, str. 6).

(10)  Proizvajalec izvoznik je družba v zadevni državi, ki proizvaja in izvaža izdelek v preiskavi na trg Unije neposredno ali po tretji osebi, vključno s katero koli od njenih povezanih družb, vključenih v proizvodnjo, domačo prodajo ali izvoz izdelka v preiskavi.

(11)  V skladu s členom 9(6) osnovne uredbe se vse ničelne stopnje in stopnje de minimis ter stopnje, ki se ugotovijo v okoliščinah iz člena 18 osnovne uredbe, zanemarijo.

(12)  Ta oddelek zajema le uvoznike, ki niso povezani s proizvajalci izvozniki. Uvozniki, ki so povezani s proizvajalci izvozniki, morajo izpolniti vprašalnik za proizvajalce izvoznike, ki je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514. V skladu s členom 127 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije se osebi štejeta za povezani samo, če: (a) je ena od njiju član vodstva ali uprave podjetja drugega in obratno; (b) pravno nastopata kot družbenika; (c) sta delodajalec in delojemalec; (d) tretja oseba neposredno ali posredno ima, poseduje ali nadzoruje 5 ali več odstotkov delnic ali deležev z glasovalno pravico obeh oseb; (e) ena od njiju neposredno ali posredno nadzira drugo; (f) obe neposredno ali posredno nadzira tretja oseba; (g) skupaj neposredno ali posredno nadzirata tretjo osebo; ali (h) sta člana iste družine (UL L 343, 29.12.2015, str. 558). Osebi se štejeta za člana iste družine, če sta v enem od naslednjih sorodstvenih razmerij: (i) žena in mož, (ii) starš in otrok, (iii) brat in sestra (tudi polbrat in polsestra), (iv) stari starš in vnuk, (v) stric ali teta in nečak ali nečakinja, (vi) tast in tašča ter zet ali snaha, (vii) svak in svakinja. V skladu s členom 5(4) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije „oseba“ pomeni fizično in pravno osebo ter katero koli združenje oseb, ki ni pravna oseba, vendar mu je v okviru prava Unije ali nacionalnega prava priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

(13)  Podatki, ki jih predložijo nepovezani uvozniki, se lahko poleg ugotavljanja dampinga uporabijo tudi za druge vidike te preiskave.

(14)  V primeru tehničnih težav se obrnite na službo za pomoč uporabnikom GD za trgovino po e-pošti na e-naslov trade-service-desk@ec.europa.eu ali po telefonu na +32 22979797.

(15)  Dokument z oznako „Sensitive“ se šteje za zaupen dokument v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum). Poleg tega je dokument zaščiten v skladu s členom 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

(16)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

---

PRILOGA

| ☐ | Občutljiva različica („Sensitive“) |
| --- | --- |
| ☐ | Nezaupna različica („For inspection by interested parties“) |
| (označite ustrezno okence) |

☐

Občutljiva različica („Sensitive“)

☐

Nezaupna različica („For inspection by interested parties“)

(označite ustrezno okence)

PROTIDAMPINŠKI POSTOPEK ZA UVOZ KALCIJEVEGA SILICIDA S POREKLOM IZ LJUDSKE REPUBLIKE KITAJSKE

INFORMACIJE ZA IZBOR VZORCA NEPOVEZANIH UVOZNIKOV

Ta obrazec je v pomoč nepovezanim uvoznikom pri predložitvi informacij za vzorčenje, ki se zahtevajo v točki 5.3.3 obvestila o začetku.

Različici „Sensitive“ in „For inspection by interested parties“ je treba vrniti Komisiji, kot je navedeno v obvestilu o začetku.

1.   OSNOVNI IN KONTAKTNI PODATKI

Predložite naslednje podatke o svoji družbi:

| Ime družbe | |
| --- | --- |
| Naslov | |
| Kontaktna oseba | |
| Elektronski naslov | |
| Telefon | |

Ime družbe

Naslov

Kontaktna oseba

Elektronski naslov

Telefon

2.   PRIHODKI OD PRODAJE IN OBSEG PRODAJE

Navedite skupne prihodke od prodaje družbe v eurih (EUR), vrednost v eurih (EUR) in količino v tonah uvoza v Unijo ter nadaljnjo prodajo na trgu Unije po uvozu iz Ljudske republike Kitajske v obdobju preiskave za kalcijev silicid (leta 2020), kot je opredeljen v obvestilu o začetku.

| | Tone | Vrednost v eurih (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Skupni prihodki od prodaje družbe v eurih (EUR) | | |
| Uvoz izdelka v preiskavi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske v Unijo | | |
| Uvoz izdelka v preiskavi v Unijo (ne glede na poreklo) | | |
| Nadaljnja prodaja izdelka v preiskavi na trgu Unije po uvozu iz Ljudske republike Kitajske | | |

Tone

Vrednost v eurih (EUR)

Skupni prihodki od prodaje družbe v eurih (EUR)

Uvoz izdelka v preiskavi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske v Unijo

Uvoz izdelka v preiskavi v Unijo (ne glede na poreklo)

Nadaljnja prodaja izdelka v preiskavi na trgu Unije po uvozu iz Ljudske republike Kitajske

3.   DEJAVNOSTI VAŠE DRUŽBE IN POVEZANIH DRUŽB (1)

Natančno opišite dejavnosti vaše družbe in vseh povezanih družb (navedite njihova imena in opredelite povezavo s svojo družbo), ki so vključene v proizvodnjo in/ali prodajo (izvoz in/ali domačo prodajo) izdelka v preiskavi. Take dejavnosti lahko med drugim vključujejo nakup izdelka v preiskavi ali njegovo proizvodnjo po pogodbi s podizvajalci, njegovo predelavo ali trgovanje z njim.

| Ime in sedež družbe | Dejavnosti | Povezava |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Ime in sedež družbe

Dejavnosti

Povezava

4.   DRUGE INFORMACIJE

| | Navedite kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi po vašem mnenju Komisiji pomagale pri izbiri vzorca. |
| --- | --- |

Navedite kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi po vašem mnenju Komisiji pomagale pri izbiri vzorca.

5.   POTRDITEV

S predložitvijo zgoraj navedenih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je vaša družba izbrana v vzorec, izpolni vprašalnik in se strinja z obiskom v svojih prostorih zaradi preverjanja odgovorov. Če vaša družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da ni sodelovala v preiskavi. Ugotovitve Komisije v zvezi z nesodelujočimi uvozniki temeljijo na razpoložljivih dejstvih in izid za to družbo je lahko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

Podpis pooblaščenega uradnika:

Ime in naziv pooblaščenega uradnika:

Datum:

---

(1)  V skladu s členom 127 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije se osebi štejeta za povezani samo, če: (a) ena od njiju je član vodstva ali uprave podjetja drugega in obratno; (b) pravno nastopata kot družbenika; (c) sta delodajalec in delojemalec; (d) tretja oseba neposredno ali posredno poseduje, nadzoruje ali ima v lasti 5 % ali več deležev z glasovalno pravico ali delnic obeh oseb; (e) ena od njiju neposredno ali posredno nadzira drugo; (f) obe neposredno ali posredno nadzira tretja oseba; (g) skupaj neposredno ali posredno nadzirata tretjo osebo; ali (h) sta člana iste družine (UL L 343, 29.12.2015, str. 558). Osebi se štejeta za člana iste družine, če sta v enem od naslednjih sorodstvenih razmerij: (i) žena in mož, (ii) starš in otrok, (iii) brat in sestra (tudi polbrat in polsestra), (iv) stari starš in vnuk, (v) stric ali teta in nečak ali nečakinja, (vi) tast in tašča ter zet ali snaha, (vii) svak in svakinja. V skladu s členom 5(4) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije „oseba“ pomeni fizično in pravno osebo ter katero koli združenje oseb, ki ni pravna oseba, vendar mu je v okviru prava Unije ali nacionalnega prava priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

---

| 18.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 58/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 58/73

---

Obvestilo o začetku
  protidampinškega postopka
  za uvoz superabsorpcijskih polimerov s poreklom iz Republike Koreje

(2021/C 58/16)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), prejela pritožbo o domnevnem dampinškem uvozu superabsorpcijskih polimerov s poreklom iz Republike Koreje, ki povzroča škodo (2) industriji Unije.

1.   Pritožba

Pritožbo je 4. januarja 2021 vložila Evropska koalicija za superabsorpcijske polimere (v nadaljnjem besedilu: pritožnik). Pritožba je bila vložena v imenu industrije Unije v smislu člena 5(4) osnovne uredbe.

Odprta različica pritožbe in analiza ravni podpore pritožbi s strani proizvajalcev Unije sta na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem. Oddelek 5.6 tega obvestila vsebuje informacije glede dostopa zainteresiranih strani do dokumentacije.

2.   Izdelek v preiskavi

Izdelek v preiskavi je opredeljen kot „superabsorpcijski polimeri“, netopni v vodi, ki so rezultat polimerizacije akrilnih monomernih molekul s premreženimi povezavami za oblikovanje premreženih polimernih mrež z visoko zmogljivostjo absorpcije in zadrževanja vode in vodnih raztopin, s poreklom iz Republike Koreje (v nadaljnjem besedilu: izdelek v preiskavi).

Vse zainteresirane strani, ki želijo predložiti informacije o obsegu izdelka, morajo to storiti v 10 dneh od datuma objave tega obvestila (3).

3.   Trditev o dampingu

Izdelek, ki se domnevno uvaža po dampinških cenah, je izdelek v preiskavi s poreklom iz Republike Koreje (v nadaljnjem besedilu: zadevna država), ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 3906 90 90 (oznaka TARIC 3906909017). Oznake KN in TARIC so zgolj informativne.

Trditev o dampingu pri uvozu iz Republike Koreje temelji na primerjavi domače cene z izvozno (na ravni franko tovarna) izdelka v preiskavi, ko se proda za izvoz v Unijo.

Na podlagi tega so izračunane stopnje dampinga za zadevno državo znatne.

4.   Trditev o škodi in vzročna zveza

Pritožnik je predložil dokaze, da se je uvoz izdelka v preiskavi iz zadevne države na splošno povečal po absolutnem obsegu in tržnem deležu.

Iz dokazov, ki jih je predložil pritožnik, je razvidno, da so obseg in cene uvoženega izdelka v preiskavi med drugim negativno vplivali na raven cen, ki jih zaračunava industrija Unije, kar znatno škodi celotnemu poslovanju, finančnemu stanju in stanju na področju zaposlovanja industrije Unije.

5.   Postopek

Po posredovanju informacij državam članicam je Komisija ugotovila, da je pritožbo vložila industrija Unije oziroma je bila vložena v njenem imenu in da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek postopka, zato začenja preiskavo v skladu s členom 5 osnovne uredbe.

S preiskavo bo ugotovila, ali gre pri izdelku v preiskavi s poreklom iz zadevne države za damping in ali je ta industriji Unije povzročil škodo.

Če se to potrdi, bo s preiskavo preučila, ali je uvedba ukrepov v interesu Unije v skladu s členom 21 osnovne uredbe.

Z Uredbo (EU) 2018/825 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ki je začela veljati 8. junija 2018 (sveženj o posodobitvi instrumentov trgovinske zaščite), so bile uvedene znatne spremembe časovnega razporeda in rokov, ki so se prej uporabljali v protidampinških postopkih. Skrajšali so se skrajni roki za prispevke zainteresiranih strani, zlasti v zgodnji fazi preiskav.

Komisija opozarja strani tudi na to, da je bilo po izbruhu COVID-19 objavljeno obvestilo (5) o posledicah izbruha COVID-19 za protidampinške in protisubvencijske preiskave, ki bi se lahko uporabilo v tem postopku.

5.1   
  Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

Preiskava dampinga in škode bo zajela obdobje od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, bo zajela obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

5.2   
  Pripombe o pritožbi in začetku preiskave

Vse zainteresirane strani, ki želijo izraziti svoje mnenje o pritožbi (vključno z zadevami, ki se nanašajo na škodo in vzročno zvezo) ali o kakršnih koli vidikih v zvezi z začetkom preiskave (vključno s stopnjo podpore pritožbi), morajo to storiti v 37 dneh od datuma objave tega obvestila.

Vsako zahtevo za zaslišanje v zvezi z začetkom preiskave je treba vložiti v 15 dneh od datuma objave tega obvestila.

5.3   
  Postopek za ugotavljanje dampinga

Proizvajalci izvozniki (6) izdelka v preiskavi iz zadevne države so pozvani k sodelovanju v preiskavi Komisije.

5.3.1   Preiskava proizvajalcev izvoznikov

5.3.1.1   Postopek za izbor proizvajalcev izvoznikov, ki jih je treba preiskati v Republiki Koreji

(a)   Vzorčenje

Ker lahko postopek vključuje veliko število proizvajalcev izvoznikov iz Republike Koreje in da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, lahko Komisija izbere vzorec in tako ustrezno omeji število proizvajalcev izvoznikov, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“). Vzorčenje bo izvedla v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, poziva vse proizvajalce izvoznike ali njihove predstavnike, naj ji v 7 dneh od datuma objave tega obvestila sporočijo informacije o svojih družbah. Te informacije je treba posredovati prek povezave TRON.tdi na naslednjem naslovu:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/52d341a5-57a8-b06e-7eaf-60d25569e1b2

Informacije o dostopu do platforme TRON so na voljo v oddelkih 5.6 in 5.8.

Komisija se je za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za izbor vzorca proizvajalcev izvoznikov, obrnila tudi na organe Republike Koreje, po potrebi pa tudi na vsa znana združenja proizvajalcev izvoznikov.

Če je vzorec potreben, so proizvajalci izvozniki lahko izbrani na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Komisija bo o družbah, izbranih v vzorec, uradno obvestila vse znane proizvajalce izvoznike, organe Republike Koreje in združenja proizvajalcev izvoznikov, po potrebi po organih Republike Koreje.

Ko bo Komisija prejela potrebne informacije za izbiro vzorca proizvajalcev izvoznikov, bo zadevne strani obvestila o svoji odločitvi, ali so vključene v vzorec. Vzorčeni proizvajalci izvozniki bodo morali predložiti izpolnjen vprašalnik v 30 dneh od datuma uradnega obvestila o njihovi vključitvi v vzorec, če ni določeno drugače.

Komisija bo k dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, dodala obvestilo, ki bo odražalo izbiro vzorca. Kakršne koli pripombe o izbiri vzorca je treba poslati v treh dneh od datuma uradnega obvestila o odločitvi glede vzorca.

Izvod vprašalnika za proizvajalce izvoznike je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516.

Vprašalnik bo na voljo tudi vsem znanim združenjem proizvajalcev izvoznikov in organom Republike Koreje.

Brez poseganja v morebitno uporabo člena 18 osnovne uredbe se bodo proizvajalci izvozniki, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec, vendar vanj niso bili izbrani, šteli za sodelujoče (v nadaljnjem besedilu: nevzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki). Brez poseganja v oddelek 5.3.1.1(b) spodaj protidampinška stopnja, ki se lahko uporablja za uvoz nevzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ne bo presegla tehtane povprečne stopnje dampinga, ugotovljene za proizvajalce izvoznike iz vzorca (7).

(b)   Individualna stopnja dampinga za proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec

Nevzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki lahko v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe zahtevajo, da Komisija zanje določi individualne stopnje dampinga. Proizvajalci izvozniki, ki želijo zahtevati individualno stopnjo dampinga, morajo izpolniti vprašalnik in ga pravilno izpolnjenega predložiti v 30 dneh od datuma uradnega obvestila o izboru vzorca, če ni določeno drugače. Izvod vprašalnika za proizvajalce izvoznike je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516. Komisija bo preučila, ali se nevzorčenim sodelujočim proizvajalcem izvoznikom lahko odobri individualna stopnja dajatve v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe.

Vendar morajo nevzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki zahtevajo individualno stopnjo dampinga, vedeti, da lahko Komisija odloči, da ne bo določila individualnih stopenj dampinga, če je na primer nevzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov toliko, da bi bila določitev individualnih stopenj preveliko breme in bi preprečila pravočasen zaključek preiskave.

5.3.2   Preiskava nepovezanih uvoznikov (8) (9)

Nepovezani uvozniki izdelka v preiskavi iz Republike Koreje v Unijo so pozvani k sodelovanju v tej preiskavi.

Ker lahko postopek vključuje veliko število nepovezanih uvoznikov in da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, lahko Komisija izbere vzorec in tako ustrezno omeji število nepovezanih uvoznikov, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“). Vzorčenje bo izvedla v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, poziva vse nepovezane uvoznike ali njihove predstavnike, naj ji v 7 dneh od datuma objave tega obvestila sporočijo informacije o svojih družbah, ki se zahtevajo v Prilogi k temu obvestilu.

Komisija se lahko za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za izbor vzorca nepovezanih uvoznikov, obrne tudi na vsa znana združenja uvoznikov.

Če je vzorec potreben, so uvozniki lahko izbrani na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje izdelka v preiskavi v Uniji, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati.

Ko bo Komisija prejela potrebne informacije za izbiro vzorca, bo zadevne strani obvestila o svoji odločitvi o vzorcu uvoznikov. Komisija bo k dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, dodala tudi obvestilo, ki bo odražalo izbiro vzorca. Kakršne koli pripombe o izbiri vzorca je treba poslati v treh dneh od datuma uradnega obvestila o odločitvi glede vzorca.

Komisija bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, vzorčenim nepovezanim uvoznikom dala na voljo vprašalnike. Navedene strani morajo predložiti izpolnjen vprašalnik v 30 dneh od datuma uradnega obvestila o odločitvi glede vzorca, če ni določeno drugače.

Izvod vprašalnika za uvoznike je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516.

5.4   
  Postopek za ugotavljanje škode in preiskava proizvajalcev Unije

Škoda se ugotavlja na podlagi pozitivnih dokazov in vključuje objektivno preučitev obsega dampinškega uvoza, njegovega učinka na cene na trgu Unije in posledičnega učinka takega uvoza na industrijo Unije. Da se ugotovi, ali je bila industriji Unije povzročena škoda, so proizvajalci Unije, ki proizvajajo izdelek v preiskavi, pozvani k sodelovanju v preiskavi Komisije.

Zaradi velikega števila zadevnih proizvajalcev Unije in da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, se je Komisija odločila, da izbere vzorec in tako ustrezno omeji število proizvajalcev Unije, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“). Vzorčenje se izvede v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Komisija je izbrala začasni vzorec proizvajalcev Unije. Podrobnosti so na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem. Zainteresirane strani so pozvane, da predložijo pripombe o začasnem vzorcu. Poleg tega morajo drugi proizvajalci Unije ali njihovi predstavniki, ki menijo, da bi morali biti iz določenega razloga vključeni v vzorec, stopiti v stik s Komisijo v 7 dneh od datuma objave tega obvestila. Vse pripombe o začasnem vzorcu je treba predložiti v 7 dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače.

Komisija bo o družbah, izbranih v končni vzorec, uradno obvestila vse znane proizvajalce Unije in/ali združenja proizvajalcev Unije.

Vzorčeni proizvajalci Unije bodo morali predložiti izpolnjen vprašalnik v 30 dneh od datuma uradnega obvestila o njihovi vključitvi v vzorec, če ni določeno drugače.

Izvod vprašalnika za proizvajalce Unije je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516.

5.5   
  Postopek za presojo interesa Unije

Če bosta v postopku ugotovljena damping in škoda, bo v skladu s členom 21 osnovne uredbe odločeno, ali bi bilo sprejetje protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije. Proizvajalci Unije, uvozniki in njihova reprezentativna združenja, uporabniki in njihova reprezentativna združenja, sindikati in reprezentativne potrošniške organizacije so pozvani, naj Komisiji predložijo informacije glede interesa Unije. Reprezentativne potrošniške organizacije morajo za sodelovanje v preiskavi dokazati dejansko povezavo med svojimi dejavnostmi in izdelkom v preiskavi.

Informacije v zvezi z oceno interesa Unije je treba predložiti v 37 dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače. Te informacije lahko predložijo v prosti obliki ali izpolnijo vprašalnik, ki ga pripravi Komisija. Izvod vprašalnika, vključno z vprašalnikom za uporabnike izdelka v preiskavi, je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516. Informacije, predložene v skladu s členom 21, se bodo upoštevale samo, če bodo podprte z dejanskimi dokazi, veljavnimi v času predložitve.

5.6   
  Zainteresirane strani

Da bi lahko zainteresirane strani, na primer proizvajalci izvozniki, proizvajalci Unije, uvozniki in njihova reprezentativna združenja, uporabniki in njihova reprezentativna združenja, sindikati ter reprezentativne potrošniške organizacije, sodelovale v preiskavi, morajo najprej dokazati dejansko povezavo med svojimi dejavnostmi in izdelkom v preiskavi.

Proizvajalce izvoznike, proizvajalce Unije, uvoznike in reprezentativna združenja, ki so dali na voljo informacije v skladu s postopki, ki so opisani v oddelkih 5.3.1, 5.3.2 in 5.4, je treba obravnavati kot zainteresirane strani, če obstaja dejanska povezava med njihovimi dejavnostmi in izdelkom v preiskavi.

Druge strani bodo lahko sodelovale pri preiskavi kot zainteresirana stran od trenutka, ko se javijo, in pod pogojem, da obstaja dejanska povezava med njihovimi dejavnostmi in izdelkom v preiskavi. Obravnava v smislu zainteresirane strani ne vpliva na uporabo člena 18 osnovne uredbe.

Dostop do dokumentacije, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, je na voljo prek povezave TRON.tdi na naslednjem naslovu: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Za dostop upoštevajte navodila na navedeni spletni strani (10).

5.7   
  Možnost zaslišanja s strani preiskovalnih služb Komisije

Vse zainteresirane strani lahko zahtevajo, da jih zaslišijo preiskovalne službe Komisije.

Kakršen koli zahtevek za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj ter povzetek tega, o čemer želi zainteresirana stran razpravljati na zaslišanju. Zaslišanje bo omejeno na vprašanja, ki so jih zainteresirane strani vnaprej pisno določile.

Časovni okvir za zaslišanja je naslednji:

| — | za vsa zaslišanja pred rokom za uvedbo začasnih ukrepov je treba vložiti zahtevek v 15 dneh od datuma objave tega obvestila, zaslišanje pa se običajno izvede v 60 dneh od datuma objave tega obvestila, |
| --- | --- |

—

za vsa zaslišanja pred rokom za uvedbo začasnih ukrepov je treba vložiti zahtevek v 15 dneh od datuma objave tega obvestila, zaslišanje pa se običajno izvede v 60 dneh od datuma objave tega obvestila,

| — | po fazi začasnih ugotovitev je treba vložiti zahtevek v petih dneh od datuma razkritja začasnih ugotovitev ali opisnega lista, zaslišanje pa se običajno izvede v 15 dneh od datuma uradnega obvestila o razkritju ali datuma opisnega lista, |
| --- | --- |

—

po fazi začasnih ugotovitev je treba vložiti zahtevek v petih dneh od datuma razkritja začasnih ugotovitev ali opisnega lista, zaslišanje pa se običajno izvede v 15 dneh od datuma uradnega obvestila o razkritju ali datuma opisnega lista,

| — | v fazi dokončnih ugotovitev je treba vložiti zahtevek v treh dneh od datuma dokončnega razkritja, zaslišanje pa se običajno izvede v obdobju, ki je odobreno za predložitev pripomb o dokončnem razkritju. Če se izvede dodatno dokončno razkrije, je treba zahtevek vložiti takoj po prejemu tega dodatnega dokončnega razkritja, zaslišanje pa se običajno izvede v roku za predložitev pripomb o tem razkritju. |
| --- | --- |

—

v fazi dokončnih ugotovitev je treba vložiti zahtevek v treh dneh od datuma dokončnega razkritja, zaslišanje pa se običajno izvede v obdobju, ki je odobreno za predložitev pripomb o dokončnem razkritju. Če se izvede dodatno dokončno razkrije, je treba zahtevek vložiti takoj po prejemu tega dodatnega dokončnega razkritja, zaslišanje pa se običajno izvede v roku za predložitev pripomb o tem razkritju.

Navedeni časovni okvir ne posega v pravico služb Komisije, da v ustrezno utemeljenih primerih sprejmejo zaslišanja zunaj časovnega okvira, in pravico Komisije, da v ustrezno utemeljenih primerih zavrne zaslišanja. Če službe Komisije zavrnejo zahtevek za zaslišanje, se zadevna stran obvesti o razlogih za tako zavrnitev.

Načeloma se na zaslišanjih ne bodo predložile informacije o dejstvih, ki jih dokumentacija še ne vsebuje. Kljub temu se lahko v interesu dobrega upravljanja in da bi službe Komisije lahko napredovale pri preiskavi, zainteresiranim stranem omogoči predložitev novih informacij o dejstvih po zaslišanju.

5.8   
  Navodila za predložitev pisnih stališč in izpolnjenih vprašalnikov ter korespondenco

Za informacije, ki se predložijo Komisiji za namen preiskav trgovinske zaščite, ni mogoče uveljavljati avtorskih pravic. Preden zainteresirane strani Komisiji predložijo informacije in/ali podatke, za katere veljajo avtorske pravice tretje osebe, morajo imetnika avtorskih pravic zaprositi za posebno dovoljenje, s katerim ta Komisiji izrecno dovoli (a) uporabo informacij in podatkov za namen tega postopka trgovinske zaščite in (b) predložitev informacij in/ali podatkov zainteresiranim stranem v tej preiskavi v obliki, ki jim omogoča, da uveljavljajo svojo pravico do obrambe.

Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, ki jih zahteva to obvestilo, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane strani predložijo kot zaupne, se označijo s „Sensitive“ (11). Zainteresirane strani, ki bodo predložile informacije v tej preiskavi, so pozvane, naj navedejo razloge svojega zahtevka za zaupno obravnavo.

Če zainteresirane strani predložijo informacije z oznako „Sensitive“, jim morajo v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priložiti nezaupni povzetek in ga označiti s „For inspection by interested parties“. Ti povzetki morajo biti dovolj podrobni, da zajamejo bistvo zaupnih informacij.

Če zainteresirana stran, ki je predložila zaupne informacije, ne utemelji svoje zahteve za zaupno obravnavo ali ne priloži nezaupnega povzetka v predpisani obliki in z zahtevano kakovostjo, lahko Komisija zanemari take informacije, razen če je mogoče na osnovi primernega vira dokazati, da so informacije pravilne.

Zainteresirane strani so pozvane, da prek povezave TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) pošljejo vsa stališča in zahtevke, tudi skenirane kopije pooblastil in potrdil. Če zainteresirane strani uporabijo povezavo TRON.tdi ali elektronsko pošto, pomeni, da se strinjajo s pravili, ki veljajo za elektronsko pošiljanje, kot so navedena v dokumentu „KORESPONDENCA Z EVROPSKO KOMISIJO V ZADEVAH GLEDE TRGOVINSKE ZAŠČITE“, ki je objavljen na spletišču Generalnega direktorata za trgovino: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Zainteresirane strani morajo v sporočilu navesti svoje ime, naslov, telefonsko številko in veljaven elektronski naslov ter zagotoviti, da gre za uraden in delujoč poslovni elektronski naslov podjetja, ki se pregleduje in uporablja vsak dan. Komisija bo po prejemu kontaktnih podatkov z zainteresiranimi stranmi komunicirala zgolj prek povezave TRON.tdi ali po elektronski pošti, razen če te izrecno zaprosijo za prejemanje vseh dokumentov Komisije po drugi poti ali če vrsta dokumenta zahteva uporabo priporočene pošte. Zainteresirane strani lahko nadaljnja pravila in informacije v zvezi s korespondenco s Komisijo, vključno z veljavnimi načeli za predložitev stališč prek povezave TRON.tdi in po elektronski pošti, najdejo v zgoraj navedenih navodilih za komuniciranje z zainteresiranimi stranmi.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-naslov: |
| TRADE-AD681-SAP-Dumping@ec.europa.eu |
| TRADE-AD681-SAP-Injury@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov:

TRADE-AD681-SAP-Dumping@ec.europa.eu

TRADE-AD681-SAP-Injury@ec.europa.eu

6.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 6(9) osnovne uredbe običajno zaključi v 13 mesecih, vendar ne pozneje kot v 14 mesecih po objavi tega obvestila. V skladu s členom 7(1) osnovne uredbe se lahko začasni ukrepi običajno uvedejo najpozneje v sedmih mesecih, v vsakem primeru pa najpozneje v osmih mesecih po objavi tega obvestila.

Komisija v skladu s členom 19a osnovne uredbe zagotovi informacije o načrtovani uvedbi začasnih dajatev štiri tedne pred uvedbo začasnih ukrepov. Zainteresirane strani bodo imele na voljo tri delovne dni za pisne pripombe o točnosti izračunov.

V primerih, ko Komisija ne namerava uvesti začasnih dajatev, temveč nadaljevati preiskavo, se zainteresirane strani o neuvedbi dajatev obvestijo z opisnim listom štiri tedne pred iztekom roka iz člena 7(1) osnovne uredbe.

Zainteresirane strani imajo 15 dni, da predložijo pisne pripombe o začasnih ugotovitvah ali opisnem listu, in 10 dni, da predložijo pisne pripombe o dokončnih ugotovitvah, če ni določeno drugače. Po potrebi se v dodatnih dokončnih razkritjih določi rok, v katerem zainteresirane strani predložijo pisne pripombe.

7.   Predložitev informacij

Praviloma lahko zainteresirane strani predložijo informacije le v rokih, določenih v oddelkih 5 in 6 tega obvestila. Pri predložitvi katerih koli drugih informacij, ki niso zajete v teh oddelkih, je treba upoštevati naslednji časovni razpored:

| — | vse informacije za fazo začasnih ugotovitev je treba predložiti v 70 dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače, |
| --- | --- |

—

vse informacije za fazo začasnih ugotovitev je treba predložiti v 70 dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače,

| — | zainteresirane strani v fazi začasnih ugotovitev po roku za predložitev pripomb o razkritju začasnih ugotovitev ali opisnem listu ne bi smele predložiti novih informacij o dejstvih, če ni določeno drugače. Po tem roku lahko zainteresirane strani predložijo nove informacije o dejstvih, če lahko dokažejo, da so take nove informacije o dejstvih potrebne za izpodbijanje trditev o dejstvih drugih zainteresiranih strani, in pod pogojem, da se take nove informacije o dejstvih lahko preverijo v razpoložljivem času, da se preiskava pravočasno zaključi, |
| --- | --- |

—

zainteresirane strani v fazi začasnih ugotovitev po roku za predložitev pripomb o razkritju začasnih ugotovitev ali opisnem listu ne bi smele predložiti novih informacij o dejstvih, če ni določeno drugače. Po tem roku lahko zainteresirane strani predložijo nove informacije o dejstvih, če lahko dokažejo, da so take nove informacije o dejstvih potrebne za izpodbijanje trditev o dejstvih drugih zainteresiranih strani, in pod pogojem, da se take nove informacije o dejstvih lahko preverijo v razpoložljivem času, da se preiskava pravočasno zaključi,

| — | da bi Komisija lahko zaključila preiskavo v obveznih rokih, ne bo sprejela stališč zainteresiranih strani po poteku roka za predložitev pripomb o dokončnem razkritju ali, če je ustrezno, po poteku roka za predložitev pripomb o dodatnem dokončnem razkritju. |
| --- | --- |

—

da bi Komisija lahko zaključila preiskavo v obveznih rokih, ne bo sprejela stališč zainteresiranih strani po poteku roka za predložitev pripomb o dokončnem razkritju ali, če je ustrezno, po poteku roka za predložitev pripomb o dodatnem dokončnem razkritju.

8.   Možnost za pripombe na stališča drugih strani

Da se zagotovijo pravice do obrambe, bi morale imeti zainteresirane strani možnost, da predložijo pripombe na informacije, ki so jih predložile druge zainteresirane strani. Pri tem lahko zainteresirane strani obravnavajo le vprašanja v zvezi s stališči drugih zainteresiranih strani in ne smejo sprožati novih vprašanj.

Take pripombe je treba predložiti v naslednjem časovnem okviru:

| — | vse pripombe na informacije, ki so jih druge zainteresirane strani predložile pred rokom za uvedbo začasnih ukrepov, je treba predložiti najpozneje na 75. dan od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače, |
| --- | --- |

—

vse pripombe na informacije, ki so jih druge zainteresirane strani predložile pred rokom za uvedbo začasnih ukrepov, je treba predložiti najpozneje na 75. dan od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače,

| — | pripombe na informacije, ki so jih druge zainteresirane strani predložile v zvezi z razkritjem začasnih ugotovitev ali opisnim listom, je treba predložiti v sedmih dneh po izteku roka za predložitev pripomb o začasnih ugotovitvah ali o opisnem listu, če ni določeno drugače, |
| --- | --- |

—

pripombe na informacije, ki so jih druge zainteresirane strani predložile v zvezi z razkritjem začasnih ugotovitev ali opisnim listom, je treba predložiti v sedmih dneh po izteku roka za predložitev pripomb o začasnih ugotovitvah ali o opisnem listu, če ni določeno drugače,

| — | pripombe na informacije, ki so jih druge zainteresirane strani predložile v zvezi z razkritjem dokončnih ugotovitev, je treba predložiti v treh dneh po izteku roka za predložitev pripomb o razkritju dokončnih ugotovitev, če ni določeno drugače. Če se izvede dodatno dokončno razkritje, je treba pripombe o informacijah, ki so jih predložile druge zainteresirane strani po tem razkritju, predložiti v enem dnevu po izteku roka za predložitev pripomb o tem razkritju, če ni določeno drugače. |
| --- | --- |

—

pripombe na informacije, ki so jih druge zainteresirane strani predložile v zvezi z razkritjem dokončnih ugotovitev, je treba predložiti v treh dneh po izteku roka za predložitev pripomb o razkritju dokončnih ugotovitev, če ni določeno drugače. Če se izvede dodatno dokončno razkritje, je treba pripombe o informacijah, ki so jih predložile druge zainteresirane strani po tem razkritju, predložiti v enem dnevu po izteku roka za predložitev pripomb o tem razkritju, če ni določeno drugače.

Navedeni časovni okvir ne posega v pravico Komisije, da v ustrezno utemeljenih primerih od zainteresiranih strani zahteva dodatne informacije.

9.   Podaljšanje rokov iz tega obvestila

Kakršno koli podaljšanje rokov iz tega obvestila se lahko zahteva le v izjemnih okoliščinah in se odobri le, če je utemeljeno z ustreznim razlogom.

Kakršno koli podaljšanje roka za izpolnitev vprašalnikov bo v vsakem primeru običajno omejeno na tri dni in praviloma ne bo presegalo sedmih dni.

V zvezi z roki za predložitev drugih informacij iz obvestila o začetku je podaljšanje omejeno na tri dni, razen če so dokazane izjemne okoliščine.

10.   Nesodelovanje

Če katera koli zainteresirana stran zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne predloži v predpisanih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo začasne ali dokončne ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran predložila napačne ali zavajajoče informacije, se ne bodo upoštevale, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva.

Če zainteresirana stran ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stran manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

Če se odgovor ne predloži v računalniški obliki, se to ne šteje za nesodelovanje, če zainteresirana stran dokaže, da bi ji predložitev odgovora v zahtevani obliki povzročila nerazumno dodatno obremenitev ali nerazumne dodatne stroške. Zainteresirana stran mora o tem takoj obvestiti Komisijo.

11.   Pooblaščenec za zaslišanje

Zainteresirane strani lahko zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dokumentacije, nestrinjanja z zaupnostjo podatkov, zahtevke za podaljšanje rokov in vse druge zahtevke v zvezi s pravicami do obrambe zainteresiranih strani ter zahtevke tretjih oseb, ki se lahko vložijo med postopkom.

Pooblaščenec za zaslišanje lahko organizira zaslišanja in nastopi kot posrednik med zainteresiranimi stranmi in službami Komisije, da se v celoti upoštevajo pravice zainteresiranih strani do obrambe. Zahtevek za zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj. Pooblaščenec za zaslišanje preuči razloge za zahtevke. Ta zaslišanja bi morala potekati le, če vprašanja še niso bila pravočasno urejena s službami Komisije.

Vsak zahtevek je treba predložiti pravočasno in hitro, da se ne ogrozi pravilno vodenje postopka. V ta namen bi morale zainteresirane strani zaprositi za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v najkrajšem možnem času po nastanku dogodka, ki upravičuje tako posredovanje. Načeloma se časovni okvir, določen v oddelku 5.7 za zahtevke za zaslišanja s službami Komisije, smiselno uporablja za zahtevke za zaslišanja s pooblaščencem za zaslišanje. Kadar so zahtevki za zaslišanje predloženi po ustreznih rokih, pooblaščenec za zaslišanje preuči tudi razloge za pozno prispele zahtevke, vrsto vprašanj in vpliv, ki ga imajo ta vprašanja na pravico do obrambe, in sicer ob ustreznem upoštevanju interesov dobrega upravljanja in pravočasnega zaključka preiskave.

Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim stranem na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču GD za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Obdelava osebnih podatkov

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

Obvestilo o varstvu podatkov, ki vse posameznike obvešča o obdelavi osebnih podatkov v okviru dejavnosti trgovinske zaščite Komisije, je na voljo na spletišču GD za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

(2)  Splošni izraz „škoda“ pomeni znatno škodo kot tudi grožnjo znatne škode ali znatno zamudo pri izgradnji take industrije, kot je določeno v členu 3(1) osnovne uredbe.

(3)  Sklicevanja na objavo tega obvestila so sklicevanja na objavo tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

(4)  Uredba (EU) 2018/825 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Uredbe (EU) 2016/1036 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije, in Uredbe (EU) 2016/1037 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 143, 7.6.2018, str. 1).

(5)  Obvestilo o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (UL C 86, 16.3.2020, str. 6).

(6)  Proizvajalec izvoznik je družba v zadevni državi, ki proizvaja in izvaža izdelek v preiskavi na trg Unije neposredno ali po tretji osebi, vključno s katero koli od njenih povezanih družb, vključenih v proizvodnjo, domačo prodajo ali izvoz izdelka v preiskavi.

(7)  V skladu s členom 9(6) osnovne uredbe se vse ničelne stopnje in stopnje de minimis ter stopnje, ki se ugotovijo v okoliščinah iz člena 18 osnovne uredbe, zanemarijo.

(8)  Ta oddelek zajema le uvoznike, ki niso povezani s proizvajalci izvozniki. Uvozniki, ki so povezani s proizvajalci izvozniki, morajo izpolniti Prilogo I k vprašalniku za te proizvajalce izvoznike. V skladu s členom 127 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije se osebi štejeta za povezani samo, če: (a) je ena od njiju član vodstva ali uprave podjetja drugega in obratno; (b) pravno nastopata kot družbenika; (c) sta delodajalec in delojemalec; (d) tretja oseba neposredno ali posredno poseduje, nadzoruje ali ima v lasti 5 % ali več deležev z glasovalno pravico ali delnic obeh oseb; (e) ena od njiju neposredno ali posredno nadzira drugo; (f) obe neposredno ali posredno nadzira tretja oseba; (g) skupaj neposredno ali posredno nadzirata tretjo osebo; ali (h) sta člana iste družine (UL L 343, 29.12.2015, str. 558). Osebi se štejeta za člana iste družine, če sta v enem od naslednjih sorodstvenih razmerij: (i) žena in mož, (ii) starš in otrok, (iii) brat in sestra (tudi polbrat in polsestra), (iv) stari starš in vnuk, (v) stric ali teta in nečak ali nečakinja, (vi) tast in tašča ter zet ali snaha, (vii) svak in svakinja. V skladu s členom 5(4) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije „oseba“ pomeni fizično in pravno osebo ter katero koli združenje oseb, ki ni pravna oseba, vendar mu je v okviru prava Unije ali nacionalnega prava priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

(9)  Podatki, ki jih predložijo nepovezani uvozniki, se lahko poleg ugotavljanja dampinga uporabijo tudi za druge vidike te preiskave.

(10)  V primeru tehničnih težav se obrnite na službo za pomoč uporabnikom GD za trgovino po e-pošti na trade-service-desk@ec.europa.eu ali po telefonu na +32 22979797.

(11)  Dokument z oznako „Sensitive“ se šteje za zaupen dokument v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum). Poleg tega je dokument zaščiten v skladu s členom 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

(12)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

---

PRILOGA

| ☐ | Občutljiva različica („Sensitive“) |
| --- | --- |
| ☐ | Nezaupna različica („For inspection by interested parties“) |
| (označite ustrezno okence) |

☐

Občutljiva različica („Sensitive“)

☐

Nezaupna različica („For inspection by interested parties“)

(označite ustrezno okence)

PROTIDAMPINŠKI POSTOPEK ZA UVOZ SUPERABSORPCIJSKIH POLIMEROV S POREKLOM IZ REPUBLIKE KOREJE

INFORMACIJE ZA IZBOR VZORCA NEPOVEZANIH UVOZNIKOV

Ta obrazec je v pomoč nepovezanim uvoznikom pri predložitvi informacij za vzorčenje, ki se zahtevajo v točki 5.3.2 obvestila o začetku.

Različici „Sensitive“ in „For inspection by interested parties“ je treba vrniti Komisiji, kot je navedeno v obvestilu o začetku.

1.   OSNOVNI IN KONTAKTNI PODATKI

Predložite naslednje podatke o svoji družbi:

| Ime družbe | |
| --- | --- |
| Naslov | |
| Kontaktna oseba | |
| Elektronski naslov | |
| Telefon | |

Ime družbe

Naslov

Kontaktna oseba

Elektronski naslov

Telefon

2.   PRIHODKI OD PRODAJE IN OBSEG PRODAJE

Navedite skupne prihodke od prodaje družbe in vrednost v eurih (EUR), količino v tonah uvoza v Unijo ter nadaljnjo prodajo na trgu Unije po uvozu iz Republike Koreje v obdobju preiskave za izdelek v preiskavi, kot je opredeljen v obvestilu o začetku.

| | Količina v tonah | Vrednost v eurih (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Skupni prihodki od prodaje družbe v eurih (EUR) | | |
| Uvoz izdelka v preiskavi s poreklom iz Republike Koreje v Unijo | | |
| Uvoz izdelka v preiskavi v Unijo (vsa porekla) | | |
| Nadaljnja prodaja izdelka v preiskavi na trgu Unije po uvozu iz Republike Koreje | | |

Količina v tonah

Vrednost v eurih (EUR)

Skupni prihodki od prodaje družbe v eurih (EUR)

Uvoz izdelka v preiskavi s poreklom iz Republike Koreje v Unijo

Uvoz izdelka v preiskavi v Unijo (vsa porekla)

Nadaljnja prodaja izdelka v preiskavi na trgu Unije po uvozu iz Republike Koreje

3.   DEJAVNOSTI VAŠE DRUŽBE IN POVEZANIH DRUŽB (1)

Natančno opišite dejavnosti družbe in vseh povezanih družb (navedite njihova imena in opredelite povezavo s svojo družbo), ki so vključene v proizvodnjo in/ali prodajo (izvoz in/ali domačo prodajo) izdelka v preiskavi. Take dejavnosti lahko med drugim vključujejo nakup izdelka v preiskavi ali njegovo proizvodnjo po pogodbi s podizvajalci, njegovo predelavo ali trgovanje z njim.

| Ime in sedež družbe | Dejavnosti | Povezava |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Ime in sedež družbe

Dejavnosti

Povezava

4.   DRUGE INFORMACIJE

Navedite kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi po mnenju družbe Komisiji pomagale pri izbiri vzorca.

5.   POTRDITEV

S predložitvijo zgoraj navedenih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba izbrana v vzorec, izpolni vprašalnik in se strinja z obiskom v svojih prostorih zaradi preverjanja odgovorov. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da ni sodelovala v preiskavi. Ugotovitve Komisije v zvezi z nesodelujočimi uvozniki temeljijo na razpoložljivih dejstvih in izid za to družbo je lahko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

Podpis pooblaščenega uradnika:

Ime in naziv pooblaščenega uradnika:

Datum:

---

(1)  V skladu s členom 127 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije se osebi štejeta za povezani samo, če: (a) ena od njiju je član vodstva ali uprave podjetja drugega in obratno; (b) pravno nastopata kot družbenika; (c) sta delodajalec in delojemalec; (d) tretja oseba neposredno ali posredno poseduje, nadzoruje ali ima v lasti 5 % ali več deležev z glasovalno pravico ali delnic obeh oseb; (e) ena od njiju neposredno ali posredno nadzira drugo; (f) obe neposredno ali posredno nadzira tretja oseba; (g) skupaj neposredno ali posredno nadzirata tretjo osebo; ali (h) sta člana iste družine (UL L 343, 29.12.2015, str. 558). Osebi se štejeta za člana iste družine, če sta v enem od naslednjih sorodstvenih razmerij: (i) žena in mož, (ii) starš in otrok, (iii) brat in sestra (tudi polbrat in polsestra), (iv) stari starš in vnuk, (v) stric ali teta in nečak ali nečakinja, (vi) tast in tašča ter zet ali snaha, (vii) svak in svakinja. V skladu s členom 5(4) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije „oseba“ pomeni fizično in pravno osebo ter katero koli združenje oseb, ki ni pravna oseba, vendar mu je v okviru prava Unije ali nacionalnega prava priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 18.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 58/84 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 58/84

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10178 —
  Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 58/17)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Eni gas e luce S.p.A. („Eni G&L“, Italija), odvisno podjetje v popolni lasti Eni S.p.A. („Eni“, Italija), |
| --- | --- |

—

Eni gas e luce S.p.A. („Eni G&L“, Italija), odvisno podjetje v popolni lasti Eni S.p.A. („Eni“, Italija),

| — | Aldro Energia y Soluciones, S.L.U. („Aldro EyS“, Španija) in Instalaciones Martinez Diez, S.L.U. („Instalaciones MD“, Španija), obe sta odvisni podjetji v popolni lasti Aldro Energy, S.L.U. („Aldro Energy“, Španija). |
| --- | --- |

—

Aldro Energia y Soluciones, S.L.U. („Aldro EyS“, Španija) in Instalaciones Martinez Diez, S.L.U. („Instalaciones MD“, Španija), obe sta odvisni podjetji v popolni lasti Aldro Energy, S.L.U. („Aldro Energy“, Španija).

Podjetje Eni pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah nadzor nad celotnima podjetjema Aldro EyS in Instalaciones MD.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za Eni: svetovna skupina za nafto in plin, dejavna na področju raziskovanja, proizvodnje, rafiniranja in prodaje ter električne energije in kemije, Njegovo odvisno podjetje v popolni lasti Eni G&L je dejavno na področju oskrbe z električno energijo in zemeljskim plinom ter energetskih rešitev po vsej EU, |
| --- | --- |

—

za Eni: svetovna skupina za nafto in plin, dejavna na področju raziskovanja, proizvodnje, rafiniranja in prodaje ter električne energije in kemije, Njegovo odvisno podjetje v popolni lasti Eni G&L je dejavno na področju oskrbe z električno energijo in zemeljskim plinom ter energetskih rešitev po vsej EU,

| — | za Aldro EyS: dobava električne energije in zemeljskega plina v Španiji in na Portugalskem, |
| --- | --- |

—

za Aldro EyS: dobava električne energije in zemeljskega plina v Španiji in na Portugalskem,

| — | za Instalaciones MD: zagotavljanje storitev zalednih služb in storitev služb za pomoč uporabnikom podjetju Aldro EYS. |
| --- | --- |

—

za Instalaciones MD: zagotavljanje storitev zalednih služb in storitev služb za pomoč uporabnikom podjetju Aldro EYS.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

epošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 18.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 58/86 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 58/86

---

Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

(2021/C 58/18)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Willamette Valley“

PGI-US-02439

Datum vložitve vloge: 17. oktober 2018

1.   Ime za registracijo

Willamette Valley

2.   Vrsta geografske označbe

ZGO

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

4.   Opis vin

Zaščitena geografska označba „Willamette Valley“ je rezervirana za mirna vina (rdeča vina, vina rosé in bela vina) ter kakovostna peneča vina.

Vina „Willamette Valley“ opredeljuje sorta vinske trte, po kateri so tudi prepoznavna. Večino proizvodnje na območju Willamette Valley sestavljajo rdeča vina „Willamette Valley“, predvsem pinot noir, in bela vina „Willamette Valley“, predvsem chardonnay, pinot gris in riesling, ter peneče mešanice sort pinot noir in chardonnay.

Vina „Willamette Valley“ so vina srednjega telesa hladnega podnebja, za katera je značilna poudarjena vsebnost kislin, spominjajo na svetlo, sveže zrelo sadje in mineralne tanine, po sortah pa kažejo naslednje lastnosti:

Mirna vina

Rdeča vina:

Rdeča vina „Willamette Valley“ so sijoče, zmerne rdeče do granatne barve, ki se glede na kraj in letino lahko približuje temno vijolični do črni; aroma spominja bolj na sveže kot kuhano rdeče in črno sadje, od granatnega jabolka, jagod, malin in češnje do robid in sliv, kar se neposredno izraža tudi v okusu; hkrati je v aromi mogoče čutiti note rdečega in vijoličnega cvetja, zemeljske arome od humusa do čajnih listov, note po jodu in železu, začimbe za peko, kot je sasafras, kolo, minerale, s staranjem pa se razvijejo kompleksnejše arome gnjati, gob, usnja in zeliščnih začimb. Okus in tekstura v ustih sta kompleksna in prepletena s fino strukturiranimi tanini čajnih listov in češnjevega tobaka, sledi zaokrožena, žametna druga faza okusa z elegantno in bogato strukturo, v kateri se izražajo tako sadje kot hrana intenzivnega okusa, kot je mogoče začutiti iz vonja; struktura v ustih lahko izkazuje različne tanine, od čajnih listov do lesa, hkrati pa okus poživlja rahla kislost, ki dolgo ohranja intenzivne okuse in obenem prispeva potrebno dinamičnost, s katero vino ohranja in zagotavlja svojo primernost za staranje.

Vina rosé:

Vina rosé „Willamette Valley“ so lahko od zelo svetle sivorožnate do blede granatne barve, vsa so živahna in lepa, v njih pa se izražajo arome belega in rdečega cvetja (od jasmina do vrtnice) ter svežega sadja od rdeče pomarančne do divjih jagod in malin, ki jih je mogoče tako vohati kot okušati; v ustih je mogoče zaznati tako slanost kot tudi mineralnost, občutek je kremast, včasih s kančkom nepovretega sladkorja. Razpoznavne živahne kisline vin rosé „Willamette Valley“ omogočajo, da se lahko nekaj let starajo v steklenicah.

Bela vina:

Bela vina „Willamette Valley“ so enotno sijoča, polna kislin, barva sega od platinaste do bledo limonine, s pozno trgatvijo ali shranjevanjem v hrastovih sodih pa je kremna do zlata. Za aromo belih vin je v enaki meri ali celo še bolj kot pri sorti pinot noir značilno svetlo sadje, vendar so izražene različne vrste sadja, arome pa segajo od citrusov, koščičastega sadja (breskev, hrušk itd.) do cvetličnih not belega cvetja in cvetov sadnega drevja; vsa imajo v ustih izrazito mineralnost in slanost (zaradi pH, kislin in pustega svetlega sadja), v jedru je mogoče čutiti sveže in čiste sadne arome zaradi visoke vsebnosti kislin, ki pušča dolg pookus in obeta dolgoživost. S staranjem vina razvijejo note posušenega cvetja, marmelad iz citrusov, z elementi medu in razvitimi mineralnimi notami.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 16 % |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 7 % |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 g/l, izraženi kot vinska kislina
  pH = največ 4 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 23,31 mEq/l (rdeča vina)
  19,98 mEq/l (bela vina in vina rosé) |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 mg/l
  40 mg/l nevezanega žveplovega dioksida |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

16 %

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

7 %

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 g/l, izraženi kot vinska kislina

pH = največ 4

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

23,31 mEq/l (rdeča vina)

19,98 mEq/l (bela vina in vina rosé)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150 mg/l

40 mg/l nevezanega žveplovega dioksida

Kakovostna peneča vina

Kakovostna peneča vina „Willamette Valley“ se pridelujejo kot bela vina in vina rosé iz sort pinot noir, chardonnay, v nekaterih primerih pa tudi iz sorte pinot meunier. Imajo fino do srednje izrazito peno, s prefinjenostjo, iskrenjem v bisernih nitih ter izrazitimi, čistimi sadnimi aromami komaj dozorelega koščičastega sadja in aromatičnih citrusov, zaokroženimi s kislinami. Bela kakovostna peneča vina so platinaste barve in sijoče bistra, z aromami jabolka ali hruške ter okusom, podobnim limeti, koščičastemu sadju ali mineralom. Vina rosé imajo privzdignjene note divjih jagod, izjemno visoko vsebnost kislin ter večplasten okus svetlega rdečega sadja (jabolka in slive). Več kot desetletno staranje v steklenicah je običajno. Barve vin rosé segajo od bistre češnjevo rdeče do „pridiha“ rožnate barve. Arome vin rosé segajo od cvetnih listov vrtnice do rdečega olupljenega jabolka in rahle arome sliv ali jagod, odvisno od mešanice in zrelosti grozdja ob trgatvi. Značilen „začimbni“ element je prav tako pogost. V opisih arome in okusa se med drugim značilno pojavljajo divje jagode in drugo poletno jagodičevje, citrusi, kot so rdeče pomaranče in tangerine, jabolka in lesnike, ter začimbe, kot so posušena zelišča in ingver. Izjemno visoka vsebnost kislin omogoča več kot desetletno staranje v steklenicah.

Arome zelo suhih penečih vin iz sort chardonnay, pinot noir in pinot meunier lahko segajo od belega cvetja, lupine ostrig ob oceanski obali, jabolka in hruške do bele grenivke. Okus se razlikuje po deležu uporabljene sorte vinske trte in kraju gojenja trte. Cvetlične note segajo od nežnega belega cvetja do vrtnic, začimbne od vanilje do ingverja in sušenih zelišč, med sadnimi notami pa je mogoče zaznati zelena, rumena in rdeča olupljena jabolka, lesnike, jagodičevje na torti ter anžujske hruške, bele grenivke, karambole in tangerine. Kisline so bistre in živahne, v pookusu pa se lahko ohranja precej dolg občutek svežega sadja.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 14 % |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 7 % |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 g/l, izraženih kot vinska kislina
  pH = največ 4 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | <= 23,31 mEq/l |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 mg/l
  30 mg/l nevezanega žveplovega dioksida |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

14 %

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

7 %

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 g/l, izraženih kot vinska kislina

pH = največ 4

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

<= 23,31 mEq/l

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150 mg/l

30 mg/l nevezanega žveplovega dioksida

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Jih ni.

(b)   Največji donosi

Pinot noir in druga rdeča vina: 7 850 kg/ha (45 hl/ha)

Chardonnay: 10 100 kg/ha (60 hl/ha)

Druga vina: 12 330 kg/ha (70 hl/ha)

Kakovostna peneča vina: 15 700 kg/ha (90 hl/ha)

6.   Razmejeno geografsko območje

Območje Willamette Valley je v predpisih ameriškega urada Alcohol and Tobacco Tax and Trade Bureau (TTB) posebej odobreno in registrirano kot ameriško vinogradniško območje z naslednjim povzetkom:

§9.90 Willamette Valley.

Meje. Vinogradniško območje Willamette Valley leži v severozahodnem delu zvezne države Oregon in na severu meji na reko Columbia, na zahodu na Obalno gorovje, na jugu na gorovje Calapooya, na vzhodu pa na Kaskadno gorovje ter obsega približno 5200 kvadratnih milj (3,3 milijona akrov).

Točne meje vinogradniškega območja so na podlagi mejnikov in referenčnih točk na odobrenih zemljevidih naslednje: od začetne točke na sečišču črt okrožij Columbia in Multnomah ter črt zveznih držav Oregon in Washington;

zahodno vzdolž črte okrožij Columbia in Multnomah 8,5 milje do sečišča s črto okrožij Washington in Multnomah;

južno vzdolž črte okrožja Washington 5 milj do njenega sečišča s plastnico na višini 1000 čevljev (približno 305 metrov);

na severozahodu (15 milj proti severozahodu) vzdolž plastnice na višini 1000 čevljev do njenega sečišča z državno avtocesto 47, pol milje severno od vrha „Tophill“;

nato proti zahodu od državne avtoceste 47 četrt milje do plastnice na višini 1000 čevljev, dalje proti jugu in nato jugozahodu vzdolž plastnice na višini 1000 čevljev do njenega sečišča z nacionalnim parkom Siuslaw (točka leži približno 43 milj južno in 26 milj zahodno od vrha „Tophill“), eno miljo severno od državne ceste 22;

proti jugu 6,5 milje do plastnice na višini 1000 čevljev na črti okrožij Lincoln in Polk;

dalje vzdolž plastnice na višini 1000 čevljev (približno 23 milj) vzhodno, južno in nato zahodno do točke, kjer črto okrožja Polk seka črta okrožij Lincoln in Benton;

južno vzdolž črte okrožij Lincoln in Benton, 11 milj do njenega sečišča s črto nacionalnega parka Siuslaw;

vzhodno vzdolž črte nacionalnega parka Siuslaw šest milj, nato južno vzdolž črte nacionalnega parka Siuslaw šest milj do državne avtoceste 34 in plastnice na višini 1000 čevljev;

južno vzdolž plastnice na višini 1000 čevljev do njenega sečišča s črto okraja T17S/T18S (31 milj jugozahodno in eno miljo zahodno od državne avtoceste 126);

vzhodno vzdolž okraja T17S/T18S 4,5 milje do črte območja R6W/R7W, južno vzdolž te črte območja 2,5 milje do plastnice na višini 1000 čevljev;

severovzhodno, nato jugovzhodno vzdolž plastnice na višini 1000 čevljev približno 12 milj do njenega sečišča s črto območja R5W/R6W;

južno vzdolž črte območja R5W/R6W približno 0,25 milje do sečišča s plastnico na višini 1000 čevljev;

pretežno jugovzhodno vzdolž vijugaste plastnice na višini 1000 čevljev, nato prehod v območje okoli reke Letz Creek, do točke na plastnici na višini 1000 čevljev, ki se nahaja severno od sečišča cest Siuslaw River Road in Fire Road;

južno v ravni črti približno 0,55 milje, prek reke Siuslaw ter sečišča cest Siuslaw River Road in Fire Road do plastnice na višini 1000 čevljev;

pretežno jugovzhodno vzdolž vijugaste plastnice na višini 1000 čevljev, mimo mesta Roseburg v zvezni državi Oregon do sečišča plastnice na višini 1000 čevljev s črto okrožij Lane in Douglas;

vzhodno vzdolž črte okrožij Lane in Douglas približno 3,8 milje do sečišča s plastnico na višini 1000 čevljev, vzhodno od reke South Fork of the Siuslaw River;

pretežno severno, nato severovzhodno vzdolž plastnice na višini 1000 čevljev okoli vrha Spencer Butte, nato pretežno južno do točke vzdolž črte okrožij Lane in Douglas pol milje severno od državne avtoceste 99;

južno vzdolž črte okrožij Lane in Douglas 1,25 milje do plastnice na višini 1000 čevljev;

po plastnici na višini 1000 čevljev okoli dolin rek Little River, Mosby Creek, Sharps Creek in Lost Creek do sečišča območja R1W/R1E in državne avtoceste 58;

severno vzdolž območja R1W/R1E šest milj do sečišča s plastnico na višini 1000 čevljev severno od reke Little Fall Creek;

nato poteka vzdolž plastnice na višini 1000 čevljev okoli reke Hills Creek, po južnem pobočju doline reke McKenzie do državnega parka Ben and Kay Dorris, prek severnega pobočja in navzdol okoli reke Camp Creek, reke Mohawk River in njenih pritokov, reke Calapooia (tri milje jugovzhodno od kraja Dollar) do točke, kjer reka Wiley Creek seka območje R1E/R1W približno miljo južno od okraja T14S/T13S;

severno vzdolž območja R1E/R1W 7,5 milje do okraja T12S/T13S pri reki Cedar Creek;

zahodno vzdolž okraja T12S/T13S štiri milje do plastnice na višini 1000 čevljev;

nato poteka v pretežno severni smeri vzdolž plastnice na višini 1000 čevljev okoli rek Crabtree Creek, Thomas Creek, North Santiam River (do njenega sečišča z reko Sevenmile Creek) in reke Little North Santiam River do sečišča plastnice na 1000 čevljih z območjem R1E/R2E (približno eno miljo severno od državne avtoceste 22);

severno vzdolž območja R1E/R2E (prek manjšega dela državnega parka Silver Falls) 14 milj do okraja T6S/T7S;

vzhodno vzdolž okraja T6S/T7S šest milj do območja R2E/R3E;

severno vzdolž območja R2E/R3E šest milj do okraja T5S/T6S;

proti severovzhodu 8,5 milje do sečišča okraja T4S/T5S in območja R4E/R3E;

vzhodno vzdolž okraja T4S/T5S šest milj do območja R4E/R5E;

severno vzdolž območja R4E/R5E šest milj do okraja T3S/T4S;

vzhodno vzdolž okraja T3S/T4S šest milj do območja R5E/R6E;

severno vzdolž območja R5E/R6E 10,5 milje do točke, kjer seka mejo nacionalnega parka Mount Hood (približno tri milje severno od državne avtoceste 26);

zahodno štiri milje in severno eno miljo vzdolž gozdne meje do plastnice na višini 1000 čevljev (severno od reke Bull Run);

severno vzdolž plastnice na višini 1000 čevljev v okrožje Multnomah, do njenega sečišča z območjem R4E/R5E;

proti severu približno tri milje do črte zveznih držav Oregon in Washington ter

zahodno in nato severno 34 milj vzdolž črte zveznih držav Oregon in Washington do začetne točke.

7.   Glavne sorte vinske trte

Za mirna vina in kakovostna peneča vina „Willamette Valley“ se uporabljajo naslednje sorte vinske trte: pinot noir, pinot gris, chardonnay, riesling, pinot blanc, syrah, cabernet sauvignon, gamay noir in pinot meunier.

V manjši meri se uporabljajo tudi druge sorte vinske trte: arneis, albarino, auxerrois, cabernet franc, chenin blanc, dolcetto, gewurztraminer, gruner veltliner, merlot, muller-thurgau, sangiovese, sauvignon blanc, tempranillo, viognier in zinfandel.

8.   Opis povezave

Kot pri vsakem uspešnem podvigu, ki pridobi dober ugled, pot do visoke kakovosti ni preprosta, temveč je zapletena: čeprav so naravni dejavniki, povezani z lokacijo območja Willamette Valley, verjetno najpomembnejši, saj podnebni, geološki, geografski učinki in učinki trgatve znatno vplivajo na končno kakovost vina, je treba priznati tudi človeške dejavnike, kot sta sistematično urejanje in ustaljevanje pridelave grozdja in vina ter postopkov trženja, ki vinom iz te regije dajejo zanesljivost, nadzor in ugled.

Tla in geologija: na območju Willamette Valley se zanj značilna visokokakovostna vina pridelujejo iz navedenih sort vinske trte, prilagojenih hladnemu podnebju, ki se gojijo v vinogradih, zasajenih skoraj izključno na pobočjih z vulkanskimi in/ali sedimentnimi tlemi, ki jih z dna doline dviga tektonska dejavnost, na višini med 61 in 305 metri (200 in 1000 čevlji), pri čemer je na vrhu nekaterih pobočij puhlica (naneseni melj). Tla na pobočjih omogočajo ustrezno globino korenin in zadrževanje vode, oskrbujejo vinsko trto s hranili, a ne prebogatimi (s čimer spodbujajo enakomerno rast in bujnost mladik namesto poudarka na rodnosti), ter so dobro drenažna in drobljiva z manjšo možnostjo za pritisk zmrzali in bolezni (npr. pepelaste plesni). Tla na pobočjih so treh vrst (vulkanska, sedimentna in puhličasti ledeniški melj) ter vinski trti in iz nje pridobljenim vinom dajejo edinstvene in pričakovane arome, okuse, mineralnost in značilno rast; sorti pinot noir na primer vulkanska tla prinašajo arome in okuse svetlega, svežega rdečega sadja (od maline do češenj sorte bing in ameriške češnje) z zmerno fino, prožno taninsko strukturo ter rahlo barvo; sedimentna tla ustvarjajo temnejše barve, arome in okuse rdečega in črnega sadja (ameriške češnje, robide, črnega ribeza ali ameriške borovnice) s pridihom gob, začimb za peko, kave in marmelade iz črnega sadja, z zmerno do visoko vsebnostjo taninov; puhličasta tla omogočajo svetlejšo barvo (jagode, maline, češnje na torti) in skromnejšo strukturo, nižjo vsebnost taninov in svežino. Vsa vina ohranjajo zmerno do visoko vsebnost kislin in so primerna za staranje.

Geografija: med organoleptičnimi lastnostmi, ki veljajo za edinstvene za vina „Willamette Valley“, zlasti za sorto pinot noir, so bistrost in note svežega sadja, trajno hladno podnebje pa prinaša kisline, pestre značilnosti rdečega in črnega sadja ter različno strukturiranost fenolov ali taninov, povezano z vrstami tal, nadmorsko višino in geografskimi značilnostmi, ter najrazličnejše posebne sloge, ki jih značaju sorte pinot noir s svojimi razvijajočimi se idejami vtisnejo vinarji.

Hladno podnebje, ki ga omilijo velika vodna telesa, kot je Tihi ocean, omogočajo, da dnevna temperatura niha od toplih dni do zelo hladnih noči, saj kopenski oceanski veter ponoči ohladi območje Willamette Valley tudi za 16,5–22 °C. To vpliva na celično dihanje, omogoča, da se rastline ohladijo, in ohranja kisline, ki so značilne za vina „Willamette Valley“.

Vzpon pri povečanju nadmorske višine za 244 metrov (800 čevljev) omogoča tudi najrazličnejše razmere zorenja za potrebe različnih sort vinske trte ter dodatno prožnost glede prilagajanja podnebnim spremembam, pri čemer so toplejša območja na nižjih legah, hladnejša pa na višjih, zato se lahko na nižjih legah pridobivajo vina zrelejšega in mehkejšega značaja, na višjih legah pa vina z notami svetlega svežega sadja in višjo vsebnostjo kislin. Dodatno kakovost daje lega lokacije, z južno, vzhodno ali zahodno izpostavljenostjo teh pobočij soncu, kar je bilo zelo koristno v zgodnjem, hladnem obdobju te regije, ko so v vinogradih poskušali doseči idealne razmere zorenja na južnih straneh.

Tako kot je lokacija na pobočjih pomembna za zorenje, vodo, okus in vsebnost kislin, dodatna bistvena lastnost vin „Willamette Valley“ izhaja iz skledaste oblike doline, ki prispeva k splošnim hladnim podnebnim razmeram v tej zaščiteni dolini, ki jo na vzhodu ščiti Kaskadno, na zahodu pa Obalno gorovje, to pa preprečuje, da bi rastno dobo motilo toplo, suho celinsko vreme oziroma hladno in vlažno vreme. V tej zaščiteni regiji s pristno hladnim podnebjem vinska trta popolnoma dozori, obenem pa ohranja kisline iz hladne rastne dobe in dobe zorenja. Za visokokakovostna vina s prefinjenostjo, dovršenostjo in celostno strukturo so te kisline potrebne, zato so vina „Willamette Valley“ kratko- in srednjeročno odlična vina za uživanje ob hrani, hkrati pa se lahko tudi dolgo starajo.

Splošni geografski vplivi za mirna in kakovostna peneča vina: območje Willamette Valley se razteza na 45. severnem vzporedniku. Na tej zemljepisni širini spremembe nadmorske višine znatno vplivajo na rastlinstvo in živalstvo območja. Že samo 60-metrska sprememba nadmorske višine vinograda lahko zorenje zamakne za kar 10–14 dni. Cvetenje vinske trte v povprečju poteka tretji teden junija (poletni sončni obrat), pogosto pa tudi v juliju (štiri tedne po sončnem obratu). Ta zemljepisna širina in bližina hladnega Tihega ocena prinašata spremenljivost vremena med rastno dobo, vključno s trgatvijo. Spremenljivost vremena na območju Willamette Valley je dejansko edinstvena v primerjavi z vsemi drugimi vinorodnimi regijami na zahodni obali ZDA. Obenem so dolžina dnevne svetlobe in vsakodnevne spremembe dovolj izrazite, da pri listnatih rastlinah in med njimi tudi pri vinski trti povzročijo fiziološki odziv, ki ga spodbudi obdobje osvetlitve. Temperaturna vsota in obdobje osvetlitve doline Willamette Valley omejujeta območja, na katerih lahko poteka stalno zorenje. Le redki vinogradi lahko na primer uspevajo nad višino 240 metrov ali pa pri povprečni letni količini padavin nad 1300 mm oziroma pri severni izpostavljenosti lege. Obenem se vinogradi, ki lahko uspešno ohranjajo stalno kakovost, nahajajo na pobočjih, kjer lahko sončna svetloba zaradi lege pada na liste vinske trte in spomladi ogreva tla. V taki vinorodni regiji sorte, prilagojene toplemu podnebju, kot je cabernet sauvignon, ne bodo redno zorele. Dejansko je to ena od zelo redkih vinorodnih regij s hladnim podnebjem, ki je bila najprej zasajena na pobočjih gričev in NE na hladnejšem dnu doline.

Človeški dejavniki in možnosti glede sloga vina: dolina Willamette Valley je na skrajnem severnem delu območja, ki omogoča stalno zorenje sort, prilagojenih hladnemu podnebju, ki so pomembne za mirna ali kakovostna peneča vina (npr. pinot noir, pinot meunier in chardonnay). Prav ta specifična lokacija daje pečat zanimivim in edinstvenim lastnostim mirnih in kakovostnih penečih vin, vinarjem pa omogoča, da z lastno spretnostjo oblikujejo slog vina. Medtem ko cvetenje v povprečju poteka ob poletnem sončnem obratu, pa zorenje sort vinske trte za kakovostna peneča vina navadno poteka od sredine do konca septembra, za mirna vina pa med poznim septembrom in sredino oktobra. Vinogradi na pobočjih so izpostavljeni inverziji toplih temperatur v zgodnjem večernem času, kar trti omogoča dihanje, preden se poletne temperature pozno ponoči in zgodaj zjutraj ohladijo. Poleg razlik v makrolokacijah med vinogradi pobočja omogočajo vinarjem, da opravljajo trgatev na različnih legah in nadmorskih višinah, s čimer lahko še poudarijo raznoliko izraženost sadnih okusov in se prilagajajo značilnostim vsake posamezne rastne sezone.

Tako daleč na severu lahko razlike v okusu nastanejo že zaradi drobnih sprememb, ki jih v vinogradih povzročijo kloni, podlaga, razdalja med trsi, lega, nadmorska višina in celo vinogradnikovo lastno delo. Razlike med enim in sosednjim sklopom vinograda lahko spodbudijo raznolikost slogov kakovostnih penečih in mirnih vin.

Za kakovostna peneča vina grozdje na območju Willamette Valley dozori s kompleksnimi, zrelimi sadnimi aromami, pri tem pa ohranja svojo visoko vsebnost naravnih kislin. Grozdje se lahko ob najvišji zrelosti trga od nižjih pa do višjih nadmorskih višin. Kadar se vinska trta prideluje na meji stalnega zorenja, se razvijejo kompleksne in okusne sadne arome. Peneča vina iz sort pinot noir in chardonnay se na območju Willamette Valley pridelujejo od zgodnjih 80. let 20. stoletja. Danes več kot 100 proizvajalcev prideluje peneča vina po tradicionalni metodi, proizvodnja pa se povečuje tako po številu proizvajalcev kot po količini.

Iz grozdja, ki ima zrele sadne arome, visoko vsebnost naravnih kislin in majhen deleže alkohola ter se trga sredi septembra, se pridobivajo kompleksna, kakovostna peneča in mirna vina z dolgim staranjem. Zaradi svoje zemljepisne širine daleč na severu, bližine hladnega oceana, vinogradov na pobočjih, ki so zaščitena s padavinsko senco, dinamičnega obdobja osvetlitve in nezmožnosti uspešnega zorenja sort vinske trte, prilagojenih toplejšemu podnebju, predstavlja območje Willamette Valley edinstven „nov“ slog severnoameriških vin.

Čeprav je torej geografska označba utemeljena predvsem z naravnimi dejavniki, ki ustvarjajo edinstveno in izjemno regijo, so dodaten atribut območja Willamette Valley, ki poleg fizičnih značilnosti govorijo v prid njegovi posebnosti, človeški dejavniki, kot so izjemna usmerjenost, sodelovanje, tehnična doslednost in raziskave ter organizacijski pristopi, ki so spodbudili zanimanje in povezave iz celega sveta, vključno s sodelovanjem celotne industrije, med katerimi izstopata ustanovni mednarodni simpozij o hladnem podnebju leta 1984 ter ugledna mednarodna prireditev International Pinot Noir Celebration, na kateri se že 34 let srečujejo pridelovalci vin pinot noir z vsega sveta. Tesno sodelovanje in proizvodi s stalno visoko kakovostjo ustvarjajo krog zvestih ljubiteljev in prispevajo k splošnemu slovesu regije.

Tudi druge sorte v regiji uspevajo iz podobnih razlogov kot pinot noir, a prav slednja je k njenemu slovesu prispevala največ. Mediji, akademski svet, konkurenti in potrošniki poznajo vina z območja Willamette Valley zaradi sorte pinot noir, najsi gre za mirna ali peneča vina. Priznanja prihajajo tako splošno kot na mednarodni ravni: pred dvema letoma je npr. vino z območja Willamette Valley v ocenjevanju World Wine Awards revije Decanter prejelo platinasto medaljo za najboljše vino na ocenjevanju; vinski kritik Robert Parker ml. je priznal, da „Oregon končno uresničuje svoj ogromni potencial“; pisatelj Isaac Asimov pa je v časniku New York Times izjavil: „V dolini Willamette Valley se lahko ideali prefinjenosti in miline sorte pinot noir dosledno uresničujejo“.

9.   Dodatni pogoji

Praktično vsa vina z območja Willamette Valley imajo označeno sorto in morajo v skladu z zakoni in predpisi zvezne države Oregon (OAR 845, Predpisi organa OLCC) vsebovati najmanj 90 % zadevne sorte.

Poreklo vina mora biti točno navedeno, pri čemer mora biti najmanj 95 % vina v steklenici z ameriškega vinogradniškega območja (American Viticultural Area, AVA), navedenega na etiketi.

Vsa vina „Willamette Valley“ morajo biti vinificirana in pripravljena za stekleničenje v zvezni državi Oregon, da se zaščitita kakovost in poreklo grozdja, saj sta skrbno ravnanje s temi nežnimi vini in olajšanje sodelovanja pri dokončanju vina na območju pridelave grozdja pomembni. Če je na etiketi vina kot označba porekla navedeno „Willamette AVA“, mora biti postopek proizvodnje vina v skladu z ameriškimi zveznimi predpisi o označevanju (Code Federal Regulation, naslov 27 CFR 4.25(e)(3)(iv)) v celoti dokončan v zvezni državi Oregon. Ameriški urad Alcohol and Tobacco Tax and Trade Bureau (TTB) je „dokončano vino“ v gradivu za pripravo predpisov opredelil kot vino, ki je „pripravljeno za stekleničenje, razen za hranjenje v kleteh in zvrščanje, ki ne spremenita razreda in vrste“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://willamettewines.com/wp-content/uploads/2020/03/2020-02-GUIDELINES-FOR-PROTECTED-GEOGRAPHICAL-INDICATION-Willamette-Valley.091718.add-092519.100819.030520.pdf

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---