# Europos Sąjungos C 65/2021

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 65 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 64 metai2021m. vasario 25d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 65

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

64 metai2021m. vasario 25d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 65/01 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10067 — ElringKlinger/Plastic Omnium New Energies/EKPO Fuel) (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 65/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10117 — A.P. Moller/APMH Invest/Faerch Group) (
  1
  ) | 2 |
| 2021/C 65/03 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10115 — PAI Partners/Apleona Group) (
  1
  ) | 3 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2021/C 65/01

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10067 — ElringKlinger/Plastic Omnium New Energies/EKPO Fuel) (
  1
  )

1

1

2021/C 65/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10117 — A.P. Moller/APMH Invest/Faerch Group) (
  1
  )

1

2

2021/C 65/03

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10115 — PAI Partners/Apleona Group) (
  1
  )

1

3

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS CENTRINIS BANKAS |
| 2021/C 65/04 | 2021 m. sausio 25 d. Europos Centrinio Banko nuomonė dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl tarptautinių mokėjimų Sąjungoje (CON/2021/3) | 4 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS CENTRINIS BANKAS

2021/C 65/04

2021 m. sausio 25 d. Europos Centrinio Banko nuomonė dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl tarptautinių mokėjimų Sąjungoje (CON/2021/3)

4

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 65/05 | 2021 m. vasario 24 d. Euro kursas | 6 |
| | PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE |
| | ELPA šalių nuolatinis komitetas |
| 2021/C 65/06 | ELPA valstybių nuolatinio komiteto rekomendacija Nr. 1/2020/SC dėl 2020 m. lapkričio 5 d. Norvegijos pranešimo dėl sisteminės rizikos rezervo taikymo pagal Direktyvos 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuri EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 79/2019 įtraukta į EEE susitarimą, 133 straipsnį | 7 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2021/C 65/05

2021 m. vasario 24 d. Euro kursas

6

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA šalių nuolatinis komitetas

2021/C 65/06

ELPA valstybių nuolatinio komiteto rekomendacija Nr. 1/2020/SC dėl 2020 m. lapkričio 5 d. Norvegijos pranešimo dėl sisteminės rizikos rezervo taikymo pagal Direktyvos 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuri EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 79/2019 įtraukta į EEE susitarimą, 133 straipsnį

7

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 65/07 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10118 — Investindustrial/Guala Closures) (
  1
  ) | 14 |
| 2021/C 65/08 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10087 — PROXIMUS/NEXUS INFRASTRUCTURE/JV) (
  1
  ) | 16 |
| 2021/C 65/09 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10161 — The Goldman Sachs Group/Warburg Pincus/Good Host Spaces). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 17 |
| 2021/C 65/10 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10151 - LINDE/SIPCHEM/JV). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 19 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 65/11 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 20 |
| 2021/C 65/12 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 28 |
| 2021/C 65/13 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 36 |
| 2021/C 65/14 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 42 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2021/C 65/07

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10118 — Investindustrial/Guala Closures) (
  1
  )

1

14

2021/C 65/08

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10087 — PROXIMUS/NEXUS INFRASTRUCTURE/JV) (
  1
  )

1

16

2021/C 65/09

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10161 — The Goldman Sachs Group/Warburg Pincus/Good Host Spaces). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

17

2021/C 65/10

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10151 - LINDE/SIPCHEM/JV). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

19

KITI AKTAI

Europos Komisija

2021/C 65/11

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

20

2021/C 65/12

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

28

2021/C 65/13

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

36

2021/C 65/14

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

42

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2021 2 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10067 — ElringKlinger/Plastic Omnium New Energies/EKPO Fuel)

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 65/01)

2021 m. vasario 18 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10067. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10067. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2021 2 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/2

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10117 — A.P. Moller/APMH Invest/Faerch Group)

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 65/02)

2021 m. vasario 5 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10117. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10117. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2021 2 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/3

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10115 — PAI Partners/Apleona Group)

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 65/03)

2021 m. vasario 19 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10115. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10115. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS CENTRINIS BANKAS

| 2021 2 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/4

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMONĖ

2021 m. sausio 25 d.

dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl tarptautinių mokėjimų Sąjungoje

(CON/2021/3)

(2021/C 65/04)

Įžanga ir teisinis pagrindas

2020 m. spalio 15 d. Europos Centrinis Bankas (ECB) gavo Europos Sąjungos Tarybos prašymą pateikti nuomonę dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinių mokėjimų Sąjungoje (kodifikuota redakcija) (1) (toliau – pasiūlytas reglamentas).

ECB kompetencija teikti nuomonę grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 127 straipsnio 4 dalimi ir 282 straipsnio 5 dalimi, kartu su SESV 127 straipsnio 2 dalies ketvirta įtrauka ir Protokolo Nr. 4 dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto 3 straipsnio 1 dalies ketvirta įtrauka, nes pasiūlytame reglamente yra nuostatų dėl sklandaus mokėjimo sistemų veikimo. Vadovaudamasi Europos Centrinio Banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmuoju sakiniu, Valdančioji taryba priėmė šią nuomonę.

Bendros pastabos

Pasiūlytu reglamentu siekiama kodifikuoti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 924/2009 (2) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/518 (3). Nors ECB iš esmės pritaria siekiui kodifikuoti, jis atkreipia dėmesį į tai, kad, kaip nurodyta pasiūlyto reglamento aiškinamajame memorandume, kodifikuojamuose teisės aktuose negali būti daromi esminiai pakeitimai ir turi būti atliekami tik kodifikavimui būtini formos pakeitimai. ECB taip pat yra priėmęs nuomonę (4) dėl pasiūlymo dėl Reglamento (ES) 2019/518 (5). Tačiau tam tikros Reglamento (ES) 2019/518 nuostatos buvo suformuluotos Sąjungos teisėkūros procedūros metu jau po to, kai Komisijos pasiūlymas buvo pateiktas ECB, todėl Tarybos pateiktame prašyme pateikti nuomonę nebuvo prašoma ECB nuomonės dėl šių nuostatų. Dėl to, atsižvelgiant į tai, kad anksčiau nebuvo galimybės pateikti nuomonės ir kad pasiūlytas reglamentas bus priimtas laikantis įprastos teisėkūros procedūros, ECB naudojasi galimybe pateikti nuomonę dėl vienos pasiūlyto reglamento nuostatos, kuri buvo įtvirtinta Reglamentu (ES) 2019/518.

1.   Konkrečios pastabos

1.1   Nuoroda į ECB paskelbtą pagrindinį užsienio valiutos ir euro keitimo kursą

Pasiūlyto reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, kuria siekiama papildyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2015/2366 (6) (toliau – mokėjimo paslaugų direktyva) įtvirtintus skaidrumo ir informavimo reikalavimus, kiek tai susiję su valiutos keitimo paslaugomis (7), reikalaujama, kad mokėjimo paslaugų teikėjai ir bankomate arba pardavimo vietoje valiutos keitimo paslaugas teikiančios šalys pateiktų visus valiutos keitimo mokesčius kaip naujausio Europos Centrinio Banko (ECB) paskelbto pagrindinio užsienio valiutos ir euro keitimo kurso (angl. euro foreign exchange reference rates) procentinį antkainį.

ECB nuo 1998 m. skelbia užsienio valiutos ir euro keitimo kursus, remdamasis ECB valdančiosios tarybos 1998 m. patvirtinta ir vėliau 2015 m. iš dalies pakeista tvarka (8) (toliau – užsienio valiutos ir euro keitimo kursų tvarka). Skelbiami užsienio valiutos ir euro keitimo kursai yra viešoji gėrybė, prieinama pavieniams piliečiams ir institucijoms (9), ir juos naudoja platus institucijų ratas. Užsienio valiutos ir euro keitimo kursų tvarka siekiama išsaugoti užsienio valiutos ir euro keitimo kursų teisingumą tokiais būdais: i) atgrasant nuo užsienio valiutos ir euro keitimo kursų naudojimo prekiaujant ir ii) ribojant jų naudojimą tik orientaciniais tikslais. Primygtinai raginama nenaudoti euro ir užsienio valiutų keitimo kursų sandoriams, šie kursai skelbiami tik informaciniais tikslais (10). Šiuo požiūriu užsienio valiutos ir euro keitimo kursų tvarka siekiama dar aiškiau atskirti užsienio valiutos ir euro keitimo kursus ir sandoriams skirtus užsienio valiutų keitimo kursų lyginamuosius indeksus.

Pasiūlytame reglamente esanti nuoroda į pagrindinį užsienio valiutos ir euro keitimo kursą gali sukurti paskatas daliai rinkos dalyvių naudoti šiuos užsienio valiutos ir euro keitimo kursus prekiaujant, o tai prieštarautų užsienio valiutos ir euro keitimo kursų tikslams. Dėl to ECB rekomenduoja iš pasiūlyto reglamento 4 straipsnio išbraukti nuorodą į pagrindinį užsienio valiutos ir euro keitimo kursą, pakeičiant ją atitinkama nuoroda į užsienio valiutos lyginamąjį indeksą, kuris patenka į Sąjungos lyginamųjų indeksų reglamento (11) taikymo sritį ir kuris gali būti naudojamas valiutos keitimo mokesčių kontekste. Tokių lyginamųjų indeksų tikslumas ir teisingumas, kuriuos užtikrina tuo reglamentu nustatyta lyginamųjų indeksų administravimo tvarka, saugo mokėjimo paslaugų teikėjų ir valiutos keitimo paslaugas teikiančių šalių klientų interesus.

Kai ECB rekomenduoja iš dalies keisti pasiūlytą reglamentą, konkretus redagavimo pasiūlymas kartu su aiškinamuoju tekstu pateikiamas atskirame techniniame darbo dokumente. Techninis darbo dokumentas anglų kalba paskelbtas EUR-Lex interneto svetainėje.

Priimta Frankfurte prie Maino 2021 m. sausio 25 d.

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2020) 323 final.

1

final

(2)  2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 924/2009 dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 2560/2001 (OL L 266, 2009 10 9, p. 11).

2

(3)  2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/518, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 924/2009 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (OL L 91, 2019 3 29, p. 36).

3

(4)  Žr. 2018 m. rugpjūčio 31 d. Europos Centrinio Banko nuomonę dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl tam tikro atlyginimo už tarptautinius mokėjimus Sąjungoje ir atlyginimo už valiutos keitimą (CON/2018/38) (OL C 382, 2018 10 23, p. 7). Visos ECB nuomonės skelbiamos ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

4

(5)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 924/2009 nuostatos, susijusios su tam tikru atlyginimu už tarptautinius mokėjimus Sąjungoje ir atlyginimu už valiutos keitimą, COM(2018) 163 final.

5

final

(6)  2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB (OL L 337, 2015 12 23, p. 35).

6

(7)  Žr. pasiūlyto reglamento 8 konstatuojamąją dalį.

7

(8)  Žr. ECB Orientacinių euro ir užsienio valiutų santykių nustatymo ir skelbimo tvarką, paskelbtą ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

8

(9)  Žr. 2015 m. gruodžio 7 d. ECB pranešimą spaudai dėl ECB keičiamų euro ir užsienio valiutų santykių.

9

(10)  ECB Orientacinių euro ir užsienio valiutų santykių nustatymo ir skelbimo tvarkoje tiesiogiai nurodoma, kad „terminas „orientacinis kursas“ reiškia valiutos keitimo kursą, kuris nei tiesiogiai, nei netiesiogiai (kaip lyginamasis kursas) nėra skirtas taikyti rinkos operacijose. Šių orientacinių kursų paskirtis tik informacinė“.

10

(11)  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, kuriuo iš dalies keičiami direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 (OL L 171, 2016 6 29, p. 1).

11

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2021 2 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/6

---

Euro kursas (1)

2021 m. vasario 24 d.

(2021/C 65/05)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2146 |
| JPY | Japonijos jena | 128,69 |
| DKK | Danijos krona | 7,4364 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,86030 |
| SEK | Švedijos krona | 10,0893 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,1029 |
| ISK | Islandijos krona | 154,60 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,2483 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,978 |
| HUF | Vengrijos forintas | 359,74 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,5178 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,8749 |
| TRY | Turkijos lira | 8,7071 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5347 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5266 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,4189 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6451 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,6049 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 346,15 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 17,5723 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,8362 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5805 |
| IDR | Indonezijos rupija | 17 070,23 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,9100 |
| PHP | Filipinų pesas | 59,072 |
| RUB | Rusijos rublis | 89,4919 |
| THB | Tailando batas | 36,487 |
| BRL | Brazilijos realas | 6,5642 |
| MXN | Meksikos pesas | 24,7700 |
| INR | Indijos rupija | 87,8760 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2146

JPY

Japonijos jena

128,69

DKK

Danijos krona

7,4364

GBP

Svaras sterlingas

0,86030

SEK

Švedijos krona

10,0893

CHF

Šveicarijos frankas

1,1029

ISK

Islandijos krona

154,60

NOK

Norvegijos krona

10,2483

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,978

HUF

Vengrijos forintas

359,74

PLN

Lenkijos zlotas

4,5178

RON

Rumunijos lėja

4,8749

TRY

Turkijos lira

8,7071

AUD

Australijos doleris

1,5347

CAD

Kanados doleris

1,5266

HKD

Honkongo doleris

9,4189

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6451

SGD

Singapūro doleris

1,6049

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 346,15

ZAR

Pietų Afrikos randas

17,5723

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,8362

HRK

Kroatijos kuna

7,5805

IDR

Indonezijos rupija

17 070,23

MYR

Malaizijos ringitas

4,9100

PHP

Filipinų pesas

59,072

RUB

Rusijos rublis

89,4919

THB

Tailando batas

36,487

BRL

Brazilijos realas

6,5642

MXN

Meksikos pesas

24,7700

INR

Indijos rupija

87,8760

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA šalių nuolatinis komitetas

| 2021 2 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/7

---

ELPA valstybių nuolatinio komiteto rekomendacija Nr. 1/2020/SC dėl 2020 m. lapkričio 5 d. Norvegijos pranešimo dėl sisteminės rizikos rezervo taikymo pagal Direktyvos 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuri EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 79/2019 įtraukta į EEE susitarimą, 133 straipsnį

(2021/C 65/06)

ELPA VALSTYBIŲ NUOLATINIS KOMITETAS,

kadangi:

| 1. | 2020 m. lapkričio 5 d. Norvegijos finansų ministerija (Finansdepartmentet) (toliau – Ministerija), kuri yra nacionalinė paskirtoji institucija, atsakinga už sisteminės rizikos rezervo (toliau – SRR) taikymą, kaip nurodyta Direktyvos 2013/36/ES, kuri EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 79/2019 įtraukta į EEE susitarimą, 133 straipsnyje, pranešė ELPA nuolatiniam komitetui apie ketinimą padidinti dabartinį SRR, taikomą vidaus pozicijoms (toliau – pranešimas); |
| --- | --- |

1.

2020 m. lapkričio 5 d. Norvegijos finansų ministerija (Finansdepartmentet) (toliau – Ministerija), kuri yra nacionalinė paskirtoji institucija, atsakinga už sisteminės rizikos rezervo (toliau – SRR) taikymą, kaip nurodyta Direktyvos 2013/36/ES, kuri EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 79/2019 įtraukta į EEE susitarimą, 133 straipsnyje, pranešė ELPA nuolatiniam komitetui apie ketinimą padidinti dabartinį SRR, taikomą vidaus pozicijoms (toliau – pranešimas);

| 2. | šiuo metu visoms Norvegijos kredito įstaigų pozicijoms taikomas 3 proc. SRR, išskyrus dvi sisteminės svarbos įstaigas, kurių visoms pozicijoms taikomas 5 proc. SRR. Priemonė, apie kurią pranešta, yra 4,5 proc. SRR ir ji bus taikoma visų Norvegijoje veiklos leidimą gavusių kredito įstaigų, įskaitant penkias kitose Sąjungos valstybėse narėse įsteigtų patronuojančiųjų bendrovių patronuojamąsias įmones, vidaus pozicijoms. Rezervas skirtas sisteminei rizikai Norvegijoje valdyti ir šalies finansiniam stabilumui skatinti apsaugant finansų sistemos atsparumą, taip pat užtikrinant, kad bankai nuolat turėtų pakankamai kapitalo, atsižvelgiant į didelę Norvegijos ilgalaikę sisteminę riziką. Be to, Ministerija taip pat pranešė apie ketinimą nustatyti rezervą dviem kredito įstaigoms, priskiriamoms kitoms sisteminės svarbos įstaigoms (O-SII) pagal Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnį. Vienos įstaigos rezervas sudarys 2 proc., kitos – 1 proc.; |
| --- | --- |

2.

šiuo metu visoms Norvegijos kredito įstaigų pozicijoms taikomas 3 proc. SRR, išskyrus dvi sisteminės svarbos įstaigas, kurių visoms pozicijoms taikomas 5 proc. SRR. Priemonė, apie kurią pranešta, yra 4,5 proc. SRR ir ji bus taikoma visų Norvegijoje veiklos leidimą gavusių kredito įstaigų, įskaitant penkias kitose Sąjungos valstybėse narėse įsteigtų patronuojančiųjų bendrovių patronuojamąsias įmones, vidaus pozicijoms. Rezervas skirtas sisteminei rizikai Norvegijoje valdyti ir šalies finansiniam stabilumui skatinti apsaugant finansų sistemos atsparumą, taip pat užtikrinant, kad bankai nuolat turėtų pakankamai kapitalo, atsižvelgiant į didelę Norvegijos ilgalaikę sisteminę riziką. Be to, Ministerija taip pat pranešė apie ketinimą nustatyti rezervą dviem kredito įstaigoms, priskiriamoms kitoms sisteminės svarbos įstaigoms (O-SII) pagal Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnį. Vienos įstaigos rezervas sudarys 2 proc., kitos – 1 proc.;

| 3. | SRR, apie kurį pranešta, būtų taikomas nuo 2020 m. gruodžio 31 d. visoms kredito įstaigoms, išskyrus kredito įstaigas, kurios netaiko pažangaus vidaus reitingais pagrįsto metodo, nes joms būtų nustatytas pereinamasis laikotarpis, kuriuo dabartinis visų pozicijų rezervas ir toliau būtų 3 proc. iki 2022 m. gruodžio 31 d. Ministerija priemonę vertins iš naujo kas dvejus metus; |
| --- | --- |

3.

SRR, apie kurį pranešta, būtų taikomas nuo 2020 m. gruodžio 31 d. visoms kredito įstaigoms, išskyrus kredito įstaigas, kurios netaiko pažangaus vidaus reitingais pagrįsto metodo, nes joms būtų nustatytas pereinamasis laikotarpis, kuriuo dabartinis visų pozicijų rezervas ir toliau būtų 3 proc. iki 2022 m. gruodžio 31 d. Ministerija priemonę vertins iš naujo kas dvejus metus;

| 4. | kadangi priemonė, apie kurią pranešta, taikoma ir patronuojančiųjų įmonių, įsteigtų kitose EEE valstybėse, patronuojamosioms įmonėms, taikoma Kapitalo reikalavimų direktyvos (KRD IV) 133 straipsnio 14 dalies trečioje pastraipoje aprašyta procedūra, kuri suderinta EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 79/2019. Todėl Ministerija, kaip paskirtoji institucija, atsakinga už SRR taikymą, praneša apie savo ketinimą atitinkamoms kitų EEE valstybių institucijoms, taip pat ELPA valstybių nuolatiniam komitetui ir Europos sisteminės rizikos valdybai (ESRV). Per vieną mėnesį nuo pranešimo Nuolatinis komitetas ir ESRV pateikia rekomendaciją dėl priemonių, kurių buvo imtasi; |
| --- | --- |

4.

kadangi priemonė, apie kurią pranešta, taikoma ir patronuojančiųjų įmonių, įsteigtų kitose EEE valstybėse, patronuojamosioms įmonėms, taikoma Kapitalo reikalavimų direktyvos (KRD IV) 133 straipsnio 14 dalies trečioje pastraipoje aprašyta procedūra, kuri suderinta EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 79/2019. Todėl Ministerija, kaip paskirtoji institucija, atsakinga už SRR taikymą, praneša apie savo ketinimą atitinkamoms kitų EEE valstybių institucijoms, taip pat ELPA valstybių nuolatiniam komitetui ir Europos sisteminės rizikos valdybai (ESRV). Per vieną mėnesį nuo pranešimo Nuolatinis komitetas ir ESRV pateikia rekomendaciją dėl priemonių, kurių buvo imtasi;

| 5. | SRR siekiama mažinti ilgalaikę struktūrinę sisteminę Norvegijos finansų sistemos riziką. Ši rizika kyla daugiausia dėl vis dažnesnių ir stipresnių sukrėtimų pačioje sistemoje, Norvegijos bankų sektoriuje ir realiojoje ekonomikoje; |
| --- | --- |

5.

SRR siekiama mažinti ilgalaikę struktūrinę sisteminę Norvegijos finansų sistemos riziką. Ši rizika kyla daugiausia dėl vis dažnesnių ir stipresnių sukrėtimų pačioje sistemoje, Norvegijos bankų sektoriuje ir realiojoje ekonomikoje;

| 6. | pagrįsdama pranešimą, Ministerija pažymi, kad ilgalaikė struktūrinė sisteminė rizika Norvegijoje yra palyginti didelė. Šį aukštą sisteminės rizikos lygį lemia tai, kad Norvegijos įstaigos turi panašias finansavimo struktūras ir yra labai priklausomos nuo didmeninio finansavimo (48 proc. jų finansavimo, įskaitant užsienio didmeninį finansavimą), todėl jos yra pažeidžiamos dėl neramumų rinkoje. Be to, jos turi tarpusavio sąsajų, įskaitant dėl kryžminio padengtųjų obligacijų valdymo, ir turi panašių bei koncentruotų pozicijų nekilnojamojo turto rinkose. Pavyzdžiui, maždaug 60 proc. viso Norvegijos kredito įstaigų skolinimo sudaro skolinimas nekilnojamojo turto (gyvenamosios ir komercinės paskirties) veiklai. Tokiomis aplinkybėmis ekonomikos sutrikdymas yra stipresnis, nes gali smarkiai paveikti kelias kredito įstaigas tiek tuo pačiu metu, tiek tuo pačiu būdu. Šį rizikos didėjimo potencialą dar labiau pagrindžia Norvegijos bankų pasirinkti panašūs verslo modeliai ir tarpusavio sąsajos dėl kryžminio padengtųjų obligacijų valdymo; |
| --- | --- |

6.

pagrįsdama pranešimą, Ministerija pažymi, kad ilgalaikė struktūrinė sisteminė rizika Norvegijoje yra palyginti didelė. Šį aukštą sisteminės rizikos lygį lemia tai, kad Norvegijos įstaigos turi panašias finansavimo struktūras ir yra labai priklausomos nuo didmeninio finansavimo (48 proc. jų finansavimo, įskaitant užsienio didmeninį finansavimą), todėl jos yra pažeidžiamos dėl neramumų rinkoje. Be to, jos turi tarpusavio sąsajų, įskaitant dėl kryžminio padengtųjų obligacijų valdymo, ir turi panašių bei koncentruotų pozicijų nekilnojamojo turto rinkose. Pavyzdžiui, maždaug 60 proc. viso Norvegijos kredito įstaigų skolinimo sudaro skolinimas nekilnojamojo turto (gyvenamosios ir komercinės paskirties) veiklai. Tokiomis aplinkybėmis ekonomikos sutrikdymas yra stipresnis, nes gali smarkiai paveikti kelias kredito įstaigas tiek tuo pačiu metu, tiek tuo pačiu būdu. Šį rizikos didėjimo potencialą dar labiau pagrindžia Norvegijos bankų pasirinkti panašūs verslo modeliai ir tarpusavio sąsajos dėl kryžminio padengtųjų obligacijų valdymo;

| 7. | Ministerija atkreipė dėmesį į tai, kad didelės tiek gyvenamosios, tiek komercinės paskirties nekilnojamojo turto kainos ir didelės namų ūkių skolos Norvegijoje yra vienas pagrindinių Norvegijos finansų sistemos pažeidžiamumo aspektų, kurių atsiranda dėl realiosios ekonomikos. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad namų ūkių įsiskolinimas Norvegijoje, palyginti su disponuojamosiomis pajamomis, ilgą laiką yra palyginti didelis, o tai vėlgi kelia sisteminę riziką bankų sektoriuje. Riziką, kuri kyla dėl to, kad Norvegijos namų ūkiai didelę savo pajamų dalį panaudoja skoloms aptarnauti, dar labiau sustiprina tai, kad daugumos Norvegijos hipotekos paskolų palūkanų normos yra kintamosios, todėl net ir nedideli sutrikimai gali labai sutrikdyti skolų aptarnavimą. Dėl komercinės paskirties nekilnojamojo turto rizikos pozicijų per ankstesnes krizes ne tik buvo patirti vieni didžiausių nuostolių Norvegijos bankų sistemoje, bet ir atsirado mokumo problemų bankų sektoriuje. Nuolatinis komitetas taip pat pažymi, kad 2019 m. birželio mėn. ESRV įspėjime Norvegijos valdžios institucijoms nurodė, jog Norvegijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriaus pažeidžiamumas yra finansinio stabilumo sisteminės rizikos šaltinis ir šį pažeidžiamumą reikia mažinti (1); |
| --- | --- |

7.

Ministerija atkreipė dėmesį į tai, kad didelės tiek gyvenamosios, tiek komercinės paskirties nekilnojamojo turto kainos ir didelės namų ūkių skolos Norvegijoje yra vienas pagrindinių Norvegijos finansų sistemos pažeidžiamumo aspektų, kurių atsiranda dėl realiosios ekonomikos. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad namų ūkių įsiskolinimas Norvegijoje, palyginti su disponuojamosiomis pajamomis, ilgą laiką yra palyginti didelis, o tai vėlgi kelia sisteminę riziką bankų sektoriuje. Riziką, kuri kyla dėl to, kad Norvegijos namų ūkiai didelę savo pajamų dalį panaudoja skoloms aptarnauti, dar labiau sustiprina tai, kad daugumos Norvegijos hipotekos paskolų palūkanų normos yra kintamosios, todėl net ir nedideli sutrikimai gali labai sutrikdyti skolų aptarnavimą. Dėl komercinės paskirties nekilnojamojo turto rizikos pozicijų per ankstesnes krizes ne tik buvo patirti vieni didžiausių nuostolių Norvegijos bankų sistemoje, bet ir atsirado mokumo problemų bankų sektoriuje. Nuolatinis komitetas taip pat pažymi, kad 2019 m. birželio mėn. ESRV įspėjime Norvegijos valdžios institucijoms nurodė, jog Norvegijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriaus pažeidžiamumas yra finansinio stabilumo sisteminės rizikos šaltinis ir šį pažeidžiamumą reikia mažinti (1);

| 8. | Ministerija atkreipė dėmesį į tai, kad kredito įstaigos taip pat veikia Norvegijos ekonomikoje, kuriai būdingas gana homogeniškas įmonių sektorius, kuris yra itin priklausomas nuo naftos sektoriaus. Kadangi naftos sektorius sukuria 17 proc. BVP ir 40 proc. viso šalies eksporto, sumažėjusių naftos kainų ar sumažėjusios pasaulinės paklausos galimybė kelia didelę riziką visai ekonomikai. Ši rizika pastaraisiais metais iš dalies mažinama investuojant naftos sektoriaus pelną į vertybinius popierius tarptautinėse finansų rinkose. Tačiau COVID-19 pandemija ir besitęsiantis perėjimas prie žalesnės ekonomikos gali padidinti tiek trumpalaikį, tiek ilgalaikį spaudimą šiam sistemiškai svarbiam sektoriui. Toks spaudimas gali daryti poveikį kitiems sektoriams, turintiems įtakos kredito įstaigoms. Šiuo atžvilgiu Nuolatinis komitetas pažymi, kad Norges Bank 2020 m. Finansinio stabilumo ataskaitoje teigiama, jog „Norvegijos naftos sektorius, ypač naftos paslaugų įmonės, kelia riziką bankams, o bankai per pastaruosius penkerius metus patyrė didelių nuostolių skolindami šiam sektoriui“ (2); |
| --- | --- |

8.

Ministerija atkreipė dėmesį į tai, kad kredito įstaigos taip pat veikia Norvegijos ekonomikoje, kuriai būdingas gana homogeniškas įmonių sektorius, kuris yra itin priklausomas nuo naftos sektoriaus. Kadangi naftos sektorius sukuria 17 proc. BVP ir 40 proc. viso šalies eksporto, sumažėjusių naftos kainų ar sumažėjusios pasaulinės paklausos galimybė kelia didelę riziką visai ekonomikai. Ši rizika pastaraisiais metais iš dalies mažinama investuojant naftos sektoriaus pelną į vertybinius popierius tarptautinėse finansų rinkose. Tačiau COVID-19 pandemija ir besitęsiantis perėjimas prie žalesnės ekonomikos gali padidinti tiek trumpalaikį, tiek ilgalaikį spaudimą šiam sistemiškai svarbiam sektoriui. Toks spaudimas gali daryti poveikį kitiems sektoriams, turintiems įtakos kredito įstaigoms. Šiuo atžvilgiu Nuolatinis komitetas pažymi, kad Norges Bank 2020 m. Finansinio stabilumo ataskaitoje teigiama, jog „Norvegijos naftos sektorius, ypač naftos paslaugų įmonės, kelia riziką bankams, o bankai per pastaruosius penkerius metus patyrė didelių nuostolių skolindami šiam sektoriui“ (2);

| 9. | Ministerijos teigimu, Norvegijos bankų sektoriaus dydis, svarba ir koncentracija didina sisteminę riziką Norvegijos ekonomikoje. Pirma, bankų sektoriaus dydis, palyginti su BVP, yra reikšmingas ir sudaro maždaug 225 proc. 2019 m. BVP. Antra, bankų sektorius yra labai svarbus ekonomikos finansavimui, nes užtikrina daugiau nei 80 proc. bendrojo vidaus skolinimo ne finansų sektoriui. Trečia, bankų sektoriuje yra didelė koncentracija, o penki didžiausi bankai išduoda 56 proc. visų paskolų šalyje; |
| --- | --- |

9.

Ministerijos teigimu, Norvegijos bankų sektoriaus dydis, svarba ir koncentracija didina sisteminę riziką Norvegijos ekonomikoje. Pirma, bankų sektoriaus dydis, palyginti su BVP, yra reikšmingas ir sudaro maždaug 225 proc. 2019 m. BVP. Antra, bankų sektorius yra labai svarbus ekonomikos finansavimui, nes užtikrina daugiau nei 80 proc. bendrojo vidaus skolinimo ne finansų sektoriui. Trečia, bankų sektoriuje yra didelė koncentracija, o penki didžiausi bankai išduoda 56 proc. visų paskolų šalyje;

| 10. | vertindamas Ministerijos argumentus, Nuolatinis komitetas atkreipė dėmesį į Tarptautinio valiutos fondo (TVF) pateiktą 2020 m. Norvegijos finansų sistemos stabilumo vertinimą (3). Kaip ir Ministerijos atliktame pagrindinių problemų, susijusių su didele sistemine rizika, vertinime, TVF ataskaitoje pripažįstama, kad didelės Norvegijos bankų šalies nekilnojamojo turto (tiek gyvenamosios, tiek komercinės paskirties) pozicijos ir didmeninis finansavimas yra vienas pagrindinių pažeidžiamumo aspektų. TVF taip pat pažymi, kad bankų sektoriaus tarpusavio sąsajos gali reikšmingai padidinti sukrėtimus, o dėl staigaus ekonomikos augimo sulėtėjimo gali suprastėti skolininkų skolos aptarnavimo pajėgumai. Dėl priklausomybės nuo naftos rinkos TVF pažymi, kad staigaus perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos poveikis gali būti didelis, atsižvelgiant į Norvegijos priklausomybę nuo naftos gavybos ir eksporto; |
| --- | --- |

10.

vertindamas Ministerijos argumentus, Nuolatinis komitetas atkreipė dėmesį į Tarptautinio valiutos fondo (TVF) pateiktą 2020 m. Norvegijos finansų sistemos stabilumo vertinimą (3). Kaip ir Ministerijos atliktame pagrindinių problemų, susijusių su didele sistemine rizika, vertinime, TVF ataskaitoje pripažįstama, kad didelės Norvegijos bankų šalies nekilnojamojo turto (tiek gyvenamosios, tiek komercinės paskirties) pozicijos ir didmeninis finansavimas yra vienas pagrindinių pažeidžiamumo aspektų. TVF taip pat pažymi, kad bankų sektoriaus tarpusavio sąsajos gali reikšmingai padidinti sukrėtimus, o dėl staigaus ekonomikos augimo sulėtėjimo gali suprastėti skolininkų skolos aptarnavimo pajėgumai. Dėl priklausomybės nuo naftos rinkos TVF pažymi, kad staigaus perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos poveikis gali būti didelis, atsižvelgiant į Norvegijos priklausomybę nuo naftos gavybos ir eksporto;

| 11. | atsižvelgdama į Norvegijos bankų sektoriaus struktūrą ir jame kylančią riziką, kaip apibūdinta pirmiau, Ministerija mano, jog yra svarbu, kad kredito įstaigos apskritai sugebėtų padengti nuostolius, kurie gali atsirasti dėl didelių tiek finansų sistemos, tiek realiosios ekonomikos sukrėtimų ir sutrikdymų. Ji daro išvadą, kad 4,5 proc. SRR, taikomas pozicijoms Norvegijoje, yra tinkamiausia priemonė Norvegijoje kylančiai didelei neciklinei sisteminei rizikai mažinti; |
| --- | --- |

11.

atsižvelgdama į Norvegijos bankų sektoriaus struktūrą ir jame kylančią riziką, kaip apibūdinta pirmiau, Ministerija mano, jog yra svarbu, kad kredito įstaigos apskritai sugebėtų padengti nuostolius, kurie gali atsirasti dėl didelių tiek finansų sistemos, tiek realiosios ekonomikos sukrėtimų ir sutrikdymų. Ji daro išvadą, kad 4,5 proc. SRR, taikomas pozicijoms Norvegijoje, yra tinkamiausia priemonė Norvegijoje kylančiai didelei neciklinei sisteminei rizikai mažinti;

| 12. | vertindamas Ministerijos išvadą, Nuolatinis komitetas pažymi, kad iš Norvegijos institucijų atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis matyti, kad aplinkybėmis, kurių tikimybė yra maža, bet nėra nereali, daugelis įstaigų turėtų nepakankamai bendro 1 lygio nuosavo kapitalo, palyginti su bendrojo kapitalo ir rezervo reikalavimais. Naujausias testavimas nepalankiausiomis sąlygomis, kurį Norges Bank ir Finanstilsynet (Finansų priežiūros institucija) atliko atitinkamai 2019 m. lapkričio mėn. ir 2020 m. birželio mėn., grindžiamas dideliu tarptautiniu nuosmukiu ir gerokai didesniais rizikos priedais, kurie turi rimtų pasekmių Norvegijos ekonomikai. Iš Finansų priežiūros institucijos testavimo nepalankiausiomis sąlygomis matyti, kad nepalankiausių sąlygų laikotarpiu praktiškai visų 20 didžiausių bankų grupių bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo rodiklis neatitiktų bendro 1 lygio nuosavo kapitalo bendrojo reikalavimo, įskaitant rezervo reikalavimus ir 2 ramsčio reikalavimą. Be to, 48 iš 84 kitų Norvegijos kredito įstaigų neatitiktų bendrųjų kapitalo reikalavimų; |
| --- | --- |

12.

vertindamas Ministerijos išvadą, Nuolatinis komitetas pažymi, kad iš Norvegijos institucijų atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis matyti, kad aplinkybėmis, kurių tikimybė yra maža, bet nėra nereali, daugelis įstaigų turėtų nepakankamai bendro 1 lygio nuosavo kapitalo, palyginti su bendrojo kapitalo ir rezervo reikalavimais. Naujausias testavimas nepalankiausiomis sąlygomis, kurį Norges Bank ir Finanstilsynet (Finansų priežiūros institucija) atliko atitinkamai 2019 m. lapkričio mėn. ir 2020 m. birželio mėn., grindžiamas dideliu tarptautiniu nuosmukiu ir gerokai didesniais rizikos priedais, kurie turi rimtų pasekmių Norvegijos ekonomikai. Iš Finansų priežiūros institucijos testavimo nepalankiausiomis sąlygomis matyti, kad nepalankiausių sąlygų laikotarpiu praktiškai visų 20 didžiausių bankų grupių bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo rodiklis neatitiktų bendro 1 lygio nuosavo kapitalo bendrojo reikalavimo, įskaitant rezervo reikalavimus ir 2 ramsčio reikalavimą. Be to, 48 iš 84 kitų Norvegijos kredito įstaigų neatitiktų bendrųjų kapitalo reikalavimų;

| 13. | Nuolatinis komitetas taip pat pažymi, kad Ministerija tikisi, jog netaikant priemonės, apie kurią pranešta, būsimas testavimas nepalankiausiomis sąlygomis atskleistų didesnį kapitalo pakankamumo sumažėjimą, o institucijos būtų priverstos pasinaudoti didesne bendro rezervo dalimi, kad galėtų tęsti skolinimo veiklą. Todėl sumažėtų bankų sistemos atsparumas nustatytai ilgalaikei sisteminei rizikai. Jei vidaus pozicijoms bus nustatytas 4,5 proc. SRR reikalavimas, tai leistų išlaikyti tinkamą kapitalizaciją, atsižvelgiant į pirmiau minėtą riziką, ir nereikėtų reikšmingai didinti didesnėms įstaigoms taikomų reikalavimų, palyginti su jų dydžiu iki 2020 m. Šiuo atžvilgiu Ministerija taip pat pažymi, kad yra keletas aspektų, kurių neatspindi testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai, todėl gali būti nepakankamai įvertinti galimi kredito įstaigų nuostoliai. Pavyzdžiui, daroma prielaida, kad nepalankiausių sąlygų laikotarpiais kredito įstaigos ir toliau galės gauti didmeninį finansavimą. Be to, Ministerija pažymi, kad testuojant nepalankiausiomis sąlygomis nustatyti sukaupti nuostoliai yra mažesni už faktinius kredito įstaigų nuostolius per 1988–1992 m. Norvegijos bankų krizę. Ministerija taip pat tvirtina, kad bendrieji reikalavimai, sietini su 4,5 proc. sisteminės rizikos rezervu vidaus pozicijoms, taip pat tikrai neviršija socialiai optimalių reikalavimų įverčių ribų (4); |
| --- | --- |

13.

Nuolatinis komitetas taip pat pažymi, kad Ministerija tikisi, jog netaikant priemonės, apie kurią pranešta, būsimas testavimas nepalankiausiomis sąlygomis atskleistų didesnį kapitalo pakankamumo sumažėjimą, o institucijos būtų priverstos pasinaudoti didesne bendro rezervo dalimi, kad galėtų tęsti skolinimo veiklą. Todėl sumažėtų bankų sistemos atsparumas nustatytai ilgalaikei sisteminei rizikai. Jei vidaus pozicijoms bus nustatytas 4,5 proc. SRR reikalavimas, tai leistų išlaikyti tinkamą kapitalizaciją, atsižvelgiant į pirmiau minėtą riziką, ir nereikėtų reikšmingai didinti didesnėms įstaigoms taikomų reikalavimų, palyginti su jų dydžiu iki 2020 m. Šiuo atžvilgiu Ministerija taip pat pažymi, kad yra keletas aspektų, kurių neatspindi testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai, todėl gali būti nepakankamai įvertinti galimi kredito įstaigų nuostoliai. Pavyzdžiui, daroma prielaida, kad nepalankiausių sąlygų laikotarpiais kredito įstaigos ir toliau galės gauti didmeninį finansavimą. Be to, Ministerija pažymi, kad testuojant nepalankiausiomis sąlygomis nustatyti sukaupti nuostoliai yra mažesni už faktinius kredito įstaigų nuostolius per 1988–1992 m. Norvegijos bankų krizę. Ministerija taip pat tvirtina, kad bendrieji reikalavimai, sietini su 4,5 proc. sisteminės rizikos rezervu vidaus pozicijoms, taip pat tikrai neviršija socialiai optimalių reikalavimų įverčių ribų (4);

| 14. | atidžiai apsvarstęs Ministerijos pateiktus įrodymus, įskaitant Norvegijos institucijų atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus, taip pat istorinius duomenis apie praeityje įvykusias dideles krizes Norvegijoje, Nuolatinis komitetas laikosi nuomonės, kad gali būti laikoma, jog 4,5 proc. SRR vidaus pozicijoms yra tinkamas nustatytai sisteminei rizikai, keliančiai grėsmę Norvegijos finansų sistemos stabilumui, mažinti. Be to, Nuolatinis komitetas mano, kad dabartinėmis sąlygomis toks kapitalo dydis, kuris pasiekiamas taikant 4,5 proc. SRR, yra būtinas norint išlaikyti bankų sistemų atsparumą nustatytai sisteminei rizikai. Šiuo klausimu Nuolatinis komitetas pažymi, kad TVF vykdomoji valdyba, atlikusi 2020 m. rugpjūčio mėn. Norvegijos finansų sistemos stabilumo vertinimą, padarė išvadą, kad „[v]aldžios institucijos turėtų imtis atsargumo priemonių, kad nesumažėtų kapitalo reikalavimai“ (5); |
| --- | --- |

14.

atidžiai apsvarstęs Ministerijos pateiktus įrodymus, įskaitant Norvegijos institucijų atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus, taip pat istorinius duomenis apie praeityje įvykusias dideles krizes Norvegijoje, Nuolatinis komitetas laikosi nuomonės, kad gali būti laikoma, jog 4,5 proc. SRR vidaus pozicijoms yra tinkamas nustatytai sisteminei rizikai, keliančiai grėsmę Norvegijos finansų sistemos stabilumui, mažinti. Be to, Nuolatinis komitetas mano, kad dabartinėmis sąlygomis toks kapitalo dydis, kuris pasiekiamas taikant 4,5 proc. SRR, yra būtinas norint išlaikyti bankų sistemų atsparumą nustatytai sisteminei rizikai. Šiuo klausimu Nuolatinis komitetas pažymi, kad TVF vykdomoji valdyba, atlikusi 2020 m. rugpjūčio mėn. Norvegijos finansų sistemos stabilumo vertinimą, padarė išvadą, kad „[v]aldžios institucijos turėtų imtis atsargumo priemonių, kad nesumažėtų kapitalo reikalavimai“ (5);

| 15. | vertindamas priemonės veiksmingumą ir proporcingumą, Nuolatinis komitetas atkreipia dėmesį į Ministerijos nuomonę, kad 4,5 proc. SRR reikalavimas, taikomas pozicijoms Norvegijoje, veiksmingai prisidės prie Norvegijos įstaigų atsparumo ir pajėgumo padengti nuostolius tiek, kiek yra būtina, atsižvelgiant į sisteminės rizikos intensyvumą. Kapitalo reikalavimų reglamento ir Kapitalo reikalavimų direktyvos (KRR ir KRD IV) sistema neseniai įtraukta į EEE susitarimą ir, rengdamasi Norvegijos sistemą suderinti su dabartine sistema, Ministerija įvertino SRR reikalavimo apimtį ir kalibravimą ir padarė išvadą, kad sisteminė rizika bus veiksmingiausiai mažinama nustačius 4,5 proc. reikalavimą tik vidaus pozicijoms. Tai ne tik pagerina priemonės tikslo ir sandaros suderinamumą, bet ir atitinka KRR ir KRD IV sistemos nuostatas, kuriomis sudaromos sąlygos vidaus rezervo normų abipusiškumui; |
| --- | --- |

15.

vertindamas priemonės veiksmingumą ir proporcingumą, Nuolatinis komitetas atkreipia dėmesį į Ministerijos nuomonę, kad 4,5 proc. SRR reikalavimas, taikomas pozicijoms Norvegijoje, veiksmingai prisidės prie Norvegijos įstaigų atsparumo ir pajėgumo padengti nuostolius tiek, kiek yra būtina, atsižvelgiant į sisteminės rizikos intensyvumą. Kapitalo reikalavimų reglamento ir Kapitalo reikalavimų direktyvos (KRR ir KRD IV) sistema neseniai įtraukta į EEE susitarimą ir, rengdamasi Norvegijos sistemą suderinti su dabartine sistema, Ministerija įvertino SRR reikalavimo apimtį ir kalibravimą ir padarė išvadą, kad sisteminė rizika bus veiksmingiausiai mažinama nustačius 4,5 proc. reikalavimą tik vidaus pozicijoms. Tai ne tik pagerina priemonės tikslo ir sandaros suderinamumą, bet ir atitinka KRR ir KRD IV sistemos nuostatas, kuriomis sudaromos sąlygos vidaus rezervo normų abipusiškumui;

| 16. | Ministerija mano, kad didesniems Norvegijos bankams, sudarantiems daugiau nei pusę šalies bankų sistemos, taikoma 4,5 proc. sisteminės rizikos rezervo norma vidaus pozicijoms yra beveik lygiavertė ankstesnei 3 proc. rezervo normai, kuri buvo taikoma visoms pozicijoms pagal realius kapitalo reikalavimus. Jų vertinimu, ji proporcinga ne tik galimiems nuostoliams dėl Norvegijos finansų sistemos struktūrinės rizikos, bet ir tos rizikos intensyvumui bei priimtinai rizikai, numanomai pagal jos ankstesnius sprendimus dėl rezervo. Be to, verta atkreipti dėmesį į tai, kad dabartinė 3 proc. rezervo norma visoms pozicijoms buvo kalibruojama tada, kai buvo taikoma susitarimo „Bazelis I“ apatinė riba ir nebuvo jokio MVĮ rėmimo koeficiento. Nesant susitarimo „Bazelis I“ apatinės ribos ir taikant MVĮ rėmimo koeficientą, ankstesnė sisteminės rizikos rezervo norma, Ministerijos teigimu, tikriausiai būtų buvusi nustatyta didesnė, atsižvelgiant į sisteminės rizikos dydį. Remdamasi ankstesnių krizių patirtimi ir testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatais, Ministerija nusprendė, kad bendrasis kapitalo ir rezervo reikalavimas yra proporcingas bendrajai finansų sistemos rizikai. Atitinkamai bendrasis reikalavimas turėtų ir toliau būti maždaug iki 2020 m. taikyto dydžio, nes sisteminės rizikos intensyvumas yra panašus į buvusį 2013 m., o tai pateisintų nustatytą 4,5 proc. SRR normą; |
| --- | --- |

16.

Ministerija mano, kad didesniems Norvegijos bankams, sudarantiems daugiau nei pusę šalies bankų sistemos, taikoma 4,5 proc. sisteminės rizikos rezervo norma vidaus pozicijoms yra beveik lygiavertė ankstesnei 3 proc. rezervo normai, kuri buvo taikoma visoms pozicijoms pagal realius kapitalo reikalavimus. Jų vertinimu, ji proporcinga ne tik galimiems nuostoliams dėl Norvegijos finansų sistemos struktūrinės rizikos, bet ir tos rizikos intensyvumui bei priimtinai rizikai, numanomai pagal jos ankstesnius sprendimus dėl rezervo. Be to, verta atkreipti dėmesį į tai, kad dabartinė 3 proc. rezervo norma visoms pozicijoms buvo kalibruojama tada, kai buvo taikoma susitarimo „Bazelis I“ apatinė riba ir nebuvo jokio MVĮ rėmimo koeficiento. Nesant susitarimo „Bazelis I“ apatinės ribos ir taikant MVĮ rėmimo koeficientą, ankstesnė sisteminės rizikos rezervo norma, Ministerijos teigimu, tikriausiai būtų buvusi nustatyta didesnė, atsižvelgiant į sisteminės rizikos dydį. Remdamasi ankstesnių krizių patirtimi ir testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatais, Ministerija nusprendė, kad bendrasis kapitalo ir rezervo reikalavimas yra proporcingas bendrajai finansų sistemos rizikai. Atitinkamai bendrasis reikalavimas turėtų ir toliau būti maždaug iki 2020 m. taikyto dydžio, nes sisteminės rizikos intensyvumas yra panašus į buvusį 2013 m., o tai pateisintų nustatytą 4,5 proc. SRR normą;

| 17. | Ministerijos teigimu, dėl COVID-19 pandemijos Norvegijos finansų sistemos struktūriniai ypatumai iš esmės nepakito, o Norvegijos kredito įstaigos ir toliau visiškai atitiko kapitalo ir rezervo reikalavimus ir buvo pajėgios toliau skolinti namų ūkiams ir įmonėms COVID-19 pandemijos metu. Kita vertus, 2020 m. kovo mėn. Ministerija, imdamasi trumpalaikių reagavimo į galimą COVID-19 pandemijos poveikį priemonių, sumažino anticiklinio rezervo normą nuo 2,5 proc. iki 1 proc.; |
| --- | --- |

17.

Ministerijos teigimu, dėl COVID-19 pandemijos Norvegijos finansų sistemos struktūriniai ypatumai iš esmės nepakito, o Norvegijos kredito įstaigos ir toliau visiškai atitiko kapitalo ir rezervo reikalavimus ir buvo pajėgios toliau skolinti namų ūkiams ir įmonėms COVID-19 pandemijos metu. Kita vertus, 2020 m. kovo mėn. Ministerija, imdamasi trumpalaikių reagavimo į galimą COVID-19 pandemijos poveikį priemonių, sumažino anticiklinio rezervo normą nuo 2,5 proc. iki 1 proc.;

| 18. | atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta pirmiau, Nuolatinis komitetas laikosi nuomonės, kad nagrinėjama priemonė yra veiksminga ir proporcinga, nes padeda mažinti nustatytą ilgalaikę struktūrinę riziką Norvegijos bankų sektoriuje. Nuolatinis komitetas pažymi, kad aiškiausi šios išvados įrodymai atsispindi Norvegijos valdžios institucijų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatuose, iš kurių matyti, kad priemonėmis bus veiksmingai skatinamas finansinis stabilumas Norvegijoje, nes Norvegijos kredito įstaigos turės tiek kapitalo, kiek reikia jų dabartiniams nuostolių padengimo pajėgumams išlaikyti. Pritardamas šiai išvadai dėl priemonės proporcingumo, Nuolatinis komitetas pažymi, kad tai reiškia, jog faktiškai Norvegijos kredito įstaigoms taikomi kapitalo reikalavimai reikšmingai nepadidės. Kapitalo reikalavimai, taikomi kelioms kitose EEE valstybėse narėse įsteigtų patronuojančiųjų bendrovių patronuojamosioms įmonėms, padidės beveik 1,5 procentinio punkto, tačiau Nuolatinis komitetas pažymi, kad, Ministerijos teigimu, šių kredito įstaigų kapitalo dydis viršija reikalavimus, kuriuos lemia Norvegijos pozicijoms taikoma 4,5 proc. SRR norma. Ministerija pripažįsta, kad kai kurioms Norvegijos kredito įstaigoms gali tekti šiek tiek padidinti savo kapitalo pakankamumo rodiklį, kad jos ne tik atitiktų bendruosius 1 ir 2 ramsčio reikalavimus, bet ir išlaikytų valdymo rezervą. Kita vertus, pereinamuoju laikotarpiu iki 2022 m. gruodžio 31 d., skirtu bankams, kurie netaiko pažangaus vidaus reitingais pagrįsto metodo, turėtų būti užtikrinta, kad dėl SRR reikalavimo pokyčių nepagrįstai nepadidėtų kapitalo reikalavimai kredito įstaigoms, kurioms susitarimo „Bazelis I“ apatinės ribos panaikinimas neturi reikšmingos įtakos, o jų 2 ramsčio reikalavimus gali tekti kalibruoti iš naujo, kai po pereinamojo laikotarpio joms bus taikomas didesnis SRR. Šis metodas turėtų sumažinti galimus iškraipymus dėl priemonės, apie kurią pranešta, ir užtikrinti, kad bet koks neigiamas poveikis šalies bankams ir jų skolinimo pajėgumams išliktų nedidelis; |
| --- | --- |

18.

atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta pirmiau, Nuolatinis komitetas laikosi nuomonės, kad nagrinėjama priemonė yra veiksminga ir proporcinga, nes padeda mažinti nustatytą ilgalaikę struktūrinę riziką Norvegijos bankų sektoriuje. Nuolatinis komitetas pažymi, kad aiškiausi šios išvados įrodymai atsispindi Norvegijos valdžios institucijų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatuose, iš kurių matyti, kad priemonėmis bus veiksmingai skatinamas finansinis stabilumas Norvegijoje, nes Norvegijos kredito įstaigos turės tiek kapitalo, kiek reikia jų dabartiniams nuostolių padengimo pajėgumams išlaikyti. Pritardamas šiai išvadai dėl priemonės proporcingumo, Nuolatinis komitetas pažymi, kad tai reiškia, jog faktiškai Norvegijos kredito įstaigoms taikomi kapitalo reikalavimai reikšmingai nepadidės. Kapitalo reikalavimai, taikomi kelioms kitose EEE valstybėse narėse įsteigtų patronuojančiųjų bendrovių patronuojamosioms įmonėms, padidės beveik 1,5 procentinio punkto, tačiau Nuolatinis komitetas pažymi, kad, Ministerijos teigimu, šių kredito įstaigų kapitalo dydis viršija reikalavimus, kuriuos lemia Norvegijos pozicijoms taikoma 4,5 proc. SRR norma. Ministerija pripažįsta, kad kai kurioms Norvegijos kredito įstaigoms gali tekti šiek tiek padidinti savo kapitalo pakankamumo rodiklį, kad jos ne tik atitiktų bendruosius 1 ir 2 ramsčio reikalavimus, bet ir išlaikytų valdymo rezervą. Kita vertus, pereinamuoju laikotarpiu iki 2022 m. gruodžio 31 d., skirtu bankams, kurie netaiko pažangaus vidaus reitingais pagrįsto metodo, turėtų būti užtikrinta, kad dėl SRR reikalavimo pokyčių nepagrįstai nepadidėtų kapitalo reikalavimai kredito įstaigoms, kurioms susitarimo „Bazelis I“ apatinės ribos panaikinimas neturi reikšmingos įtakos, o jų 2 ramsčio reikalavimus gali tekti kalibruoti iš naujo, kai po pereinamojo laikotarpio joms bus taikomas didesnis SRR. Šis metodas turėtų sumažinti galimus iškraipymus dėl priemonės, apie kurią pranešta, ir užtikrinti, kad bet koks neigiamas poveikis šalies bankams ir jų skolinimo pajėgumams išliktų nedidelis;

| 19. | Nuolatinis komitetas taip pat išnagrinėjo Ministerijos motyvus, dėl kurių atsisakyta kitų Direktyvoje 2013/36/ES arba Reglamente (ES) Nr. 575/2013 (išskyrus to reglamento 458 ir 459 straipsnius) numatytų priemonių, jeigu jų būtų imtasi atskirai arba jas derinant, nustatytai makroprudencinei ar sisteminei rizikai mažinti, atsižvelgiant į tų priemonių santykinį veiksmingumą; |
| --- | --- |

19.

Nuolatinis komitetas taip pat išnagrinėjo Ministerijos motyvus, dėl kurių atsisakyta kitų Direktyvoje 2013/36/ES arba Reglamente (ES) Nr. 575/2013 (išskyrus to reglamento 458 ir 459 straipsnius) numatytų priemonių, jeigu jų būtų imtasi atskirai arba jas derinant, nustatytai makroprudencinei ar sisteminei rizikai mažinti, atsižvelgiant į tų priemonių santykinį veiksmingumą;

| 20. | Reglamento (ES) Nr. 575/2013 124 straipsnyje nustatytas leidimas kompetentingoms institucijoms nustatyti aukštesnes kredito įstaigų, taikančių standartizuotą metodą, nekilnojamojo turto pozicijų rizikos koeficientų vertes, pagrįstas finansinio stabilumo aspektais, ankstesne nekilnojamuoju turtu užtikrintų pozicijų nuostolių patirtimi ir nekilnojamojo turto rinkų raidos perspektyvomis. Ministerija mano, kad Norvegijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto pozicijoms taikomas 35 proc. rizikos koeficientas yra pakankamas įstaigoms, taikančioms standartizuotą metodą. Remiantis šio straipsnio 2 dalimi, komercinės paskirties nekilnojamojo turto pozicijoms jau nustatyti didesni rizikos koeficientai, svyruojantys nuo 100 proc. iki 150 proc., priklausomai nuo sandorio šalies reitingo; |
| --- | --- |

20.

Reglamento (ES) Nr. 575/2013 124 straipsnyje nustatytas leidimas kompetentingoms institucijoms nustatyti aukštesnes kredito įstaigų, taikančių standartizuotą metodą, nekilnojamojo turto pozicijų rizikos koeficientų vertes, pagrįstas finansinio stabilumo aspektais, ankstesne nekilnojamuoju turtu užtikrintų pozicijų nuostolių patirtimi ir nekilnojamojo turto rinkų raidos perspektyvomis. Ministerija mano, kad Norvegijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto pozicijoms taikomas 35 proc. rizikos koeficientas yra pakankamas įstaigoms, taikančioms standartizuotą metodą. Remiantis šio straipsnio 2 dalimi, komercinės paskirties nekilnojamojo turto pozicijoms jau nustatyti didesni rizikos koeficientai, svyruojantys nuo 100 proc. iki 150 proc., priklausomai nuo sandorio šalies reitingo;

| 21. | pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 164 straipsnį, prireikus, remdamosi finansinio stabilumo aspektais ir nekilnojamojo turto rinkų raidos perspektyvomis, kompetentingos institucijos gali nustatyti didesnes jų teritorijoje esančiu nekilnojamuoju turtu užtikrintų pozicijų svertinio nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo vidurkio minimalias vertes. Nuo 2014 m. gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu Norvegijoje užtikrintoms mažmeninėms pozicijoms taikoma didesnė 20 proc. nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo apatinė riba, siekiant mažinti netikrumą, susijusį su vidaus kredito rizikos modeliais; |
| --- | --- |

21.

pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 164 straipsnį, prireikus, remdamosi finansinio stabilumo aspektais ir nekilnojamojo turto rinkų raidos perspektyvomis, kompetentingos institucijos gali nustatyti didesnes jų teritorijoje esančiu nekilnojamuoju turtu užtikrintų pozicijų svertinio nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo vidurkio minimalias vertes. Nuo 2014 m. gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu Norvegijoje užtikrintoms mažmeninėms pozicijoms taikoma didesnė 20 proc. nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo apatinė riba, siekiant mažinti netikrumą, susijusį su vidaus kredito rizikos modeliais;

| 22. | Nuolatinis komitetas pažymi, kad Reglamento (ES) Nr. 575/2013 124 ir 164 straipsniais iš dalies jau buvo remtasi siekiant mažinti tam tikrą riziką. Jis taip pat pažymi, kad priemone, apie kurią pranešta, ketinama pašalinti ilgalaikę sisteminę riziką, kuri yra didesnio masto nei konkretūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai, kuriems galima taikyti Reglamento (ES) Nr. 575/2013 124 ir 164 straipsnius. Ši sisteminė rizika yra panašios kredito įstaigų finansavimo struktūros, jų tarpusavio sąsajos ir panašios bei koncentruotos pozicijos nekilnojamojo turto rinkose, taip pat tai, kad Norvegijos ekonomikos įmonių sektoriuje nėra didelės įvairovės, o namų ūkių įsiskolinimo lygis yra aukštas; |
| --- | --- |

22.

Nuolatinis komitetas pažymi, kad Reglamento (ES) Nr. 575/2013 124 ir 164 straipsniais iš dalies jau buvo remtasi siekiant mažinti tam tikrą riziką. Jis taip pat pažymi, kad priemone, apie kurią pranešta, ketinama pašalinti ilgalaikę sisteminę riziką, kuri yra didesnio masto nei konkretūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai, kuriems galima taikyti Reglamento (ES) Nr. 575/2013 124 ir 164 straipsnius. Ši sisteminė rizika yra panašios kredito įstaigų finansavimo struktūros, jų tarpusavio sąsajos ir panašios bei koncentruotos pozicijos nekilnojamojo turto rinkose, taip pat tai, kad Norvegijos ekonomikos įmonių sektoriuje nėra didelės įvairovės, o namų ūkių įsiskolinimo lygis yra aukštas;

| 23. | kai kompetentinga institucija nustato, kad kredito įstaigos, kurių rizikos profilis yra panašus, yra arba gali būti veikiamos panašios rizikos arba kelia panašią riziką finansų sistemai, šiuo metu pagal Direktyvos 2013/36/ES 103 straipsnį ji gali panašiu arba identišku būdu taikyti priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo procesą (SREP). Direktyvos 2013/36/ES 104 straipsnyje numatyti priežiūros įgaliojimai, kuriais kompetentinga institucija gali naudotis taikydama tos direktyvos 103 straipsnį, įskaitant reikalavimus turėti papildomų nuosavų lėšų. Ministerija teigia, kad konkrečioms įstaigoms taikomi 2 ramsčio reikalavimai pagal Direktyvos 2013/36/ES 104 straipsnį turėtų būti pritaikomi pagal kiekvienos įstaigos specifiką ir tokie reikalavimai gali būti taikomi tam tikriems struktūrinės sisteminės rizikos elementams, tačiau tik tada, jei rizika nėra bendrosios bankų sistemos ypatybės. Pagrįsdama šią nuomonę, ji mano, kad Direktyvoje (ES) 2019/878 paaiškinta, jog dėl konkrečioms įstaigoms taikomų 2 ramsčio reikalavimų pobūdžio jie neturėtų būti taikomi sisteminei rizikai mažinti. Nuolatinis komitetas pažymi, kad 2 ramsčio priemonės iš tikrųjų visų pirma yra skirtos konkrečios įstaigos rizikai mažinti ir taip pat yra ne tokios skaidrios kaip sisteminės rizikos rezervas; |
| --- | --- |

23.

kai kompetentinga institucija nustato, kad kredito įstaigos, kurių rizikos profilis yra panašus, yra arba gali būti veikiamos panašios rizikos arba kelia panašią riziką finansų sistemai, šiuo metu pagal Direktyvos 2013/36/ES 103 straipsnį ji gali panašiu arba identišku būdu taikyti priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo procesą (SREP). Direktyvos 2013/36/ES 104 straipsnyje numatyti priežiūros įgaliojimai, kuriais kompetentinga institucija gali naudotis taikydama tos direktyvos 103 straipsnį, įskaitant reikalavimus turėti papildomų nuosavų lėšų. Ministerija teigia, kad konkrečioms įstaigoms taikomi 2 ramsčio reikalavimai pagal Direktyvos 2013/36/ES 104 straipsnį turėtų būti pritaikomi pagal kiekvienos įstaigos specifiką ir tokie reikalavimai gali būti taikomi tam tikriems struktūrinės sisteminės rizikos elementams, tačiau tik tada, jei rizika nėra bendrosios bankų sistemos ypatybės. Pagrįsdama šią nuomonę, ji mano, kad Direktyvoje (ES) 2019/878 paaiškinta, jog dėl konkrečioms įstaigoms taikomų 2 ramsčio reikalavimų pobūdžio jie neturėtų būti taikomi sisteminei rizikai mažinti. Nuolatinis komitetas pažymi, kad 2 ramsčio priemonės iš tikrųjų visų pirma yra skirtos konkrečios įstaigos rizikai mažinti ir taip pat yra ne tokios skaidrios kaip sisteminės rizikos rezervas;

| 24. | Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnyje įtvirtinta pareiga paskirtosioms institucijoms nustatyti kitas sisteminės svarbos įstaigas (O-SII) ir nustatyti arba patikslinti šių įstaigų O-SII rezervą. Ministerija atskirai pranešė apie ketinimą nustatyti dviejų sisteminės svarbos įstaigų O-SII rezervus. Ji mano, kad šie rezervai papildo venas kitą, nes O-SII rezervais mažinama dalis sisteminės svarbos įstaigų koncentracijos rizikos, o sisteminės rizikos rezervas skirtas kitai ilgalaikei neciklinei sisteminei rizikai mažinti. Ministerijos teigimu, nemažai kitų kredito įstaigų yra pakankamai didelės, kad galėtų padidinti sisteminę riziką Norvegijos bankų sektoriuje, tačiau per mažos, kad Ministerija galėtų jas individualiai priskirti šalies sisteminės svarbos įstaigų kategorijai. Nuolatinis komitetas mano, kad Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnis nėra skirtas visų rūšių ilgalaikei neciklinei sisteminei ar makroprudencinei rizikai mažinti. O-SII rezervas nebūtų tinkama priemonė ilgalaikei neciklinei sisteminei ar makroprudencinei rizikai, darančiai įtaką visam bankų sektoriui, mažinti; |
| --- | --- |

24.

Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnyje įtvirtinta pareiga paskirtosioms institucijoms nustatyti kitas sisteminės svarbos įstaigas (O-SII) ir nustatyti arba patikslinti šių įstaigų O-SII rezervą. Ministerija atskirai pranešė apie ketinimą nustatyti dviejų sisteminės svarbos įstaigų O-SII rezervus. Ji mano, kad šie rezervai papildo venas kitą, nes O-SII rezervais mažinama dalis sisteminės svarbos įstaigų koncentracijos rizikos, o sisteminės rizikos rezervas skirtas kitai ilgalaikei neciklinei sisteminei rizikai mažinti. Ministerijos teigimu, nemažai kitų kredito įstaigų yra pakankamai didelės, kad galėtų padidinti sisteminę riziką Norvegijos bankų sektoriuje, tačiau per mažos, kad Ministerija galėtų jas individualiai priskirti šalies sisteminės svarbos įstaigų kategorijai. Nuolatinis komitetas mano, kad Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnis nėra skirtas visų rūšių ilgalaikei neciklinei sisteminei ar makroprudencinei rizikai mažinti. O-SII rezervas nebūtų tinkama priemonė ilgalaikei neciklinei sisteminei ar makroprudencinei rizikai, darančiai įtaką visam bankų sektoriui, mažinti;

| 25. | Direktyvos 2013/36/ES 136 straipsnyje nurodytas anticiklinis rezervas taikomas visoms tam tikroje jurisdikcijoje esančioms nefinansinėms privataus sektoriaus pozicijoms. Ministerija tvirtina, kad anticiklinis rezervas yra skirtas kitokiai sisteminei rizikai, atsirandančiai dėl finansų sistemos cikliškumo, mažinti. Nuolatinis komitetas sutinka su šiuo vertinimu; |
| --- | --- |

25.

Direktyvos 2013/36/ES 136 straipsnyje nurodytas anticiklinis rezervas taikomas visoms tam tikroje jurisdikcijoje esančioms nefinansinėms privataus sektoriaus pozicijoms. Ministerija tvirtina, kad anticiklinis rezervas yra skirtas kitokiai sisteminei rizikai, atsirandančiai dėl finansų sistemos cikliškumo, mažinti. Nuolatinis komitetas sutinka su šiuo vertinimu;

| 26. | išnagrinėjęs Ministerijos pateiktus argumentus, Nuolatinis komitetas pritaria Ministerijai, kad esamos Direktyvoje 2013/36/ES arba Reglamente (ES) Nr. 575/2013 (išskyrus to reglamento 458 ir 459 straipsnius) nurodytos priemonės, taikomos atskirai arba jas derinant, būtų santykinai mažiau veiksmingos pakankamai ir tinkamai mažinant nustatytą riziką; |
| --- | --- |

26.

išnagrinėjęs Ministerijos pateiktus argumentus, Nuolatinis komitetas pritaria Ministerijai, kad esamos Direktyvoje 2013/36/ES arba Reglamente (ES) Nr. 575/2013 (išskyrus to reglamento 458 ir 459 straipsnius) nurodytos priemonės, taikomos atskirai arba jas derinant, būtų santykinai mažiau veiksmingos pakankamai ir tinkamai mažinant nustatytą riziką;

| 27. | dėl galimo poveikio vidaus rinkai Nuolatinis komitetas pažymi, kad nėra jokių požymių, jog priemonė, apie kurią pranešta, turėtų neproporcingą poveikį penkioms kredito įstaigų, įsteigtų kitose EEE valstybėse, patronuojamosioms įmonėms. Be to, siekdama sumažinti galimą SRR netaikymą užsienio įstaigoms, kurios Norvegijoje vykdo veiklą per filialus, Ministerija ketina prašyti SRR abipusiškumo visų EEE įstaigų, kurios turi pozicijų Norvegijoje, atžvilgiu. Nuolatinis komitetas mano, kad tai yra svarbu, atsižvelgiant į palyginti stiprų kitų Šiaurės šalių bankų vaidmenį Norvegijos skolinimo rinkoje, siekiant užkirsti kelią reglamentavimo arbitražui ir SRR taikymo vengimui per filialus. Siekiant skatinti tarpvalstybinį finansinį stabilumą ir užtikrinti tinkamą prudencinę svarbių finansų įstaigų, veikiančių Šiaurės ir Baltijos šalių regione, filialų priežiūrą, pasirašyti konkretūs susitarimo memorandumai (6). Nuolatinis komitetas pažymi, kad abipusiškumo prašymą ir didesnius kapitalo reikalavimus, kurie būtų taikomi užsienio kredito įstaigoms, įvertins ESRV, kai Ministerija kreipsis su prašymu ESRV savo nariams rekomenduoti priemonę taikyti abipusiškai; |
| --- | --- |

27.

dėl galimo poveikio vidaus rinkai Nuolatinis komitetas pažymi, kad nėra jokių požymių, jog priemonė, apie kurią pranešta, turėtų neproporcingą poveikį penkioms kredito įstaigų, įsteigtų kitose EEE valstybėse, patronuojamosioms įmonėms. Be to, siekdama sumažinti galimą SRR netaikymą užsienio įstaigoms, kurios Norvegijoje vykdo veiklą per filialus, Ministerija ketina prašyti SRR abipusiškumo visų EEE įstaigų, kurios turi pozicijų Norvegijoje, atžvilgiu. Nuolatinis komitetas mano, kad tai yra svarbu, atsižvelgiant į palyginti stiprų kitų Šiaurės šalių bankų vaidmenį Norvegijos skolinimo rinkoje, siekiant užkirsti kelią reglamentavimo arbitražui ir SRR taikymo vengimui per filialus. Siekiant skatinti tarpvalstybinį finansinį stabilumą ir užtikrinti tinkamą prudencinę svarbių finansų įstaigų, veikiančių Šiaurės ir Baltijos šalių regione, filialų priežiūrą, pasirašyti konkretūs susitarimo memorandumai (6). Nuolatinis komitetas pažymi, kad abipusiškumo prašymą ir didesnius kapitalo reikalavimus, kurie būtų taikomi užsienio kredito įstaigoms, įvertins ESRV, kai Ministerija kreipsis su prašymu ESRV savo nariams rekomenduoti priemonę taikyti abipusiškai;

| 28. | atsižvelgdamas į stiprias tarpusavio sąsajas su kitų Šiaurės šalių finansų sistemomis, Nuolatinis komitetas tikisi, kad priemone, apie kurią pranešta, bus prisidedama prie finansinio stabilumo tiek, kiek bus galima išvengti abipusiškumo arbitražo ir SRR taikymo vengimo, abipusiškai taikant priemonę, apie kurią pranešta, reikšmingoms užsienio kredito įstaigų pozicijoms Norvegijos rinkoje, įskaitant bet kokių svarbių užsienio bankų filialų veiklą; |
| --- | --- |

28.

atsižvelgdamas į stiprias tarpusavio sąsajas su kitų Šiaurės šalių finansų sistemomis, Nuolatinis komitetas tikisi, kad priemone, apie kurią pranešta, bus prisidedama prie finansinio stabilumo tiek, kiek bus galima išvengti abipusiškumo arbitražo ir SRR taikymo vengimo, abipusiškai taikant priemonę, apie kurią pranešta, reikšmingoms užsienio kredito įstaigų pozicijoms Norvegijos rinkoje, įskaitant bet kokių svarbių užsienio bankų filialų veiklą;

| 29. | atsižvelgdamas į visus pirmiau minėtus veiksnius, kaip reikalaujama pagal KRD IV 133 straipsnį, peržiūrėjęs pranešimą su Norvegija ir pasikonsultavęs su atitinkamomis šio proceso šalimis, ELPA nuolatinis komitetas daro išvadą, kad 4,5 proc. sisteminės rizikos rezervas vidaus pozicijoms nedaro neproporcingo neigiamo poveikio visai Norvegijos finansų sistemai ar jos daliai arba visos EEE finansų sistemai. Jis taip pat nėra kliūtis tinkamam vidaus rinkos veikimui ar juo nesukuriama tokia kliūtis, |
| --- | --- |

29.

atsižvelgdamas į visus pirmiau minėtus veiksnius, kaip reikalaujama pagal KRD IV 133 straipsnį, peržiūrėjęs pranešimą su Norvegija ir pasikonsultavęs su atitinkamomis šio proceso šalimis, ELPA nuolatinis komitetas daro išvadą, kad 4,5 proc. sisteminės rizikos rezervas vidaus pozicijoms nedaro neproporcingo neigiamo poveikio visai Norvegijos finansų sistemai ar jos daliai arba visos EEE finansų sistemai. Jis taip pat nėra kliūtis tinkamam vidaus rinkos veikimui ar juo nesukuriama tokia kliūtis,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

| 1. | Sisteminės rizikos rezervas, apie kurį lapkričio 5 d. pranešė Norvegijos finansų ministerija (Finansdepartmentet) pagal Direktyvos 2013/36/ES, kuri suderinta Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 79/2019, 133 straipsnio 11 dalį, yra pagrįstas, tinkamas, proporcingas ir veiksmingas sisteminei rizikai, kuriai jis skirtas, mažinti. ELPA valstybių nuolatinis komitetas taip pat pažymi, kad:






  a) | nustatytos sisteminės ar makroprudencinės rizikos mastas kelia tokio pobūdžio grėsmę Norvegijos finansų sistemos stabilumui, kad numatoma 4,5 proc. sisteminės rizikos rezervo norma vidaus pozicijoms yra pagrįsta; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

nustatytos sisteminės ar makroprudencinės rizikos mastas kelia tokio pobūdžio grėsmę Norvegijos finansų sistemos stabilumui, kad numatoma 4,5 proc. sisteminės rizikos rezervo norma vidaus pozicijoms yra pagrįsta;

| b) | tikėtina, kad priemonė, apie kurią pranešta, bus veiksminga ir tinkama, kad proporcingai sumažintų riziką; |
| --- | --- |

b)

tikėtina, kad priemonė, apie kurią pranešta, bus veiksminga ir tinkama, kad proporcingai sumažintų riziką;

| c) | kitos Direktyvoje 2013/36/ES arba Reglamente (ES) Nr. 575/2013 nurodytos makroprudencinės priemonės, taikomos atskirai arba jas derinant, būtų santykinai mažiau veiksmingos, kad pakankamai ir tinkamai sumažintų nustatytą riziką; |
| --- | --- |

c)

kitos Direktyvoje 2013/36/ES arba Reglamente (ES) Nr. 575/2013 nurodytos makroprudencinės priemonės, taikomos atskirai arba jas derinant, būtų santykinai mažiau veiksmingos, kad pakankamai ir tinkamai sumažintų nustatytą riziką;

| d) | priemonė, apie kurią pranešta, įskaitant jos taikymą patronuojamosioms įmonėms, kurių patronuojančiosios įmonės įsteigtos kitose EEE valstybėse, neturi neproporcingo neigiamo poveikio Norvegijos ar visos EEE finansų sistemai ir nėra kliūtis tinkamam vidaus rinkos veikimui. |
| --- | --- |

d)

priemonė, apie kurią pranešta, įskaitant jos taikymą patronuojamosioms įmonėms, kurių patronuojančiosios įmonės įsteigtos kitose EEE valstybėse, neturi neproporcingo neigiamo poveikio Norvegijos ar visos EEE finansų sistemai ir nėra kliūtis tinkamam vidaus rinkos veikimui.

| 2. | ELPA valstybių nuolatinis komitetas nerekomenduoja jokių priemonės, apie kurią pranešta, pakeitimų, atsižvelgiant į jos poveikį kitose EEE valstybėse įsteigtų kredito įstaigų patronuojamosioms įmonėms. |
| --- | --- |

2.

Priimta Briuselyje 2020 m. gruodžio 4 d.

Nuolatinio komiteto vardu

Pirmininkė

Sabine MONAUNI

Generalinis sekretorius

Henri GÉTAZ

---

(1)  Žr.https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/warnings/esrb.warning190923_no_warning~d3e4f2c135.en.pdf?4cf3e3031aa71bffaa0bd97a66b311ac.

1

(2)  Norges Bank (2020), Financial Stability Report, p. 52.

2

Financial Stability Report

(3)  International Monetary Fund (2020), Financial System Stability Assessment for Norway, IMF Country Report no. 20/259, August.

3

Financial System Stability Assessment for Norway

(4)  Basel Committee on Banking Supervision (2019), The costs and benefits of bank capital – a review of the literature, Working Paper 37, June.

4

The costs and benefits of bank capital – a review of the literature

(5)  International Monetary Fund (2020), Financial System Stability Assessment for Norway, IMF Country Report no. 20/259, August, p. 2.

5

Financial System Stability Assessment for Norway

(6)  Žrhttps://www.regjeringen.no/contentassets/ff0c28c162ca43f39b585d7c9f94dab5/nbsg-mou_2018.pdf

6

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2021 2 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/14

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10118 — Investindustrial/Guala Closures)

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 65/07)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Special Packaging Solutions Investment S.à.r.l.“ (toliau – SPSI, Liuksemburgas), kurios kontrolę vykdo „Investindustrial S.A.“ (toliau – „Investindustrial“, Liuksemburgas), |
| --- | --- |

—

„Special Packaging Solutions Investment S.à.r.l.“ (toliau – SPSI, Liuksemburgas), kurios kontrolę vykdo „Investindustrial S.A.“ (toliau – „Investindustrial“, Liuksemburgas),

| — | „Guala Closure S.p.A.“ (toliau – „Guala“, Italija). |
| --- | --- |

—

„Guala Closure S.p.A.“ (toliau – „Guala“, Italija).

Įmonė SPSI įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, išskirtinę įmonės „Guala“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas ir 2020 m. gruodžio 8 d. paskelbto viešojo konkurso būdu.

2.

| — | „Investindustrial“: nepriklausomai valdomų investicijų, kontroliuojančiųjų ir finansų patariamųjų bendrovių grupė, daugiausia investuojanti į Europoje įsikūrusias vidutines įmones. „Investindustrial“ portfelio investicijos daugiausia susijusios su trimis pagrindinėmis sritimis: vartojimu ir laisvalaikio veikla, sveikatos priežiūra bei paslaugomis ir gamybos pramone. |
| --- | --- |

—

„Investindustrial“: nepriklausomai valdomų investicijų, kontroliuojančiųjų ir finansų patariamųjų bendrovių grupė, daugiausia investuojanti į Europoje įsikūrusias vidutines įmones. „Investindustrial“ portfelio investicijos daugiausia susijusios su trimis pagrindinėmis sritimis: vartojimu ir laisvalaikio veikla, sveikatos priežiūra bei paslaugomis ir gamybos pramone.

| — | „Guala“: spiritinių gėrimų, vyno, aliejaus bei acto, vandens ir gėrimų pakuotėms skirtų vienkartinių ir aliuminio dangčių gamyba. |
| --- | --- |

—

„Guala“: spiritinių gėrimų, vyno, aliejaus bei acto, vandens ir gėrimų pakuotėms skirtų vienkartinių ir aliuminio dangčių gamyba.

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10118 — Investindustrial/Guala Closures

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

---

| 2021 2 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/16

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10087 —
  PROXIMUS/NEXUS INFRASTRUCTURE/JV)

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 65/08)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Proximus NV“ (toliau – „Proximus“, Belgija); |
| --- | --- |

—

„Proximus NV“ (toliau – „Proximus“, Belgija);

| — | „Nexus Infrastructure S.à r.l.“ (toliau – „Nexus Infrastructure“, Liuksemburgas); |
| --- | --- |

—

„Nexus Infrastructure S.à r.l.“ (toliau – „Nexus Infrastructure“, Liuksemburgas);

| — | „Nexus Fiber BV“ (toliau – „Nexus Fiber“, Belgija). |
| --- | --- |

—

„Nexus Fiber BV“ (toliau – „Nexus Fiber“, Belgija).

2.

Koncentracija vykdoma perkant įsteigtos naujos bendrosios įmonės akcijas.

4.

| — | „Proximus“: Belgijos gyventojams ir verslo klientams skirtų fiksuotojo bei judriojo ryšio paslaugų ir tinklų operatorius tiek mažmeniniu, tiek didmeniniu lygmeniu. |
| --- | --- |

—

„Proximus“: Belgijos gyventojams ir verslo klientams skirtų fiksuotojo bei judriojo ryšio paslaugų ir tinklų operatorius tiek mažmeniniu, tiek didmeniniu lygmeniu.

| — | „Nexus Infrastructure“: specialiosios paskirties įmonė, kuri šiuo metu nevykdo jokios kitos veiklos, išskyrus tai, kad ji veikia kaip kontroliuojančioji bendrovė koncentracijos, apie kurią buvo pranešta, tikslais. „Nexus Infrastructure“ priklauso EQT grupei ir yra netiesiogiai kontroliuojama „EQT Fund Management S.ą r.l.“. EQT yra pasaulinė integruota alternatyvių investicijų įmonė, kuri, be kita ko, vykdo investicinę veiklą infrastruktūros ir su infrastruktūra susijusio turto bei verslo srityse, visų pirma Europoje ir Šiaurės Amerikoje. |
| --- | --- |

—

„Nexus Infrastructure“: specialiosios paskirties įmonė, kuri šiuo metu nevykdo jokios kitos veiklos, išskyrus tai, kad ji veikia kaip kontroliuojančioji bendrovė koncentracijos, apie kurią buvo pranešta, tikslais. „Nexus Infrastructure“ priklauso EQT grupei ir yra netiesiogiai kontroliuojama „EQT Fund Management S.ą r.l.“. EQT yra pasaulinė integruota alternatyvių investicijų įmonė, kuri, be kita ko, vykdo investicinę veiklą infrastruktūros ir su infrastruktūra susijusio turto bei verslo srityse, visų pirma Europoje ir Šiaurės Amerikoje.

| — | „Nexus Fiber“: tankaus pasyvaus atviro tiesioginio ryšio „Fiber-To-The-X“ (FTTx) tinklo operatorius (ir platintojas) tam tikrose Belgijos Flandrijos regiono dalyse. |
| --- | --- |

—

„Nexus Fiber“: tankaus pasyvaus atviro tiesioginio ryšio „Fiber-To-The-X“ (FTTx) tinklo operatorius (ir platintojas) tam tikrose Belgijos Flandrijos regiono dalyse.

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą.

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

5.

M.10087 — Proximus/Nexus Infrastructure/JV

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

---

| 2021 2 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/17

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10161 — The Goldman Sachs Group/Warburg Pincus/Good Host Spaces)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 65/09)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Warburg Pincus LLC“ (toliau – „Warburg Pincus“, JAV), |
| --- | --- |

—

„Warburg Pincus LLC“ (toliau – „Warburg Pincus“, JAV),

| — | „The Goldman Sachs Group, Inc.“ (toliau – „Goldman Sachs“, JAV), |
| --- | --- |

—

„The Goldman Sachs Group, Inc.“ (toliau – „Goldman Sachs“, JAV),

| — | „Good Host Spaces Private Limited“ (toliau – „Good Host“, Indija). |
| --- | --- |

—

„Good Host Spaces Private Limited“ (toliau – „Good Host“, Indija).

Įmonė „Warburg Pincus“ (netiesiogiai per įmonę „Baskin Lake Investment Ltd“) ir įmonė „Goldman Sachs“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą įmonės „Good Host“, kurią šiuo metu bendrai kontroliuoja įmonė „Goldman Sachs“ ir „Housing Development Finance Corporation Limited“, kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „Warburg Pincus“: pasaulinė privataus kapitalo įmonė, kurios būstinė yra Niujorke. Jos portfeliui priklausančios įmonės veikia įvairiuose sektoriuose, įskaitant energetikos, finansinių paslaugų, sveikatos priežiūros, pramonės ir verslo paslaugų ir technologijų; |
| --- | --- |

—

„Warburg Pincus“: pasaulinė privataus kapitalo įmonė, kurios būstinė yra Niujorke. Jos portfeliui priklausančios įmonės veikia įvairiuose sektoriuose, įskaitant energetikos, finansinių paslaugų, sveikatos priežiūros, pramonės ir verslo paslaugų ir technologijų;

| — | „Goldman Sachs“: pasaulinės investicinės bankininkystės paslaugų ir vertybinių popierių bei investicijų valdymo įmonė, visame pasaulyje teikianti įvairias bankininkystės, vertybinių popierių ir investicines paslaugas didelei ir įvairiapusei klientų bazei, įskaitant korporacijas, finansų įstaigas, vyriausybes ir didelės grynosios vertės turto turinčius asmenis; |
| --- | --- |

—

„Goldman Sachs“: pasaulinės investicinės bankininkystės paslaugų ir vertybinių popierių bei investicijų valdymo įmonė, visame pasaulyje teikianti įvairias bankininkystės, vertybinių popierių ir investicines paslaugas didelei ir įvairiapusei klientų bazei, įskaitant korporacijas, finansų įstaigas, vyriausybes ir didelės grynosios vertės turto turinčius asmenis;

| — | „Good Host“: studentų apgyvendinimo paslaugų bendrovė, teikianti aukštos kokybės apgyvendinimą Indijos miestuose ir miesteliuose, tarp jų Manipalos universitete Džaipure, studijuojantiems studentams. Jos buveinė yra Mumbajuje. |
| --- | --- |

—

„Good Host“: studentų apgyvendinimo paslaugų bendrovė, teikianti aukštos kokybės apgyvendinimą Indijos miestuose ir miesteliuose, tarp jų Manipalos universitete Džaipure, studijuojantiems studentams. Jos buveinė yra Mumbajuje.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 procedūros (2) reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10161 — The Goldman Sachs Group/Waburg Pincus/Good Host Spaces

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 2021 2 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/19

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10151 - LINDE/SIPCHEM/JV)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 65/10)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Linde GmbH“ (toliau – „Linde“, Vokietija), |
| --- | --- |

—

„Linde GmbH“ (toliau – „Linde“, Vokietija),

| — | „Sahara International Petrochemical Company“ (toliau – „Sipchem“, Saudo Arabija), |
| --- | --- |

—

„Sahara International Petrochemical Company“ (toliau – „Sipchem“, Saudo Arabija),

| — | įsteigta nauja bendrąja įmone (toliau – JV, Saudo Arabija). |
| --- | --- |

—

įsteigta nauja bendrąja įmone (toliau – JV, Saudo Arabija).

Įmonės „Linde“ ir „Sipchem“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą JV kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant įsteigtos naujos bendrosios įmonės akcijas.

2.

| — | „Linde“: priklauso tarptautinei bendrovių grupei, kurios pagrindinė savininkė yra įmonė „Linde plc“ ir kurios pagrindinė veikla daugiausia susijusi su dujomis ir inžinerijos paslaugomis, |
| --- | --- |

—

„Linde“: priklauso tarptautinei bendrovių grupei, kurios pagrindinė savininkė yra įmonė „Linde plc“ ir kurios pagrindinė veikla daugiausia susijusi su dujomis ir inžinerijos paslaugomis,

| — | „Sipchem“: yra pagrindinė bendrovių grupės, kuri užsiima pagrindinių ir tarpinių naftos chemijos produktų gamyba ir prekyba, patronuojančioji įmonė, |
| --- | --- |

—

„Sipchem“: yra pagrindinė bendrovių grupės, kuri užsiima pagrindinių ir tarpinių naftos chemijos produktų gamyba ir prekyba, patronuojančioji įmonė,

| — | JV: bendroji įmonė vykdys pramoninių dujų tiekimo Saudo Arabijos Karalystėje veiklą. |
| --- | --- |

—

JV: bendroji įmonė vykdys pramoninių dujų tiekimo Saudo Arabijos Karalystėje veiklą.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10151— Linde / Sipchem / JV

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2021 2 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/20

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2021/C 65/11)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 5 dalį (1).

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINĮ BENDROJO DOKUMENTO PAKEITIMĄ

„LA MANCHA“

PDO-ES-A0045-AM03

Pranešimo data: 2020 11 18

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Baltųjų ir rožinių vynų mažiausios faktinės alkoholio koncentracijos pakeitimas ir pusiau putojančių vynų mažiausios faktinės alkoholio koncentracijos nurodymas (specifikacijos 2.1 punktas ir bendrojo dokumento 2.1 punktas)

Aprašymas ir pagrindimas

Baltųjų ir rožinių vynų mažiausia faktinė alkoholio koncentracija nuo šiol yra 9 %. Aiškiai nurodoma pusiau putojančių vynų mažiausia faktinė alkoholio koncentracija.

Šiuo metu tarp vartotojų paklausus vynas, kuriame yra didesnis liekamojo cukraus kiekis. Todėl būtina užtikrinti mažesnę šios rūšies vynų faktinę alkoholio koncentraciją, kad būtų pasiektas prašomas liekamojo cukraus kiekis.

Be to, patikslinama, kad baltųjų, rožinių ir raudonųjų vynų mažiausia faktinė alkoholio koncentracija taip pat taikoma pusiau putojantiems vynams.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Šiuo pakeitimu suderinami analitiniai parametrai, tačiau produktas reikšmingai nepakeičiamas ir išsaugo punkte, kuriame aprašomas ryšys su geografine vietove, nurodytas savybes ir požymius, kuriuos drauge nulemia gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai. Todėl laikoma, kad šis pakeitimas nepriklauso nė vienai Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

2.   Terminų, susijusių su liekamojo cukraus ir lakiojo rūgštingumo bei sieros dioksido kiekio analitiniais parametrais, suderinimas su galiojančiomis taisyklėmis (specifikacijos 2.1 punktas ir bendrojo dokumento 2.1 punktas)

Aprašymas ir pagrindimas

Analitinis parametras „liekamasis cukrus“ nuo šiol įvardijamas kaip „bendras cukraus kiekis, išreikštas fruktozės ir gliukozės kiekiu“, remiantis 2018 m. spalio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/34 20 straipsniu, pagal kurį nustatomas bendras cukraus kiekis, išreikštas fruktozės ir gliukozės kiekiu.

Taip pat reikėtų patikslinti, kad lakusis rūgštingumas išreiškiamas acto rūgšties kiekiu.

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/34 20 straipsnyje sieros dioksido kiekis taip pat nurodytas kaip analitinis parametras, kurį reikia nustatyti. Todėl šis parametras įtraukiamas kalbant apie putojantį vyną. 2.1.4, 2.1.5 ir 2.1.6 punktuose nurodytų vynų atveju ribinės vertės nustatomos pagal 2019 m. kovo 12 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalį.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Šiuo pakeitimu suderinami terminai, vartojami kalbant apie fizines ir chemines savybes. Galutinis produktas nepakeičiamas ir išsaugo punkte, kuriame aprašomas ryšys su geografine vietove, nurodytas savybes ir požymius, kuriuos drauge nulemia gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai. Todėl laikoma, kad šis pakeitimas nepriklauso nė vienai Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

3.   Naujas juslinių savybių apibūdinimas (specifikacijos 2.2 punktas ir bendrojo dokumento 2.2 punktas)

Aprašymas ir pagrindimas

Įdiegus standartą UNE-EN-ISO 17065, kuris taikomas tikrinant specifikaciją, būtina iš dalies pakeisti saugomų vynų juslinių savybių aprašymą, kad tas savybes būtų galima susieti su deskriptoriais, kuriuos juslinių savybių ekspertai galėtų įvertinti pagal standarto UNE-EN-ISO 17025 principus.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Šiuo pakeitimu suderinamos juslinės savybės ir siekiama sudaryti sąlygas geriau jas patikrinti atliekant juslinių savybių tyrimą. Produktas reikšmingai nepakeičiamas ir išsaugo punkte, kuriame aprašomas ryšys su geografine vietove, nurodytas savybes ir požymius, kuriuos drauge nulemia gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai. Todėl laikoma, kad šis pakeitimas nepriklauso nė vienai Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

4.   Nuorodų į norminius teisės aktus atnaujinimas (specifikacijos 3.2.5 punktas ir bendrojo dokumento 3.2.5 punktas)

Aprašymas ir pagrindimas

Nuorodos į norminius teisės aktus pakeičiamos nuorodomis į galiojančius reglamentus. Įtraukiama nuoroda į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Šis pakeitimas yra atnaujinimas. Todėl laikoma, kad jis nepriklauso nė vienai Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

5.   Patikslinimai, susiję su gamybos rūsiais ir vynuogyno sklypais (specifikacijos 4 punktas ir bendrojo dokumento 4 punktas)

Aprašymas ir pagrindimas

Siekiant išsklaidyti bet kokias abejones dėl gamybos rūsių geografinės padėties ir pagerinti vynuogyno sklypų kontrolę ir atsekamumą, paskutinėje pastraipoje patikslinama, kad vynai gaminami La Mančos gamybos vietovėje esančiuose rūsiuose iš vynuogių, užaugintų tarpšakiniame vynuogynų registre įregistruotuose sklypuose.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Vietovė nebuvo pakeista. Pakeitimu tik patobulinta šio punkto formuluotė. Todėl laikoma, kad šis pakeitimas nepriklauso nė vienai Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

6.   Veislių ‘Moscatel de Alejandría’ ir ‘Garnacha tintorera’ įtraukimas (specifikacijos 6 punktas ir bendrojo dokumento 6 punktas)

Aprašymas ir pagrindimas

Į specifikaciją įtrauktos baltųjų vynuogių veislė ‘Moscatel de Alejandría’ ir raudonųjų vynuogių veislė ‘Garnacha Tintorera’. Baltųjų vynuogių veislė ‘Moscatel de Alejandría’ paprastai būdinga Viduržemio jūros regionui. Dėl savo aromatinių savybių ir cukraus kiekio vynuogėse ši veislė puikiai tinka La Mančos vynams gaminti. Raudonųjų vynuogių veislė ‘Garnacha Tintorera’ taip pat puikiai tinka šiai vietovei – tai matyti iš gamybos vietovėje nusidriekusių tūkstančių hektarų plotų, kuriuose auginamos šios veislės vynuogės. Patikrinusi, ar šių veislių vynuogės tinkamos rūšiniams vynams gaminti, ir įsitikinusi, kad veislės atitinka produkto su kilmės vietos nuoroda „La Mancha“ specifikacijos reikalavimus, remdamasi įvairiais įvertintais mėginiais, tarpšakinė organizacija nusprendė įtraukti šias veisles į specifikaciją.

Galiausiai gamybos vietovėje labai išpopuliarėjo baltasis vynas, pagamintas naudojant vien veislės ‘Moscatel de Alejandría’ vynuoges arba derinant šią veislę su kitomis, taip pat raudonasis vynas, pagamintas naudojant vien veislės ‘Garnacha Tintorera’ vynuoges arba derinant šią veislę su kitomis. Todėl šiuo pakeitimu siekiama į specifikaciją įtraukti veisles, kurios jau kurį laiką buvo siejamos su vynuogininkyste ir vynininkyste šioje vietovėje.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Šiuo pakeitimu nurodoma tų pačių rūšių vynų, pasižyminčių tokiomis pat savybėmis kaip ir aptariamas produktas, gamyba. Todėl laikoma, kad šis pakeitimas nepriklauso nė vienai Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

7.   Nauja įvairių dalių dėl taikytinų sąlygų formuluotė (specifikacijos 8 punktas, nedarant poveikio bendrajam dokumentui)

Aprašymas ir pagrindimas

1 dalis. Nauja formuluotė, siekiant aiškiau nurodyti, kad bet koks išpilstymas į butelius, atliekamas gamybos vietovėje ir už jos ribų esančiuose rūsiuose, kurie įtraukti į atitinkamą kilmės vietos nuorodos „La Mancha“ registrą, turi atitikti reikalavimus ir juo turi būti užtikrintas patikrinamas atsekamumas, kaip nustatyta vynų „La Mancha“ išpilstymo į butelius atveju. Visi parduodamo vyno su kilmės vietos nuoroda „La Mancha“ buteliai taip pat turi būti ženklinami minėtos tarpšakinės asociacijos antrine etikete arba garantiniu antspaudu.

2 dalis. Išpilstymo pajėgumai išplečiami įtraukiant PET pakuotes (tik 18,7 cl talpos butelių atveju ir tik oro linijoms bei įstaigoms, kuriose draudžiama naudoti stiklą), kad būtų laikomasi taikomų aviacijos saugos taisyklių ir viešųjų įstaigų reikalavimų.

3 dalis. Atnaujinama procentinė dalis, kuria remiantis leidžiama nurodyti tik vieną vyninių vynuogių veislę. Tai yra 85 %. Taigi atitinkamai suderinama su taikytinais teisės aktais (2018 m. spalio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33, kuriuo papildomas Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013, 50 straipsnio 1 dalies a punkto i papunkčiu).

Nuorodos į norminius teisės aktus taip pat atnaujinamos nurodant galiojančius dokumentus.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Šis pakeitimas yra naujos redakcijos ir atnaujinimo rezultatas. Todėl laikoma, kad jis nepriklauso nė vienai Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

8.   Nuorodų į norminius teisės aktus atnaujinimas (specifikacijos 9.2 punktas, nedarant poveikio bendrajam dokumentui)

Aprašymas ir pagrindimas

3 ir 9 punktuose pateiktos nuorodos į panaikintus reglamentus pakeičiamos nuorodomis į galiojančius reglamentus.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Šis pakeitimas yra atnaujinimas. Todėl laikoma, kad jis nepriklauso nė vienai Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

La Mancha

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

| 5. | Rūšinis putojantis vynas |
| --- | --- |

5.

Rūšinis putojantis vynas

| 8. | Pusiau putojantis vynas |
| --- | --- |

8.

Pusiau putojantis vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

Baltasis ir rožinis vynas, jauni ir tradiciniai vynai, baltasis vynas „Roble“

Vynams būdinga maža alkoholio koncentracija. Baltųjų vynų spalva – nuo žalsvos iki geltonos, tačiau nebūdingi auksiniai atspalviai. Kvapas – grynas, vaisiškas, juntamas pirminis, rūgštokas ir subalansuotas aromatas.

Statinėse brandintų vynų spalva – nuo geltonos iki aukso arba šiaudų, juntamas skrudinimo, vanilės ir ąžuolo kvapas. Šiems vynams būdingas ilgai išliekantis vaisių skonis.

Rožinių vynų spalva – nuo rožinės iki švelniai rausvos. Kvapas – grynas, vaisių ir (arba) gėlių. Šie vynai šiek tiek rūgštoko, subalansuoto skonio, ragaujant juntamas vaisių poskonis.

Statinėse brandintiems vynams būdingas statinę primenantis kvapas ir poskonis.

| * | Jaunų vynų didžiausias lakusis rūgštingumas – 8,33 mEq/l. |
| --- | --- |

*

Jaunų vynų didžiausias lakusis rūgštingumas – 8,33 mEq/l.

| * | Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis – 190 mg/l, jei cukraus kiekis ≥ 5 g/l (išskyrus vyną „Roble“).






  Bendrosios analitinės savybės |
| --- | --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 10 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 140 |

*

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis – 190 mg/l, jei cukraus kiekis ≥ 5 g/l (išskyrus vyną „Roble“).

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

10

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

140

Jaunas ir tradicinis raudonasis vynas, raudonasis vynas „Roble“

Spalva – nuo violetinės iki granatų raudonos. Vynams būdingas grynas, vaisiškas ir pirminis aromatas. Ragaujant juntami taninai, subalansuotas alkoholio ir rūgštingumo santykis. Šiems vynams būdingas ilgai išliekantis vaisių skonis.

Statinėse brandintų vynų spalva – nuo granatų iki rubinų raudonos. Kvapas – grynas, vaisiškas, juntamas pirminis, vanilės aromatas. Šie vynai ilgai išliekančio subalansuoto skonio su vanilės poskoniu.

Ilgiau brandinti vynai gali įgyti čerpių arba oranžinį atspalvį. Vynams būdingas ilgai išliekantis medaus skonis, jie saldūs, subalansuoti, išbaigti ir pasižymi gera struktūra.

Statinėse brandinti vynai pasižymi aromatu ir poskoniu, kurį jiems suteikė statinė.

| * | Jaunų vynų didžiausias lakusis rūgštingumas – 8,33 mEq/l. |
| --- | --- |

*

| * | Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis – 180 mg/l, jei cukraus kiekis ≥ 5 g/l (išskyrus vyną „Roble“). |
| --- | --- |

*

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 11,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 10 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 130 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

11,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

10

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

130

Natūraliai saldus tradicinis vynas

Atitinka sausą baltąjį vyną. Raudonųjų vynų spalva – nuo granatų raudonos iki rudos. Jie labai aromatingi, kvapas panašus į vaisių ir (arba) uogienių. Tai subalansuoti ir sodrūs vynai.

| * | Didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos vertė turi neviršyti atitinkamuose Europos Sąjungos teisės aktuose nustatytų ribų. |
| --- | --- |

*

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 13 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 20 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 250 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

13

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

20

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

250

Baltasis vynas ir raudonasis vynas „Crianza“, „Reserva“ ir „Gran Reserva“

Baltųjų vynų spalva – nuo šiaudų geltonos iki aukso, spalvos intensyvumas priklauso nuo brandinimo laipsnio. Būdingas medienos ir skrudinimo aromatas. Tai subalansuoti vynai.

Raudonųjų vynų spalva – nuo granatų raudonos iki čerpių, atsižvelgiant į brandinimo laipsnį. Brandinimas lemia ir kvapą – nuo vaisių iki medienos ir (arba) skrudinimo. Tai subalansuoti ir sodrūs vynai.

| * | Didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos vertė turi neviršyti atitinkamuose Europos Sąjungos teisės aktuose nustatytų ribų. |
| --- | --- |

*

| ** | Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija nurodoma specifikacijoje, atsižvelgiant į tai, apie kokį vyną kalbama – baltąjį ar raudonąjį. |
| --- | --- |

**

| *** | Lakiojo rūgštingumo ribos yra mažesnės atsižvelgiant į brandinimo laipsnį ir trukmę. |
| --- | --- |

***

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 20 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 150 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

20

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

150

Rūšinis putojantis vynas

Putojančių baltųjų vynų spalva – nuo šviesios iki auksinių ir blizgių atspalvių. Rožiniams vynams būdinga šviesiai rožinė spalva. Yra smulkių, ilgai išliekančių burbuliukų.

Vynai pasižymi gaiviu ir vaisišku aromatu.

Tai sodraus, subalansuoto skonio vynai.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 11,66 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

11,66

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Pusiau putojantis vynas

Pusiau putojantys vynai gali būti įvairių geltonų atspalvių baltieji vynai, įvairių rožinių atspalvių rožiniai vynai ir raudonai violetinės spalvos raudonieji vynai.

Baltiesiems vynams būdingas vaisiškas kvapas, o rožiniai ir raudonieji vynai pasižymi stipriu uogas primenančiu aromatu.

Tai išbaigti ir subalansuoti vynai, juos ragaujant juntamas vaisių poskonis. Yra anglies dioksido.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 10 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

10

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vyno gamybos metodai

a)   Specifiniai vynininkystės metodai

Specifinis vynininkystės metodas

Nuoroda žymimi baltieji, rožiniai ir raudonieji vynai gaminami tik iš leidžiamų veislių vynuogių. Baltųjų veislių vynuoges ir raudonųjų veislių vynuoges maišyti draudžiama.

Didžiausia ekstrahavimo išeiga – 74 l iš 100 kg surinktų uogų.

Baltieji ir rožiniai vynai gaminami sutraiškant kekes. Vynuogės statiškai arba dinamiškai nuvarvinamos. Kekės prieš tai gali būti maceruojamos, siekiant iš jų išgauti aromatą ir spalvą. Misa fermentuojama ne aukštesnėje kaip 22 °C temperatūroje.

Kalbant apie raudonuosius vynus, fermentuojama su odelėmis, ne trumpiau kaip 3 dienas ir ne aukštesnėje kaip 28 °C temperatūroje.

b)   Didžiausia išeiga

Suteikiant taurės formą genimi vynmedžiai

10 000 kg vynuogių iš hektaro

Suteikiant taurės formą genimi vynmedžiai

74 hektolitrai iš hektaro

Priraišioti vynmedžiai

13 000 kg vynuogių iš hektaro

Priraišioti vynmedžiai

96,2 hektolitro iš hektaro

6.   Nustatyta geografinė vietovė

La Manča yra gamtinis ir istorinis regionas Kastilijos-La Mančos autonominėje srityje, centrinėje Ispanijos dalyje. Jis užima šiaurinę Albasetės provincijos dalį, pietinę ir pietvakarinę Siudad Realio dalį, rytinę Toledo dalį ir pietvakarinę Kuenkos provincijos dalį.

7.   Pagrindinės vyninių vynuogių veislės

‘AIREN’

‘BOBAL’

‘CABERNET SAUVIGNON’

‘GARNACHA TINTA’

‘MACABEO’ – ‘VIURA’

‘SYRAH’

‘TEMPRANILLO’ – ‘CENCIBEL’

‘VERDEJO’

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

Vynas

La Mančos lygumose dėl dirvožemį sudarančių mioceno epochos klinčių, mergelio ir smėlio nuosėdų žemė yra rudos arba rausvai rudos spalvos.

Dėl kalkakmenio gausos La Mančos regione sudaromos geros sąlygos auginti vynuoges, iš kurių gaminami tvirtos tekstūros raudonieji vynai, tinkami brandinti, o smėlingos klintys suteikia vynui tinkamą alkoholio koncentraciją.

Nedidelis kritulių kiekis (300–350 mm per metus) ir didelis saulėtumas (3 000 saulės šviesos valandų) lemia ryškią vynų spalvą ir akivaizdžiai stipresnį aromatą.

Vidutinis vynuogyno derlius nedidelis, o tai taip pat skatina didelę vynų pusiausvyrą.

Pusiau putojantis vynas

Išskirtinis žemyninis klimatas, rausvai rudo dirvožemio sudėtis ir aukšta temperatūra lemia pusiau putojančių vynų vaisišką aromatą ir poskonį. Gaminant šiuos pusiau putojančius vynus naudojami dalyje apie vyną aprašyti vynai. Todėl toje dalyje pateikta informacija susijusi ir su pusiau putojančiais vynais.

Rūšinis putojantis vynas

Geografinė aplinka leidžia auginti specifikacijoje nurodytas veisles, kurios užtikrina vynų sodrumą ir pusiausvyrą. Be to, nedidelis kritulių kiekis ir saulėtumas lemia natūralią alkoholio koncentraciją ir galima pagaminti nustatytos alkoholio koncentracijos vynus. Su vynu susijusioje dalyje išvardyti vynai naudojami kaip baziniai vynai putojantiems vynams gaminti. Todėl toje dalyje pateikta informacija susijusi ir su putojančiais vynais.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Teisinis pagrindas:

Nustatytas nacionalinės teisės aktuose

Papildomų sąlygų rūšis:

Papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos

Sąlygos aprašymas

Norint nurodyti tik vienos vyninių vynuogių veislės pavadinimą, ne mažiau kaip 86 % vynuogių turi priklausyti minėtai veislei, o ši aplinkybė turi būti nurodyta rūsių žurnaluose.

Ant saugoma kilmės vietos nuoroda „La Mancha“ žymimų rūšinių putojančių vynų etikečių galima vartoti terminus „Premium“ ir „Reserva“.

Nuoroda į produkto specifikaciją

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/Mod_PC_La_Mancha_20200731_MP_I.pdf

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---

| 2021 2 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/28

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2021/C 65/12)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINĮ BENDROJO DOKUMENTO PAKEITIMĄ

„LOS CERRILLOS“

PDO-ES-02228-AM01

Pranešimo data: 2020-11-16

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Įtraukiamas iš veislės ‘Petit Verdot’ vynuogių pagamintų vynų aprašymas (specifikacijos 2.a ir 2.b punktai ir bendrojo dokumento 4 punktas)

Į vynų aprašymą įtraukiamas vynas, gaminamas iš veislės ‘Petit Verdot’ vynuogių. Todėl buvo nustatyti vynų „Petit Verdot“ (6 mėnesiai) ir „Petit Verdot“ (12 mėnesių) analitiniai parametrai ir apibrėžtos jų juslinės savybės.

SKVN „Los Cerrillos“ nustatyta vietovė apima veislės ‘Petit Verdot’ sklypą. Iš šios veislės vynuogių pagamintiems vynams būdingos tokios pat kaip ir kitų SKVN „Los Cerrillos“ gaminamų vynų savybės ir požymiai, todėl prašoma iš dalies pakeisti specifikaciją įtraukiant raudonųjų vynuogių veislę ‘Petit Verdot’ ir iš jos gaminamus raudonuosius vynus.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Į vyno produktų kategoriją įtraukus „Petit Verdot“ vyną išsaugoma produkto specifikacijoje leidžiama vienintelė vyno kategorija. Laikoma, kad nė viena vyno kategorija nebuvo pakeista, įtraukta arba išbraukta, vadinasi, šis pakeitimas nepriskirtinas nė vienai iš pakeitimų rūšių, kurios nustatytos Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje.

2.   Su analitiniais parametrais susijusio termino „liekamasis cukrus“ suderinimas su galiojančių teisės aktų terminologija (specifikacijos 2.a punktas, bendrajam dokumentui poveikio neturi)

Aprašymas ir pagrindimas

Remiantis 2018 m. spalio 17 d. Komisijos reglamento (ES) 2019/34 20 straipsniu, kuriame nustatoma bendrųjų cukrų, išreikštų fruktozės ir gliukozės kiekiu, apibrėžtis, analitinis parametras „liekamieji cukrūs“ nuo šiol apibrėžiamas kaip „bendras cukraus kiekis, išreikštas fruktozės ir gliukozės kiekiu“.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Šis pakeitimas – tai vyno fizinių ir cheminių savybių srityje vartojamos terminologijos suderinimas, neturintis jokio poveikio galutiniam produktui. Produktas išsaugo punkte, kuriame aprašomas ryšys su geografine vietove, nurodytas savybes ir požymius, kuriuos drauge nulemia gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai. Šis pakeitimas nepriskiriamas nė vienai iš Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

3.   Fenolio junginių matavimo vienetų (BPK) pritaikymas (specifikacijos 2.a punktas, bendrajam dokumentui poveikio neturi)

Pritaikomi bendro polifenolių kiekio matavimo vienetai. Polifenolių koncentracija vyne, įvardijama kaip BPK (bendras polifenolių kiekis) – tai visų fenolio junginių, esančių vynuogėse ir vyne, koncentracijos matas. Šis rodiklis leidžia suprasti vyno spalvinį potencialą. BPK paprastai atitinka vyno sudėtyje esančių antocianinų ir taninų sumą ir apibrėžiamas kaip:

BPK = ultravioleto rodiklis = A280 × skiedimo koeficientas

Nustačius šį rodiklį išbraukiamas meq/l matavimo vienetas.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Šis pakeitimas – tai vyno fizinių ir cheminių savybių srityje vartojamos terminologijos suderinimas, neturintis jokio poveikio galutiniam produktui. Produktas išsaugo punkte, kuriame aprašomas ryšys su geografine vietove, nurodytas savybes ir požymius, kuriuos drauge nulemia gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai. Šis pakeitimas nepriskiriamas nė vienai iš Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

4.   Naujas specifinių vynininkystės metodų aprašymas įtraukiant iš vynuogių veislės ‘Petit Verdot’ gaminamą vyną (specifikacijos 3 punktas ir bendrojo dokumento 5.a punktas)

Aprašymas ir pagrindimas

Atsižvelgiant į 1 punkte nurodytą šio vyno įtraukimą į dalį „Vynų aprašymas“, įtraukiami specifiniai vynininkystės metodai, taikomi gaminant vyną „Petit Verdot“.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Vyną „Petit Verdot“ įtraukus į dalį „Vynų aprašymas“ su pirmiau nurodytu pagrindimu, būtina nustatyti jo gamybos sąlygas ir apribojimus, kad būtų išlaikyta geografinėje vietovėje gaminamų vynų vienovė. Šis pakeitimas nepriskiriamas nė vienai iš Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

5.   Įtraukiama didžiausia veislės ‘Petit Verdot’ išeiga (specifikacijos 5 punktas ir bendrojo dokumento 5.b punktas)

Pagrindimas

Į vynų aprašymą įtraukus veislę ‘Petit Verdot’, nustatoma didžiausia išeiga iš šios veislės vynuogių hektaro.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas

Vyną „Petit Verdot“ įtraukus į dalį „Vynų aprašymas“ su 1 punkte nurodytu pagrindimu, taip pat būtina nustatyti veislės ‘Petit Verdot’ išeigą. Šis pakeitimas nepriskiriamas nė vienai iš Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

6.   Veislės ‘Petit Verdot’ įtraukimas (specifikacijos 6 punktas, bendrajam dokumentui poveikio neturi)

Pagrindimas

Vyną „Petit Verdot“ įtraukus į specifikacijos dalį „Vynų aprašymas“, ši veislė įtraukiama ir į šią dalį.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Vyną „Petit Verdot“ įtraukus į dalį „Vynų aprašymas“ su 1 punkte nurodytu pagrindimu, įtraukiama ir vynuogių veislė ‘Petit Verdot’. Šis pakeitimas nepriskiriamas nė vienai iš Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

7.   Atnaujinta 8 dalyje „Kiti taikytini reikalavimai“ nurodyta teisinė sistema (specifikacijos 8 punktas, bendrajam dokumentui poveikio neturi)

Aprašymas ir pagrindimas

Siekiant atnaujinti informaciją apie teisinę sistemą, keičiamas 8 punktas „Kiti taikytini reikalavimai“: nuorodos į panaikintus reglamentus keičiamos nuorodomis į galiojančius reglamentus.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Siūlomais šios dalies pakeitimai nekeičiamas saugotinas pavadinimas ir nenustatomi jokie nauji prekybos apribojimai. Todėl šis pakeitimas nepriskiriamas nė vienai iš Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

Los Cerrillos

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

„Tempranillo“ raudonasis vynas, „Tempranillo“ ir „Cabernet Sauvignon“ raudonasis vynas, „Syrah“ raudonasis vynas ir „Petit Verdot“ (6 mėnesių) raudonasis vynas

Rausvos arba vyšnių raudonumo spalvos su violetiniu atspalviu vynas. Jo aromatui būdingi vaisių ir gėlių kvapai. Vynas yra malonus ragauti, gaivus ir aiškios struktūros.

| * | Didžiausios bendros alkoholio koncentracijos vertė neviršija atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytų ribų. |
| --- | --- |

*

Didžiausios bendros alkoholio koncentracijos vertė neviršija atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytų ribų.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 12,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,8 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 15 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 115 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

12,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,8 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

15

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

115

„Tempranillo“ ir „Cabernet Sauvignon“ raudonasis vynas („Colección Privada“), „Petit Verdot“ (12 mėnesių) raudonasis vynas ir „Cabernet Sauvignon“ raudonasis vynas („Familia“)

Vyšnių spalvos su granato ir (arba) terakotos atspalviais. Prinokusių vaisių aromatas, kuriam būdingi saldymedžio ir balzamo kvapai. Ragaujamas vynas yra aptakus, stiprus, aiškios struktūros, su sodriu ir kreminiu brandinimo prieskoniu.

| * | Didžiausios bendros alkoholio koncentracijos vertė neviršija atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytų ribų. |
| --- | --- |

*

Didžiausios bendros alkoholio koncentracijos vertė neviršija atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytų ribų.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 13 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,8 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 16 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 115 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

13

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,8 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

16

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

115

5.   Vyno gamybos metodai

a)   Specifiniai vynininkystės metodai

Specifinis vynininkystės metodas

Rūšiniai vynai gaminami nerūdijančio plieno talpose. Prieš fermentaciją jie ilgai (nuo dviejų iki penkių dienų) šaltai maceruojami 10–15 °C temperatūroje. Po to fermentacijos laikotarpiu vieną ar dvi savaites vynai maceruojami 20–28 °C temperatūroje, kol užbaigiama alkoholinė fermentacija.

Vynai, skirti brandinti statinėse, yra gaminami nerūdijančio plieno talpose ir fermentacijos laikotarpiu 15–25 dienas maceruojami 25–30 °C temperatūroje. Per šį procesą iš vynuogių odelių stengiamasi išgauti raudonajam vynui reikalingą spalvą ir fenolio junginius („délestage“).

Vyno gamybai taikomi apribojimai

Vyninės vynuogės yra ne spaudžiamos, o statiškai nuvarvinamos siekiant pagaminti iš lašelių gaunamą vyną. Likusios išspaudos švelniai, bet energingai išvarvinamos, dėl ko išeiga būna labai nedidelė.

Pasibaigus pienarūgščio rūgimo procesui vynai skaidrinami dekantuojant, o ne chemiškai juos apdorojant, ir tada perpilami brandinimui į 225 litrų talpos ąžuolo statines, kurios naudojamos ne ilgiau kaip šešerius metus.

Tada vynai išpilstomi į butelius, kad įvyktų jų redukcijos procesas ir jie taptų tinkamiausi vartoti.

„Tempranillo“ – 100 % „Tempranillo“ vynas, ąžuolo statinėse laikytas ne trumpiau kaip 30 dienų.

„Syrah“ – 100 % „Syrah“ vynas, ąžuolo statinėse brandintas ne trumpiau kaip 6 mėnesius.

„Tempranillo“ – „Cabernet Sauvignon“ yra „Tempranillo“ ir „Cabernet Sauvignon“ mišinys, ąžuolo statinėse laikytas ne trumpiau kaip 6 mėnesius.

„Colección Privada“ – „Tempranillo“ ir „Cabernet Sauvignon“ mišinys, ąžuolo statinėse laikytas ne trumpiau kaip 13 mėnesių.

„Cabernet Sauvignon de Familia“ – 100 % „Cabernet Sauvignon“ vynas, statinėse brandintas ne mažiau kaip 24 mėnesius. Brandinimo procesas užbaigiamas vyną 18 mėnesių laikant buteliuose.

„Petit Verdot“ (6 mėnesių) – 100 % „Petit Verdot“ vynas, ąžuolo statinėse brandintas ne trumpiau kaip 6 mėnesius.

„Petit Verdot“ (12 mėnesių) – 100 % „Petit Verdot“ vynas, ąžuolo statinėse laikytas ne trumpiau kaip 12 mėnesių.

Auginimo praktika

Vynuogių auginimo laikotarpiu ataugos nukarpomos siekiant apriboti natūralų augimą ir pagerinti derlių, o atitinkamai ir vynuogių kokybę.

Vynuogės skinamos rytais nuo 5 val. iki 11 val.: kad būtų užtikrinamas tinkamas šaltasis maceravimas, jų stengiamasi neskinti esant aukštai temperatūrai.

b)   Didžiausia išeiga

‘Tempranillo’

12 000 kg vynuogių iš hektaro

‘Tempranillo’

88,80 hektolitro iš hektaro

‘Cabernet Sauvignon’

9 000 kg vynuogių iš hektaro

‘Cabernet Sauvignon’

66,60 hektolitro iš hektaro

‘Syrah’

13 000 kg vynuogių iš hektaro

‘Syrah’

96,20 hektolitro iš hektaro

‘Chardonnay’

9 000 kg vynuogių iš hektaro

‘Chardonnay’

66,60 hektolitro iš hektaro

‘Petit Verdot’

12 000 kg vynuogių iš hektaro

‘Petit Verdot’

81,60 hektolitro iš hektaro

‘Merlot’

8 500 kg vynuogių iš hektaro

‘Merlot’

62,90 hektolitro iš hektaro

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Nustatyta geografinė vietovė apima šiuos Argamasilja de Albos (Siudad Realis) sklypus:

VIETOVĖ / SKLYPAS

| 109 | 62,63 |
| --- | --- |
| 111 | 15,30 ir 9001 |
| 131 | 71 |
| 151 | 115–121,190, 277, 278, 9001, 9002, 9004–9006, 9008, 9023 |
| 160 | 8–13, 15, 16, 17, 21–23, 30, 31, 9003, 9005, 9006 |
| 161 | 14, 16–27, 31–33, 35, 9001–9004 |
| 162 | 1, 3–5, 7–8, 11–13, 17–18, 9001, 9002 |
| 163 | 1, 3, 4, 6–21, 9001, 9004 |
| 171 | 1, 3–7, 9004–9009, 011– 012 |
| 173 | 2, 3, 9001, 9006 |
| 174 | 1, 3–12, 14, 15, 19, 20, 22, 23, 9001, 9003–9011, 9013–9020 |
| 175 | 1, 9001, 9002 |
| 176 | 3–18, 9001, 9003 |
| 177 | 18–23, 25–32, 66–72, 74, 89–111, 113, 114, 115, 118, 121, 124, 126, 127, 133, 9001–9005, 9008–9014, 9019, 9022, 9024–9029 |
| 178 | 6, 7, 9, 12–24, 30–31, 34–38, 40–60, 9001–9004, 9006–9061 |
| 180 | 1, 2, 5, 9, 9005–9007 |
| 181 | 60, 9001, 9002 |
| 194 | 45, 71, 73, 74, 76, 79, 82, 9002, 9009, 9011, 9028, 8 |
| 195 | 10–20, 22–28, 30, 32, 33, 35, 37–57, 86, 88, 93, 94, 95, 96, 99–108, 112, 114, 118, 119, 9001–9006, 9008–9014, 9016–9018 |

109

62,63

111

15,30 ir 9001

131

71

151

115–121,190, 277, 278, 9001, 9002, 9004–9006, 9008, 9023

160

8–13, 15, 16, 17, 21–23, 30, 31, 9003, 9005, 9006

161

14, 16–27, 31–33, 35, 9001–9004

162

1, 3–5, 7–8, 11–13, 17–18, 9001, 9002

163

1, 3, 4, 6–21, 9001, 9004

171

1, 3–7, 9004–9009, 011– 012

173

2, 3, 9001, 9006

174

1, 3–12, 14, 15, 19, 20, 22, 23, 9001, 9003–9011, 9013–9020

175

1, 9001, 9002

176

3–18, 9001, 9003

177

18–23, 25–32, 66–72, 74, 89–111, 113, 114, 115, 118, 121, 124, 126, 127, 133, 9001–9005, 9008–9014, 9019, 9022, 9024–9029

178

6, 7, 9, 12–24, 30–31, 34–38, 40–60, 9001–9004, 9006–9061

180

1, 2, 5, 9, 9005–9007

181

60, 9001, 9002

194

45, 71, 73, 74, 76, 79, 82, 9002, 9009, 9011, 9028, 8

195

10–20, 22–28, 30, 32, 33, 35, 37–57, 86, 88, 93, 94, 95, 96, 99–108, 112, 114, 118, 119, 9001–9006, 9008–9014, 9016–9018

7.   Pagrindinės vyninių vynuogių veislės

‘CABERNET SAUVIGNON’

‘PETIT VERDOT’

‘SYRAH’

‘TEMPRANILLO’ – ‘CENCIBEL’

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

Aplinka (gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai)

Los Seriljosas yra specifinė vietovė, apimanti visą Vega Altos dalį prie Gvadjanos upės. Tai daugiau kaip 60 km2 teritorija, prasidedanti prie Gvadjanos upės ištakų už 3 km nuo Penjarojos užtvankos ir besitęsianti 7 km žemyn palei užtvankos tėkmę link Argamasilja de Álbos; ši teritorija taip pat pažymėta 1975 m. Ispanijos kariniame žemėlapyje.

Gvadjanos upė teka per nustatytą vietovę, kuri yra šalia Penjarojos užtvankos; 695 m virš jūros lygio esančią vietovę supa kalnai, kurie per vynuogių augimo ciklą veikia kaip topografinė apsauga, padedanti išvengti reikšmingai vynuogių polifenolinį nokimą suaktyvinančių aukštų nakties temperatūrų ir užtikrinanti gerą vėdinimą.

Dirvožemis daugiausia klintinis. Uoliena dažniausiai sudaryta iš mergelio, birių klinčių ir molio. Jos struktūra priemolinga, o pH vertė – maždaug 8.

Vietovėje vyrauja žemyninis Viduržemio jūros klimatas, pasižymintis karštomis vasaromis ir šaltomis žiemomis. Nors temperatūra kartais gali pašokti iki 45 °C, didelis dienos ir nakties temperatūrų skirtumas pasireiškia ištisus metus. 80 % laiko dangus yra giedras; paprastai per metus būna daugiau kaip 2 500 saulėtų valandų.

Los Seriljosas nuo kaimyninių vietovių labai skiriasi tuo, kad jis yra arti Gvadjanos upės. Čia lyja daug dažniau nei likusioje La Mančos dalyje, nors temperatūra ir nesvyruoja tiek, kiek nuo Los Seriljoso į pietus ir vakarus esančiose vietovėse. Derlius nuimamas maždaug 15–20 dienų vėliau nei kitose vietovėse.

Alkoholio fermentacijos metu vykdomas procesas „délestage“, taikomi tokie vyno gamybos metodai, kur vyninės vynuogės yra ne spaudžiamos, o paliekamos statiškai nuvarvėti, kad būtų galima pagaminti iš lašelių gaunamą vyną. Iš hektaro derliaus išgaunamo hektolitro vyno išeiga sudaro 62–68 %. Vynai skaidrinami natūraliai – dekantuojant.

Vyno aprašymas

Rausvos arba vyšnių raudonumo spalvos su violetiniu arba kaštoninio rusvumo atspalviu vynas. Aromate dominuoja vaisių ir gėlių arba sunokusių vaisių kvapai su saldymedžio ir balzamo pokvapiais. Vynas yra švelnus ir gaivus ragauti, juntama jo aiški struktūra su sodriu ir kreminiu brandinimo prieskoniu.

Dėl pirmiau nurodytų priežasčių vynų alkoholio koncentracija gali viršyti 14 %. Dėl tinkamo rūgštingumo ši alkoholio koncentracija nėra per didelė. Labai svarbu nustatyti tinkamiausią derliaus nuėmimo laiką, todėl vynuogių nokimas yra atidžiai stebimas.

Polifenolių kiekis vynuose neviršija 80 mekv/l; vynuose gausu ekstraktų, jie aromatingi ir puikios spalvos (iki 18 % absorbcijos prie 420, 520 ir 620 nanometrų), o antocianinų kiekis neviršija 800 mg/l.

Ryšys su geografine vietove

Nustatytai geografinei vietovei būdingos plioceno kvarterinio laikotarpio birios medžiagos, kietosios klintys, mergelis ir ochros molis, dėl ko pagaminami puikios spalvos vynai su jiems būdinga mineralizacija ir 18 % spalvos intensyvumu.

Los Seriljoso vynuogyną kerta Gvadjanos upė. Prie Penjarojos užtvankos 695 m aukštyje virš jūros lygio esantį vynuogyną supa kalnai. Tai reiškia, kad tai yra vėsios temperatūros zona, kurioje skatinama fotosintezė ir uogų bei jose esančių cukrų formavimasis. Šioje vietovėje užaugintų vynuogių pH yra mažesnis, rūgštingumas didesnis, fenolio junginių kiekis – iki 80 mekv/l, o antocianinų koncentracija – didesnė (iki 800 mg/l).

Alkoholio fermentacijos metu vykdomas procesas „délestage“, vynuogės nespaudžiamos, o natūralus skaidrinimas taikant dekantavimą leidžia pagaminti vynus, kuriems labiau būdingi gėlių, o ne vaisių aromatai. Brandintuose vynuose juntamas prieskonių, skrebučių kvapas su vos juntamu saldymedžio ir balzamo aromatu.

Nors nustatytą geografinę vietovę supa SKVN „La Mancha“ vietovė, ji pasižymi nuo gretimos nustatytos geografinės vietovės iš esmės besiskiriančiomis savybėmis, kaip matyti iš toliau aprašytų veiksnių.

Gamtiniai veiksniai

Los Seriljoso vynuogyną kerta Gvadjanos upė. Prie Penjarojos užtvankos 695 m aukštyje virš jūros lygio esantį vynuogyną supa kalnai.

Dirvožemis daugiausia klintinis. Uoliena dažniausiai sudaryta iš mergelio, birių klinčių ir molio. Vietovei būdingos karštos vasaros ir šaltos žiemos. Pavasariais būna vėlyvų šalnų, todėl čia buvo instaliuotos vienintelės Kastilijos-La Manšos regione inversijos principu veikiančios apsaugos nuo šalčio sistemos (visoje Ispanijoje yra tik keletas tokių įrenginių), kad būtų galima kontroliuoti stiprias pavasario šalnas, o derliaus nuėmimo metu – kontroliuoti rasą ir išlaikyti sausus vynmedžius.

Žmogiškieji veiksniai

Svarbiausi vynų „Los Cerrillos“ ir gretimos SKVN „La Mancha“ vietovės vynų gamybos metodų skirtumai: vyninės vynuogės yra ne spaudžiamos, o paliekamos statiškai nuvarvėti, kad būtų galima pagaminti iš lašelių gaunamą vyną. Iš hektaro derliaus išgaunamo hektolitro vyno išeiga sudaro 62–68 %, o vynai skaidrinami natūraliai – dekantuojant.

Kalbant apie vynų savybes, didžiausi skirtumai (lyginami brandinti raudonieji vynai, nes gaminamas tik tokio tipo vynas „Los Cerrillos“) yra tokie:

| SKVN „LA MANCHA“ | „LOS CERRILLOS“ | SKIRTUMAI |
| --- | --- | --- |
| ≥11,5 tūrio % | ≥12,5 tūrio % | Didesnė alkoholio koncentracija |
| ≤10 meq/l | ≤15 meq/l | Didesnis lakusis rūgštingumas |
| 74 % | 68 % | Mažiau hl/ha |
| – | >40 meq/l | Daugiau polifenolių |

SKVN „LA MANCHA“

„LOS CERRILLOS“

SKIRTUMAI

≥11,5 tūrio %

≥12,5 tūrio %

Didesnė alkoholio koncentracija

≤10 meq/l

≤15 meq/l

Didesnis lakusis rūgštingumas

74 %

68 %

Mažiau hl/ha

–

>40 meq/l

Daugiau polifenolių

Dėl klintinio dirvožemio, mergeliu prisodrintos uolienos, išsidėstymo aukštumoje ir upės poveikio nustatytoje geografinėje vietovėje yra tik viena pareiškėjui priklausanti ir vyną gaminanti vyno gamybos įmonė.

Svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad nustatyta geografinė vietovė apima 1 570 hektarų plotą, kuris priklauso skirtingiems savininkams, tačiau yra tik vienas vynuogynas ir viena vyno gaminimo įmonė. Todėl ribos nustatytos remiantis pirmiau aprašytomis aplinkos sąlygomis.

Be to, jei ateityje nustatytoje geografinėje vietovėje įsisteigtų kiti specifikacijoje nurodytas sąlygas atitinkantys gamintojai, jie taip pat galėtų naudoti registruotą pavadinimą. Nustatyta geografinė vietovė apima 1 570 hektarų plotą, todėl yra visos sąlygos joje steigtis naujoms vyno gamybos įmonėms.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Teisinė sistema:

Nacionalinės teisės aktai.

Kitų sąlygų tipas:

Pakavimas nustatytoje geografinėje vietovėje.

Sąlygos aprašymas

Vynas į butelius išpilstomas vynuogių auginimo vietovėje esančioje vyno gamybos įmonėje. Gamybos procesas užbaigiamas antruoju brandinimu buteliuose. Tuo metu vyksta redukcijos procesas, kuris pagerina vyno kokybę ir sušvelnina jo skonį. Vynas tampa tinkamas vartoti, kai įgyja konkretaus tipo vyno specifikacijoje nurodytas juslines savybes.

Nuoroda į produkto specifikaciją

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/Mod_Pliego_condiciones_Los_Cerrillos_20200728.pdf

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---

| 2021 2 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/36

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2021/C 65/13)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINĮ BENDROJO DOKUMENTO PAKEITIMĄ

„FINCA ÉLEZ“

PDO-ES-A0053-AM03

Pranešimo data: 2020-11-16

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

Pavadinimas

ROŽINIŲ VYNŲ ANALITINIŲ PARAMETRŲ ĮTRAUKIMAS Į VYNŲ APRAŠYMĄ

Specifikacijos 2.1 punktas. Vertintini parametrai, ribinės vertės ir analitiniai nuokrypiai. Taip pat taikoma bendrojo dokumento punktui „Vynų aprašymas“.

Aprašymas ir pagrindimas

Į vynų aprašymą įtraukiami rožiniai vynai, todėl reikia nustatyti jų analitinius parametrus.

NAUJAS TEKSTAS

| 2.1.9. | Rožiniai vynai






  — | Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija yra 12 % tūrio. |
| --- | --- | --- |

2.1.9.

—

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija yra 12 % tūrio.

| — | Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija yra 12 % tūrio. |
| --- | --- |

—

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija yra 12 % tūrio.

| — | Bendrasis rūgštingumas – ne mažiau kaip 4 g/l vyno rūgšties. |
| --- | --- |

—

Bendrasis rūgštingumas – ne mažiau kaip 4 g/l vyno rūgšties.

| — | Didžiausias lakusis rūgštingumas – 16,7 mEq/l. |
| --- | --- |

—

Didžiausias lakusis rūgštingumas – 16,7 mEq/l.

| — | Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis – 150 mg/l. |
| --- | --- |

—

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis – 150 mg/l.

| — | Redukuojančiųjų cukrų kiekis – mažiau nei 10 g/l gliukozės. |
| --- | --- |

—

Redukuojančiųjų cukrų kiekis – mažiau nei 10 g/l gliukozės.

PAGRINDIMAS

Klientai pageidauja rožinių vynų. Todėl, siekiant patekti į naują rinkos segmentą ir įgyti galimybę parduoti rožinį vyną, prašoma iš dalies pakeisti specifikaciją.

Pavadinimas

ROŽINIŲ VYNŲ JUSLINIŲ SAVYBIŲ ĮTRAUKIMAS Į VYNŲ APRAŠYMĄ

Specifikacijos 2.2 punktas. Jusliniais tyrimais nustatytinos savybės. Taip pat taikoma bendrojo dokumento punktui „Vynų aprašymas“.

Aprašymas ir pagrindimas

Į vynų aprašymą įtraukiami rožiniai vynai, todėl reikia nustatyti jų juslines savybes.

NAUJAS TEKSTAS

| 2.2.9. | Rožiniai vynai






  — | Išvaizda: skaidri, blizgi, su ryškiais rožiniais atspalviais. |
| --- | --- | --- |

2.2.9.

—

Išvaizda: skaidri, blizgi, su ryškiais rožiniais atspalviais.

| — | Kvapas: labai intensyvus, grynas, juntami raudonų uogų, braškių aromatai, skrudinimo aromatai. |
| --- | --- |

—

Kvapas: labai intensyvus, grynas, juntami raudonų uogų, braškių aromatai, skrudinimo aromatai.

| — | Skonis: labai intensyvus, vaisinis, juntama puiki rūgštumo ir alkoholio koncentracijos pusiausvyra. |
| --- | --- |

—

Skonis: labai intensyvus, vaisinis, juntama puiki rūgštumo ir alkoholio koncentracijos pusiausvyra.

PAGRINDIMAS

Klientai pageidauja rožinių vynų. Todėl, siekiant patekti į naują rinkos segmentą ir įgyti galimybę parduoti rožinį vyną, prašoma iš dalies pakeisti specifikaciją.

Pavadinimas

ROŽINIŲ VYNŲ PAGRINDINIŲ GAMYBOS METODŲ ĮTRAUKIMAS

Specifikacijos 3 punktas. Pagrindiniai vynininkystės metodai. Taip pat taikoma bendrojo dokumento daliai, susijusiai su pagrindiniais vynininkystės metodais.

Aprašymas ir pagrindimas

Į vynų aprašymą įtraukus rožinius vynus, reikia įtraukti ir pagrindinius rožinių vynų gamybos metodus.

NAUJAS TEKSTAS

| 3.4.6. | Rožiniai vynai: įvairiomis proporcijomis maišomos šios veislės: ‘Tempranillo’, ‘Merlot’, ‘Cabernet Sauvignon’ ir ‘Syrah’; arba gaminamas rūšinis ‘Merlot’, ‘Tempranillo’, ‘Cabernet Sauvignon’ ar ‘Syrah’ vynas. Misa nupilama praėjus dviem valandoms nuo jos išpilstymo į rezervuarus. 24 valandas vyksta šaltasis statinis nusodinimas, tuomet švari misa pilama į šalto fermentavimo rezervuarus. Kai misos tankis pasiekia 1 015, vynas perpilamas į statines. Jose baigiasi fermentacija ir vynas mažiausiai 2 mėnesius brandinamas su nuosėdomis. |
| --- | --- |

3.4.6.

PAGRINDIMAS

Kaip paaiškinta pirmiau, prašymas specifikaciją papildyti nauja vyno rūšimi teikiamas todėl, kad ši rinkos dalis specifikacijoje nebuvo nurodyta, o klientai pageidauja šios „vino de pago“ rūšies.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

Finca Élez

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

Jaunas „Chardonnay“ ir jaunas raudonasis vynas

„Chardonnay“ būdinga vidutinio ryškumo geltona arba aukso spalva. Kvapas labai intensyvus, su būdingais pirminiais vaisių ir gėlių aromatais. Puiki alkoholio koncentracijos ir rūgštumo pusiausvyra.

Jaunam raudonajam vynui būdinga itin ryški spalva su violetiniais ir raudonais atspalviais. Pirminiai aromatai labai intensyvūs, juntamas ilgai išliekantis poskonis ir sodrus galutinis skonis.

| * | Didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos vertė neviršija atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytų ribų. |
| --- | --- |

*

| ** | Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis jauname „Chardonnay“ – 150 mg/l. |
| --- | --- |

**

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 11 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 15 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 130 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

11

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

15

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

130

Iš dalies statinėse fermentuotas „Chardonnay“ vynas ir raudonasis „Barrica“, „Crianza“ ir „Reserva“ vynas

„Chardonnay“ būdinga vidutinio ryškumo geltona arba aukso spalva.

Labai stiprus ir kompleksiškas aromatas su būdingomis vaisių, gėlių ir brandinimo statinėje natomis.

Būdingas ilgai išliekantis poskonis. Taninų struktūroje juntama alkoholio ir glicerolio pusiausvyra.

Brandinti raudonieji vynai išlaiko spalvų ryškumą ir violetinius bei raudonus tonus, o jei brandinami ilgiau, įgauna granatų ir čerpių atspalvių. Būdingas labai intensyvus vaisinis aromatas ir brandinimo statinėje natos. Skonis kompleksiškas. Juntami medžio taninai. Būdinga puiki taninų struktūra, ilgai išliekantis poskonis ir sodrus galutinis skonis.

| * | Didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos vertė neviršija atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytų ribų. |
| --- | --- |

*

| ** | Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis iš dalies statinėje fermentuotame „Chardonnay“ – 150 mg/l. |
| --- | --- |

**

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 11,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 15 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 130 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

11,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

15

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

130

„Chardonnay“ vynas

Skaidrus ir blizgus. Būdinga vidutinio ryškumo geltona arba aukso spalva.

Aromatas vidutinio stiprumo arba stiprus, juntamos vaisių, cukraus ir brandinimo statinėje natos (pastarosios nedominuoja).

Skonis labai intensyvus. Juntama rūgštumo ir saldumo pusiausvyra.

| * | Didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos vertė neviršija atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytų ribų. |
| --- | --- |

*

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 12 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 15 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 180 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

12

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

15

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

180

Raudonasis vynas „Gran Reserva“

Būdingas raudonas ir čerpių atspalvis. Kvapas labai intensyvus, juntamas stiprus brandinimo statinėje aromatas, taip pat sunokusių uogų aromatai.

Juntami medžio taninai. Vynas pasižymi nešiurkščiais, geros struktūros taninais.

| * | Didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos vertė neviršija atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytų ribų. |
| --- | --- |

*

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 12 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 16,7 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 130 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

12

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

16,7

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

130

Rožinis vynas

Išvaizda skaidri, blizgi, su ryškiais rožiniais atspalviais. Labai intensyvus, grynas aromatas, juntamos raudonų uogų, braškių natos. Skonis labai intensyvus, vaisinis, juntama puiki rūgštumo ir alkoholio koncentracijos pusiausvyra.

| * | Didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos vertė neviršija atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytų ribų. |
| --- | --- |

*

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 12 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 16,7 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 150 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

12

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

16,7

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

150

5.   Vyno gamybos metodai

a)   Pagrindiniai vynininkystės metodai

Pagrindinis vynininkystės metodas

Taikomas vynuogių spaudimo metodas leidžia išspausti ne daugiau kaip 70 l sulčių iš 100 kg nuskintų uogų. Spaudimo pajėgumas yra mažiau nei 2 kg/cm2.

„Chardonnay“ vynų maceracija spaudimo ir maceravimo rezervuaruose vyksta bent 2 valandas, o „Chardonnay“ vyno „Vendanges tardives“ (vėlyvojo skynimo vynuogių) – 4 valandas. Homogenizacija rezervuaruose trunka 24–72 valandas. Ne mažiau kaip 10 % tūrio fermentuojama naujose arba mažiau nei vienų metų amžiaus ąžuolo statinėse, kurių didžiausia talpa – 500 litrų.

Vynas statinėse brandinamas nuo 2 iki 12 mėnesių.

Raudonųjų vynų „Barrica“ ir „Crianza“ maceracijos ir fermentacijos procesas trunka bent 10 dienų esant 25–30 °C temperatūrai. Raudonųjų vynų „Reserva“ ir „Gran Reserva“ mažiausia maceracijos ir fermentacijos trukmė yra 15 dienų.

b)   Didžiausia išeiga

‘Cabernet Sauvignon’

9 000 kg vynuogių iš hektaro

‘Cabernet Sauvignon’

66 hektolitrai iš hektaro

‘Tempranillo’

12 000 kg vynuogių iš hektaro

‘Tempranillo’

88,80 hektolitro iš hektaro

‘Merlot’

8 500 kg vynuogių iš hektaro

‘Merlot’

62,90 hektolitro iš hektaro

‘Syrah’

13 000 kg vynuogių iš hektaro

‘Syrah’

96,20 hektolitro iš hektaro

‘Chardonnay’

9 000 kg vynuogių iš hektaro

‘Chardonnay’

66,60 hektolitro iš hektaro

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Vietovė yra Albasetės provincijos El Boniljo savivaldybėje.

7.   Pagrindinės vyninių vynuogių veislės

‘CABERNET SAUVIGNON’

‘CHARDONNAY’

‘TEMPRANILLO’ – ‘CENCIBEL’

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

Vietovė yra 1 080 m aukštyje. Jai būdingas žemyninis klimatas, labai sausas oras ir dideli dienos ir nakties temperatūros svyravimai vynuogių nokimo laikotarpiu. Dirvožemis yra molingas ir kalkingas, skurdus, akmeningas ir pralaidus vandeniui. Jo bazinis pH yra maždaug 8.

Vynams būdinga tinkama rūgštumo ir alkoholio koncentracijos, kuri paprastai yra gan didelė ir dėl kurios vynai yra gaivesni ir tinkamesni brandinti, pusiausvyra. Šie brandinti tinkami vynai gaminami iš rūgštesnių šviežių vynuogių. Jiems būdingos vaisių ir mineralų natos, todėl mišiniai yra labiau žemyninio nei Viduržemio jūros tipo, su būdingais vidutinio arba didelio intensyvumo aromatais. Vynai yra elegantiški, subalansuoti ir gaivūs.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Teisinis pagrindas:

Nustatytas nacionalinės teisės aktuose.

Papildomų sąlygų rūšis:

Papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos.

Sąlygos aprašymas:

Nėra.

Nuoroda į produkto specifikaciją

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/MOD-PLIEGO_FINCA_ELEZ_20200612-III.pdf

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---

| 2021 2 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/42

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2021/C 65/14)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 5 dalį (1).

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINĮ BENDROJO DOKUMENTO PAKEITIMĄ

„Casa del Blanco“

PDO-ES-A0060-AM02

Pranešimo data: 2020 11 16

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Analitinių parametrų priderinimas dėl naujų veislių ir jauno vyno įtraukimo (specifikacijos 2.1 punktas ir bendrojo dokumento 3 punktas)

Aprašymas ir pagrindimas

Įtraukus dvi naujas veisles (‘Garnacha’ ir ‘Airén’) ir iš šių bei kitų veislių mišinio pradėjus gaminti jauną vyną, būtina iš naujo nustatyti analitinius parametrus, be to, priderinti prie naujos produkcijos baltųjų ir raudonųjų vynų analitines savybes.

SKVN „Casa del Blanco“ geografinė vietovė apima ‘Garnacha’ veislės vynuogių sklypą ir ‘Airén’ veislės vynuogių sklypą. Iš šių ir kitų veislių mišinio pagamintiems jauniems vynams būdingos tokios pačios kaip ir kitų šiuo metu gaminamų vynų su SKVN „Casa del Blanco“ savybės ir požymiai, pvz., didelė ličio koncentracija, be to, jie atitinka rinkos poreikius. Vartotojai iš tiesų vis dažniau pageidauja ryškesnio charakterio vynų, pasižyminčių stipriai juntamu vaisių skoniu, t. y. saldžių vynų, kurių savybes nulemia vynuogės. Prašymas iš dalies pakeisti specifikaciją pateiktas siekiant įtraukti iš šių veislių pagamintų jaunų vynų analitines savybes.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Vynų analitinių savybių priderinimas suteikia galimybę išsaugoti produkto specifikacijoje leidžiamą vieną vyno kategoriją, t. y. 1 kategoriją, nustatytą 2013 m. gruodžio 17 d. Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalyje. Laikoma, kad nė viena vyno kategorija nebuvo pakeista, įtraukta arba išbraukta, vadinasi, šis pakeitimas nepriskirtinas nė vienai iš pakeitimų rūšių, kurios nustatytos Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje.

2.   Su analitiniais parametrais susijusio termino „redukuojantieji cukrūs“ suderinimas su galiojančių teisės aktų terminologija (specifikacijos 2.1.1 punktas, bendrajam dokumentui poveikio neturi)

Aprašymas ir pagrindimas

Remiantis 2018 m. spalio 17 d. Komisijos reglamento (ES) 2019/34 20 straipsniu, kuriame nustatoma bendrųjų cukrų, išreikštų fruktozės ir gliukozės kiekiu, apibrėžtis, analitinis parametras „redukuojantieji cukrūs“ nuo šiol apibrėžiamas kaip „bendras cukraus kiekis, išreikštas fruktozės ir gliukozės kiekiu“.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Šis pakeitimas – tai vyno fizinių ir cheminių savybių srityje vartojamos terminologijos suderinimas, neturintis jokio poveikio galutiniam produktui. Produktas išsaugo punkte, kuriame aprašomas ryšys su geografine vietove, nurodytas savybes ir požymius, kuriuos drauge nulemia gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai. Taigi šis pakeitimas neatitinka Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

3.   Juslinių savybių pakeitimas (specifikacijos 2.2 punktas ir bendrojo dokumento 3 punktas)

Aprašymas ir pagrindimas

Įdiegus UNE-EN-ISO 17065 standartą, kuris būtinas vykdant sertifikavimo užduotis, prireikė pakeisti nuoroda žymimų vynų juslinių savybių aprašymą, kad tas savybes būtų galima susieti su deskriptoriais, kuriuos būtų galima įvertinti pagal UNE-EN-ISO 17025 standarto principus.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Šiuo pakeitimu suderinamos juslinės savybės ir siekiama sudaryti sąlygas geriau jas patikrinti atliekant juslinių savybių tyrimą, tačiau produktas nepakeičiamas ir išsaugo punkte, kuriame aprašomas ryšys su geografine vietove, nurodytas savybes ir požymius, kuriuos drauge nulemia gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai. Taigi šis pakeitimas neatitinka Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

4.   Juslinių savybių nustatymas dėl vynų gaminimo iš naujų veislių ir jaunų vynų įtraukimo (specifikacijos 2.2 punktas, bendrajam dokumentui poveikio neturi)

Aprašymas ir pagrindimas

Įtraukus dvi naujas veisles (‘Garnacha’ ir ‘Airén’) ir iš šių bei kitų veislių mišinio pradėjus gaminti jaunus vynus, būtina nustatyti juslines šių vynų savybes.

SKVN „Casa del Blanco“ geografinė vietovė apima ‘Garnacha’ veislės vynuogių sklypą ir ‘Airén’ veislės vynuogių sklypą. Maišant šias naujas ir kitas veisles pagaminti jauni vynai išsaugo kitų šiuo metu gaminamų vynų su SKVN „Casa del Blanco“ savybes ir požymius, pvz., didelę ličio koncentraciją. Siekiant patenkinti rinkos, t. y. vartotojų, kurie vis dažniau pageidauja ryškesnio charakterio vynų, pasižyminčių stipriai juntamu vaisių skoniu, poreikius, prašoma leisti iš dalies pakeisti specifikaciją ir į ją įtraukti juslines šių vynų savybes.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Šių veislių juslinių savybių įtraukimas suteikia galimybę išsaugoti produkto specifikacijoje leidžiamą vienintelę vyno kategoriją, t. y. 1 kategoriją, nustatytą 2013 m. gruodžio 17 d. Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalyje. Laikoma, kad nė viena vyno kategorija nebuvo pakeista, įtraukta arba išbraukta, vadinasi, šis pakeitimas nepriskirtinas nė vienai iš pakeitimų rūšių, kurios nustatytos Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje.

5.   Baltųjų ir raudonųjų vynų specifinių gamybos metodų suderinimas (specifikacijos 3 punktas, bendrajam dokumentui poveikio neturi)

Aprašymas ir pagrindimas

Įtraukus dvi naujas veisles (‘Garnacha’ ir ‘Airén’) ir numačius jaunų vynų gamybą maišant šias naujas ir kitas veisles, reikia nustatyti šių vynų gamybos procesą.

Šiuo tikslu nominali taros talpa padidinama iki 750 ml arba didesnės talpos.

Dėl ankstesniuose punktuose išdėstytų aplinkybių į šią dalį įtraukiami naujo vynų tipo gamybai būdingi specifiniai vynininkystės metodai. Be to, siekiant prisiderinti prie nūdienos vyno brandinimo tendencijų, nustatoma, kad vynas turi būti brandinamas 225 l arba didesnės talpos statinėse. Vartotojai pageidauja įvairaus formato taros, todėl nominali taros talpa padidinama iki 750 ml arba didesnės talpos.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Šis pakeitimas leidžia išsaugoti vynų su SKVN „Casa del Blanco“ savybes ir požymius, taip pat jų tapatybę. Taigi šis pakeitimas neatitinka Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

6.   Į geografinę vietovę patenkančių vynuogininkystės sklypų peržiūra (specifikacijos 4 punktas, bendrajam dokumentui poveikio neturi)

Aprašymas ir pagrindimas

Padidėjo iš ‘Airén’ veislės gaminamų vynų paklausa, ypač užsienio rinkose vasaros laikotarpiu. Vartotojai iš tiesų pageidauja gaivesnių, subtilesnio aromato ir šiek tiek ilgiau išliekančio poskonio vynų, kurie būtų ne tokie stiprūs kaip iš aromatingesnių veislių pagaminti vynai. Greta SKVN „Casa del Blanco“ vietovės esančioje geografinėje vietovėje yra 1945 m. ir 1962 m. ‘Airén’ veislės vynuogėmis užsodintas sklypas ir 2006 m. ‘Garnacha’ veislės vynuogėmis užsodintas sklypas. Šie du sklypai yra greta specifikacijoje nustatytų vynuogininkystės sklypų. ‘Garnacha’ sklypą iš esmės supa specifikacijoje jau nustatyti vynuogininkystės sklypai. Todėl šiems sklypams būdingos tokios pačios kaip nustatytoje geografinėje vietovėje klimato, dirvožemio ir reljefo sąlygos, be to, tokia pat didelė ličio koncentracija. Taigi šiuos sklypus prašoma įtraukti į nustatytą geografinę vietovę.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Šių sklypų įtraukimas neturi įtakos ryšiui su vietove, nes įtrauktinuose sklypuose ir jau anksčiau nustatytoje vietovėje gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai yra tokie pat. Vadinasi, išsaugomos vynų su SKVN „Casa del Blanco“ savybės ir požymiai. Taigi šis pakeitimas neatitinka Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

7.   ‘Garnacha’ ir ‘Airén’ veislių įtraukimas (specifikacijos 6 punktas, bendrajam dokumentui poveikio neturi)

Aprašymas ir pagrindimas

Atsižvelgiant į tai, kad specifikacijoje į vynų aprašymą įtraukiamas baltasis rūšinis vynas, gaminamas iš ‘Airén’ veislės vynuogių, ir raudonasis vynas, gaminamas iš ‘Garnacha’ ir kitų veislių mišinio, šios veislės įtraukiamos į šią dalį.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Atsižvelgiant į tai, kad į dalį, susijusią su vynų aprašymu, įtraukiamas baltasis rūšinis vynas, gaminamas iš ‘Airén’ veislės vynuogių, ir raudonasis vynas, gaminamas iš ‘Garnacha’ ir kitų veislių mišinio, taip pat į 1 punkte pateiktą pagrindimą, turi būti įtraukiamos ‘Airén’ ir ‘Garnacha’ veislės. Taigi šis pakeitimas neatitinka Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

8.   Nuorodų į teisės aktus atnaujinimas (specifikacijos 8 punktas, bendrajam dokumentui poveikio neturi)

Aprašymas ir pagrindimas

Nuorodos į panaikintus reglamentus, pateiktos specifikacijos 8 punkto pirmoje ir antroje pastraipose, keičiamos nuorodomis į galiojančius reglamentus. Atnaujinami ir į trečią pastraipą įtraukiami tradiciniai terminai, taip pat nuorodos, kurių naudojimą reglamentuoja 2011 m. spalio 7 d. Karaliaus dekretas Nr. 1363/2011 dėl ES teisės aktų tam tikrų vynuogių produktų ženklinimo, pateikimo ir identifikavimo srityje.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Šis pakeitimas – tai teisės aktų tekstų atnaujinimas. Taigi šis pakeitimas neatitinka Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

9.   Nuorodų į teisės aktus atnaujinimas (specifikacijos 9.2 punktas, bendrajam dokumentui poveikio neturi)

Aprašymas ir pagrindimas

Nuorodos į panaikintus reglamentus, pateiktos specifikacijos 9.2 punkto trečioje ir devintoje pastraipose, keičiamos nuorodomis į galiojančius reglamentus.

Pakeitimo pobūdis: standartinis pakeitimas.

Šis pakeitimas – tai teisės aktų tekstų atnaujinimas. Taigi šis pakeitimas neatitinka Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

Casa del Blanco

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

Raudonasis vynas

Tai vynai, kuriuose ličio jonų koncentracija yra iki 10 kartų didesnė nei kaimyninių vietovių vynuose. Be to, pastebimas ryšys tarp sklypų, kuriuose randama daugiau ličio, ir vynų, kuriuose yra didžiausia šio metalo koncentracija.

Raudoniesiems vynams būdinga vyšnių arba ryškiai raudona spalva, graži išvaizda ir intensyvus aromatas. Jie yra puikaus skonio, geros struktūros ir stiprūs.

| * | Didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos vertė neviršija atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytų ribų. |
| --- | --- |

*

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 12,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 16,7 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 120 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

12,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

16,7

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

120

Baltasis vynas

Baltieji vynai yra skaidrūs, žvilgantys, šiaudų geltonumo, su aukso spalvos atspalviais. Šiems vynams būdingas malonus baltų šviežių vaisių aromatas ir subalansuotas rūgštingumas. Būdingas ilgai išliekantis, subalansuotas poskonis.

| * | Didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos vertė neviršija atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytų ribų. |
| --- | --- |

*

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 11,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 6 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 16 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 120 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

11,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

6 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

16

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

120

5.   Vyno gamybos metodai

a)   Pagrindiniai vynininkystės metodai

Pagrindinis vynininkystės metodas

Baltųjų vynų misa, gauta traiškant ir presuojant nuo kekių nuraškytas vynuoges, mažiausiai 18 valandų nusodinama esant 10–15 °C temperatūrai. Kontroliuojama misos fermentacija vyksta 13–21 °C temperatūroje.

Gaminant raudonuosius vynus kiekvienos veislės vynuogių su odelėmis alkoholinis rūgimas vyksta mažiausiai 10 dienų 22–32 °C temperatūroje. Kiekvienos veislės vynas mažiausiai 12 mėnesių atskirai brandinamas prancūziško arba amerikietiško ąžuolo statinėse, tuomet vynai maišomi ir galiausiai išpilstomi į butelius ir brandinami juose ne trumpiau kaip 12 mėnesių.

b)   Didžiausia išeiga

7 500 kg vynuogių iš hektaro

52,5 hektolitro iš hektaro

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Vietovė yra Mansanareso savivaldybėje (Siudad Realis).

7.   Pagrindinės vyninių vynuogių veislės

‘CABERNET SAUVIGNON’

‘MERLOT’

‘PETIT VERDOT’

‘SYRAH’

‘TEMPRANILLO’ – ‘CENCIBEL’

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

Vietovė yra 1 080 m aukštyje. Jai būdingas žemyninis klimatas, labai sausas oras ir dideli dienos ir nakties temperatūros svyravimai vynuogių nokimo laikotarpiu. Dirvožemis yra molingas ir kalkingas, skurdus, akmeningas ir pralaidus vandeniui. Jo bazinis pH yra maždaug 8.

Vynams būdinga tinkama rūgštumo ir alkoholio koncentracijos, kuri paprastai yra gan didelė ir dėl kurios vynai yra gaivesni ir tinkamesni brandinti, pusiausvyra. Šie brandinti tinkami vynai gaminami iš rūgštesnių šviežių vynuogių. Jiems būdingos vaisių ir mineralų natos, todėl mišiniai yra labiau žemyninio nei Viduržemio jūros tipo, su būdingais vidutinio arba didelio intensyvumo aromatais. Vynai yra elegantiški, subalansuoti ir gaivūs.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

NĖRA

Nuoroda į produkto specifikaciją

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/PC_Mod_Casa_del_Blanco_20200721_mp.pdf

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---