# Europos Sąjungos C 167/2005

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 167 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 48 tomas2005m. liepos 7d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 167

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

48 tomas2005m. liepos 7d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Audito Rūmai |
| 2005/C 167/1 | Nuomonė Nr. 4/2005 dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos ir dėl Tarybos reglamento dėl įgyvendinimo priemonių, skirtų biudžeto disbalansui koreguoti, pagal Tarybos sprendimo (...) dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos 4 ir 5 straipsnius, pasiūlymų | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Audito Rūmai

2005/C 167/1

Nuomonė Nr. 4/2005 dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos ir dėl Tarybos reglamento dėl įgyvendinimo priemonių, skirtų biudžeto disbalansui koreguoti, pagal Tarybos sprendimo (...) dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos 4 ir 5 straipsnius, pasiūlymų

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Audito Rūmai

| 7.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 167/1

---

NUOMONĖ Nr. 4/2005

dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos ir dėl Tarybos reglamento dėl įgyvendinimo priemonių, skirtų biudžeto disbalansui koreguoti, pagal Tarybos sprendimo (...) dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos 4 ir 5 straipsnius, pasiūlymų

(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą ir 279 straipsnio 2 dalį)

(2005/C 167/01)

EUROPOS BENDRIJŲ AUDITO RŪMAI,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą ir 279 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 160 C straipsnio 4 dalį ir 183 straipsnį,

atsižvelgdami į 2000 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimą dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (1), ypač į jo 9 straipsnį,

atsižvelgdami į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2),

atsižvelgdami į 2004 m. spalio 22 d. Tarybos prašymą pateikti Audito Rūmų nuomonę dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos ir dėl Tarybos reglamento dėl įgyvendinimo priemonių, skirtų biudžeto disbalansui koreguoti pagal Tarybos sprendimo (...) dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos 4 ir 5 straipsnius, pasiūlymus (3),

kadangi:

1984 m. birželio 25–26 d. Fontenblo Europos Vadovų Taryba nutarė (4), inter alia, kad sprendžiant biudžeto disbalanso klausimus, išlaidų politika yra pagrindinė priemonė, kita vertus, kiekviena valstybė narė, patirianti biudžeto naštą, viršijančią jos santykinį klestėjimą, atitinkamu laiku gali pasinaudoti korekcija.

1999 m. kovo 24–25 d. Berlyno Europos Vadovų Taryba nutarė (5), inter alia, kad Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistema turi būti teisinga, skaidri, efektyvi ir paprasta bei sukurta remiantis kriterijais, geriausiai parodančiais kiekvienos valstybės narės galimybes įnešti savo indėlį,

PRIĖMĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

I.   ĮVADAS

| 1. | Komisijos pasiūlymus sudaro dviejų žingsnių metodas (6), skirtas esančiai nuosavų išteklių struktūrai reformuoti: pirmuoju žingsniu siekiama pakeisti Jungtinei Karalystei suteiktą korekciją bendruoju mechanizmu, kuriuo atliekamos didelio biudžeto disbalanso korekcijos, paliekant galioti visus kitus sistemos elementus. Antruoju žingsniu – iki 2014 metų įdiegti tiktai mokesčiais pagrįstą nuosavų išteklių sistemą. |
| --- | --- |

1.

Komisijos pasiūlymus sudaro dviejų žingsnių metodas (6), skirtas esančiai nuosavų išteklių struktūrai reformuoti: pirmuoju žingsniu siekiama pakeisti Jungtinei Karalystei suteiktą korekciją bendruoju mechanizmu, kuriuo atliekamos didelio biudžeto disbalanso korekcijos, paliekant galioti visus kitus sistemos elementus. Antruoju žingsniu – iki 2014 metų įdiegti tiktai mokesčiais pagrįstą nuosavų išteklių sistemą.

| 2. | Esminiai nagrinėjami teisės aktų pasiūlymai yra susiję su pirmuoju žingsniu. Komisija Tarybai pateikė du skirtingus teisės aktų dokumentus: bendrą sprendimo dėl nuosavų išteklių sistemos pasiūlymą ir bendrojo korekcinio mechanizmo įgyvendinimo priemonių reglamento pasiūlymą. Pirmasis dokumentas yra priimamas pagal Sutarties 269 straipsnį ir turėtų įsigalioti jį patvirtinus valstybėms narėms, pagal savo atitinkamus konstitucinius reikalavimus. Pastarąjį – pagal Sutarties 279 straipsnį, Taryba priima vieningai. |
| --- | --- |

2.

Esminiai nagrinėjami teisės aktų pasiūlymai yra susiję su pirmuoju žingsniu. Komisija Tarybai pateikė du skirtingus teisės aktų dokumentus: bendrą sprendimo dėl nuosavų išteklių sistemos pasiūlymą ir bendrojo korekcinio mechanizmo įgyvendinimo priemonių reglamento pasiūlymą. Pirmasis dokumentas yra priimamas pagal Sutarties 269 straipsnį ir turėtų įsigalioti jį patvirtinus valstybėms narėms, pagal savo atitinkamus konstitucinius reikalavimus. Pastarąjį – pagal Sutarties 279 straipsnį, Taryba priima vieningai.

| 3. | Iki šiol nebuvo pateikti jokie esminiai teisės aktų pasiūlymai, susiję su antruoju siūlomos reformos žingsniu. Tačiau Komisija pateikė galimus tiktai mokesčiais pagrįstų nuosavų išteklių variantus (7) ir kreipėsi į Tarybą dėl jų aptarimo. |
| --- | --- |

3.

Iki šiol nebuvo pateikti jokie esminiai teisės aktų pasiūlymai, susiję su antruoju siūlomos reformos žingsniu. Tačiau Komisija pateikė galimus tiktai mokesčiais pagrįstų nuosavų išteklių variantus (7) ir kreipėsi į Tarybą dėl jų aptarimo.

| 4. | 2004 m. gruodžio 16–17 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui išlaikyti esamą nuosavų išteklių ribą – 1,24 % ES bendrųjų nacionalinių pajamų. Europos Vadovų Taryba atkreipė dėmesį į Komisijos ataskaitos dėl nuosavų išteklių sistemos funkcionavimo pristatymą ir į pasiūlymą įdiegti bendrąjį korekcijos mechanizmą, atsižvelgiant į iki šiol išsakytas įvairias pozicijas. Ji paprašė Komisijos ir Tarybos tęsti visų klausimų, susijusių šia sritimi, nagrinėjimą, apimant galimą sistemos supaprastinimą. |
| --- | --- |

4.

2004 m. gruodžio 16–17 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui išlaikyti esamą nuosavų išteklių ribą – 1,24 % ES bendrųjų nacionalinių pajamų. Europos Vadovų Taryba atkreipė dėmesį į Komisijos ataskaitos dėl nuosavų išteklių sistemos funkcionavimo pristatymą ir į pasiūlymą įdiegti bendrąjį korekcijos mechanizmą, atsižvelgiant į iki šiol išsakytas įvairias pozicijas. Ji paprašė Komisijos ir Tarybos tęsti visų klausimų, susijusių šia sritimi, nagrinėjimą, apimant galimą sistemos supaprastinimą.

| 5. | Atsižvelgdami į 1984 m. Fontenblo Europos Vadovų Tarybos ir 1999 m. Berlyno Europos Vadovų Tarybos išvadas bei į audito rezultatus, susijusius su esama nuosavų išteklių sistema, Audito Rūmai išnagrinėjo du Komisijos teisės aktų dokumentų pasiūlymus. Audito Rūmai taip pat priminė savo anksčiau išsakytą kritiką dėl sistemos, į kurią tik iš dalies atsižvelgiama Komisijos pasiūlymuose. |
| --- | --- |

5.

Atsižvelgdami į 1984 m. Fontenblo Europos Vadovų Tarybos ir 1999 m. Berlyno Europos Vadovų Tarybos išvadas bei į audito rezultatus, susijusius su esama nuosavų išteklių sistema, Audito Rūmai išnagrinėjo du Komisijos teisės aktų dokumentų pasiūlymus. Audito Rūmai taip pat priminė savo anksčiau išsakytą kritiką dėl sistemos, į kurią tik iš dalies atsižvelgiama Komisijos pasiūlymuose.

II.   DABARTINĖ NUOSAVŲ IŠTEKLIŲ SISTEMA IR JOS TRŪKUMAI

| 6. | Dabartinę nuosavų išteklių sistemą sudaro:






  i) | tradiciniai nuosavi ištekliai, daugiausia Europos Sąjungos vardu surenkami valstybių narių muitų mokesčiai (10 857,2 milijono EUR (8)); |
| --- | --- | --- |

6.

Dabartinę nuosavų išteklių sistemą sudaro:

i)

tradiciniai nuosavi ištekliai, daugiausia Europos Sąjungos vardu surenkami valstybių narių muitų mokesčiai (10 857,2 milijono EUR (8));

| ii) | PVM ištekliai, mokami remiantis statistinėmis harmonizuotomis valstybių narių PVM bazėmis (21 260,1 milijono EUR); |
| --- | --- |

ii)

PVM ištekliai, mokami remiantis statistinėmis harmonizuotomis valstybių narių PVM bazėmis (21 260,1 milijono EUR);

| iii) | bendrųjų nacionalinių pajamų ištekliai, mokami pagal vienodą tarifą, proporcingai kiekvienos valstybės narės bendrosioms nacionalinėms pajamoms (51 235,2 milijono EUR); |
| --- | --- |

iii)

bendrųjų nacionalinių pajamų ištekliai, mokami pagal vienodą tarifą, proporcingai kiekvienos valstybės narės bendrosioms nacionalinėms pajamoms (51 235,2 milijono EUR);

| iv) | specialus Jungtinės Karalystės biudžetinio disbalanso korekcijos mechanizmas (5 184,9 milijono EUR). |
| --- | --- |

iv)

specialus Jungtinės Karalystės biudžetinio disbalanso korekcijos mechanizmas (5 184,9 milijono EUR).

| 7. | Audito Rūmai ne kartą kritikavo šios labai sudėtingos ir daug problemų keliančios sistemos trūkumus, ypač jos administravimą, nuoseklumo ir skaidrumo trūkumą. Svarbiausi Audito Rūmų įvardinti klausimai yra apibendrinti tolesnėse dalyse. |
| --- | --- |

7.

Audito Rūmai ne kartą kritikavo šios labai sudėtingos ir daug problemų keliančios sistemos trūkumus, ypač jos administravimą, nuoseklumo ir skaidrumo trūkumą. Svarbiausi Audito Rūmų įvardinti klausimai yra apibendrinti tolesnėse dalyse.

| 8. | 2003 m. tradiciniai nuosavi ištekliai, atėmus 25 % vienodo dydžio sumą, kurią valstybės narės pasilieka pajamų surinkimo išlaidoms padengti, siekė 10 857,2 milijono EUR. Savo nuomonėje Nr. 8/99 (9) Audito Rūmai konstatavo, kad pajamų surinkimo išlaidos iš tikrųjų sudaro išlaidų straipsnį ir tokiomis turėtų būti laikomos Bendrijos sąskaitose bei skaičiuojant grynuosius likučius. |
| --- | --- |

8.

2003 m. tradiciniai nuosavi ištekliai, atėmus 25 % vienodo dydžio sumą, kurią valstybės narės pasilieka pajamų surinkimo išlaidoms padengti, siekė 10 857,2 milijono EUR. Savo nuomonėje Nr. 8/99 (9) Audito Rūmai konstatavo, kad pajamų surinkimo išlaidos iš tikrųjų sudaro išlaidų straipsnį ir tokiomis turėtų būti laikomos Bendrijos sąskaitose bei skaičiuojant grynuosius likučius.

| 9. | PVM apskaičiavimo bazės, kaip procento nuo bendrųjų nacionalinių pajamų, apribojimas, sumažino PVM išteklių reikšmę finansuojant biudžetą. PVM nuosavi ištekliai 2000 m. sumažėjo nuo 35 192,5 milijono EUR (40,0 %) iki 21 260,1 milijono EUR (25,4 %) 2003 m. Apribojimas taip pat išryškino šių išteklių, susijusių su bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis, makroekonominį pobūdį. Audito Rūmai dar kartą patvirtina, kad piliečių vartojimo apmokestinimu pagrįsti ištekliai yra pateisinami tik tokiu atveju, kai jie yra tiesiogiai susiję su mokesčio baze (10). |
| --- | --- |

9.

PVM apskaičiavimo bazės, kaip procento nuo bendrųjų nacionalinių pajamų, apribojimas, sumažino PVM išteklių reikšmę finansuojant biudžetą. PVM nuosavi ištekliai 2000 m. sumažėjo nuo 35 192,5 milijono EUR (40,0 %) iki 21 260,1 milijono EUR (25,4 %) 2003 m. Apribojimas taip pat išryškino šių išteklių, susijusių su bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis, makroekonominį pobūdį. Audito Rūmai dar kartą patvirtina, kad piliečių vartojimo apmokestinimu pagrįsti ištekliai yra pateisinami tik tokiu atveju, kai jie yra tiesiogiai susiję su mokesčio baze (10).

| 10. | Be to, mokesčių slėpimas, ypač „aplinkinis“ sukčiavimas (11), kurį palengvina vartojimo šalyje veikianti mokesčių sistema, nedeklaruojama ekonominė veikla ir skirtingas nacionalinių institucijų surenkamo PVM efektyvumo ir kelio sukčiavimui užkirtimo lygis gali turėti reikšmės valstybių narių finansinės naštos sferai (12). |
| --- | --- |

10.

Be to, mokesčių slėpimas, ypač „aplinkinis“ sukčiavimas (11), kurį palengvina vartojimo šalyje veikianti mokesčių sistema, nedeklaruojama ekonominė veikla ir skirtingas nacionalinių institucijų surenkamo PVM efektyvumo ir kelio sukčiavimui užkirtimo lygis gali turėti reikšmės valstybių narių finansinės naštos sferai (12).

| 11. | Be to, Audito Rūmų auditų rezultatai (13) kelia tam tikrų abejonių dėl valstybių narių PVM ataskaitų tikslumo ir patikimumo, kurios yra sudaromos atlikus sudėtingus skaičiavimus, reikalaujančius didelių administracinių išteklių. |
| --- | --- |

11.

Be to, Audito Rūmų auditų rezultatai (13) kelia tam tikrų abejonių dėl valstybių narių PVM ataskaitų tikslumo ir patikimumo, kurios yra sudaromos atlikus sudėtingus skaičiavimus, reikalaujančius didelių administracinių išteklių.

| 12. | Bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįsti ištekliai 2000 m. išaugo nuo 37 580,5 milijonų EUR (42,7 %) iki 51 235,2 milijonų EUR (61,3 %) 2003 m., sudarydami didžiausią nuosavų išteklių dalį. |
| --- | --- |

12.

Bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįsti ištekliai 2000 m. išaugo nuo 37 580,5 milijonų EUR (42,7 %) iki 51 235,2 milijonų EUR (61,3 %) 2003 m., sudarydami didžiausią nuosavų išteklių dalį.

| 13. | Audito Rūmai nustatė (14), kad Komisija nepakankamai atlieka tiesioginį nacionalinių ataskaitų, kuriose valstybės narės bendrųjų nacionalinių pajamų klausimynuose pateikia duomenis, kurių pagrindu yra apskaičiuojami bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįsti ištekliai, patikrinimą. Taip yra todėl, kad taisyklės, reglamentuojančios Komisijos pareigas ir įgaliojimus šiuo atžvilgiu yra dviprasmiškos (15). |
| --- | --- |

13.

Audito Rūmai nustatė (14), kad Komisija nepakankamai atlieka tiesioginį nacionalinių ataskaitų, kuriose valstybės narės bendrųjų nacionalinių pajamų klausimynuose pateikia duomenis, kurių pagrindu yra apskaičiuojami bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįsti ištekliai, patikrinimą. Taip yra todėl, kad taisyklės, reglamentuojančios Komisijos pareigas ir įgaliojimus šiuo atžvilgiu yra dviprasmiškos (15).

| 14. | Nepaisant to, kad Fontenblo Europos Vadovų Tarybos išvados teigia, kad kiekviena valstybė narė, palyginus su jos santykiniu klestėjimu turinti biudžeto disbalansą, gali kreiptis dėl korekcijos, dabartinis Sprendimas dėl nuosavų išteklių šią korekciją konkrečiai suteikia tik vienai valstybei narei. Nėra jokio mechanizmo, įgalinančio kitas valstybes nares pasinaudoti tokia korekcija, kaip ir nėra jokios priežiūros procedūros tokios korekcijos pagrįstumui patikrinti (16). |
| --- | --- |

14.

Nepaisant to, kad Fontenblo Europos Vadovų Tarybos išvados teigia, kad kiekviena valstybė narė, palyginus su jos santykiniu klestėjimu turinti biudžeto disbalansą, gali kreiptis dėl korekcijos, dabartinis Sprendimas dėl nuosavų išteklių šią korekciją konkrečiai suteikia tik vienai valstybei narei. Nėra jokio mechanizmo, įgalinančio kitas valstybes nares pasinaudoti tokia korekcija, kaip ir nėra jokios priežiūros procedūros tokios korekcijos pagrįstumui patikrinti (16).

| 15. | Išskyrus 14 dalyje aptartą klausimą, nė vienas pirmiau paminėtas trūkumas nėra sprendžiamas Komisijos pasiūlymuose. Audito Rūmai pabrėžia, kad būtina spręsti šiuos trūkumus. |
| --- | --- |

15.

Išskyrus 14 dalyje aptartą klausimą, nė vienas pirmiau paminėtas trūkumas nėra sprendžiamas Komisijos pasiūlymuose. Audito Rūmai pabrėžia, kad būtina spręsti šiuos trūkumus.

III.   SIŪLOMAS BENDRASIS KOREKCIJOS MECHANIZMAS

| 16. | Siekdama spręsti didelį biudžeto disbalansą, Komisija siūlo įvesti bendrąjį korekcijos mechanizmą, sukurtą dabartinio JK korekcijos pagrindu. Ji siūlo šį mechanizmą pradėti taikyti nuo kitos finansinės perspektyvos pradžios. Šis mechanizmas bus taikomas jeigu grynieji įnašai viršys nustatytą ribinę vertę, išreikštą procentais nuo kiekvienos valstybės narės bendrųjų nacionalinių pajamų. Grynosioms pozicijoms, viršijančioms tokią ribinę vertę, bus grąžinama dalis lėšų ir bendra suma, kuriai taikoma korekcija, bus apribota. Visos valstybės narės, proporcingai jų santykiniam klestėjimui, prisidės finansuodamos bendrą korekcijos sumą. |
| --- | --- |

16.

Siekdama spręsti didelį biudžeto disbalansą, Komisija siūlo įvesti bendrąjį korekcijos mechanizmą, sukurtą dabartinio JK korekcijos pagrindu. Ji siūlo šį mechanizmą pradėti taikyti nuo kitos finansinės perspektyvos pradžios. Šis mechanizmas bus taikomas jeigu grynieji įnašai viršys nustatytą ribinę vertę, išreikštą procentais nuo kiekvienos valstybės narės bendrųjų nacionalinių pajamų. Grynosioms pozicijoms, viršijančioms tokią ribinę vertę, bus grąžinama dalis lėšų ir bendra suma, kuriai taikoma korekcija, bus apribota. Visos valstybės narės, proporcingai jų santykiniam klestėjimui, prisidės finansuodamos bendrą korekcijos sumą.

| 17. | Siūlomas Komisijos didelio biudžeto disbalanso bendrosios korekcijos mechanizmo įvedimas yra artimesnis 1984 m. Fontenblo Europos Vadovų Tarybos išvadų principams, būtent kad kiekviena valstybė narė, patirianti biudžetinę naštą, kuri, palyginus su jos santykiniu klestėjimu, yra didesnė, gali pasinaudoti korekcija. |
| --- | --- |

17.

Siūlomas Komisijos didelio biudžeto disbalanso bendrosios korekcijos mechanizmo įvedimas yra artimesnis 1984 m. Fontenblo Europos Vadovų Tarybos išvadų principams, būtent kad kiekviena valstybė narė, patirianti biudžetinę naštą, kuri, palyginus su jos santykiniu klestėjimu, yra didesnė, gali pasinaudoti korekcija.

| 18. | Audito Rūmai pripažįsta, kad siūlomas mechanizmas nustato kriterijus, kuriais galima kasmet įvertinti valstybių narių teisę pasinaudoti korekcija. Kai dėl išlaidų, susijusių su korekcija, finansavimo, šio mechanizmo pagalba valstybėms narėms bus taikoma vienoda tvarka, ko nebuvo taikant dabar galiojantį mechanizmą. Nebereikės skaičiuoti nei taip vadinamo „įšaldyto tarifo“ (17), nei su sekančiais sprendimais dėl nuosavų išteklių susijusio bei plėtros sąlygojančio poveikio. |
| --- | --- |

18.

Audito Rūmai pripažįsta, kad siūlomas mechanizmas nustato kriterijus, kuriais galima kasmet įvertinti valstybių narių teisę pasinaudoti korekcija. Kai dėl išlaidų, susijusių su korekcija, finansavimo, šio mechanizmo pagalba valstybėms narėms bus taikoma vienoda tvarka, ko nebuvo taikant dabar galiojantį mechanizmą. Nebereikės skaičiuoti nei taip vadinamo „įšaldyto tarifo“ (17), nei su sekančiais sprendimais dėl nuosavų išteklių susijusio bei plėtros sąlygojančio poveikio.

| 19. | Kita vertus, 1999 m. kovo mėn. Berlyno Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, inter alia, kad Bendrijų nuosavų išteklių sistema turi būti skaidri, paprasta ir pagrįsta kriterijais, kurie geriausiai išreiškia kiekvienos valstybės galimybes įnešti savo indėlį. Vis dėl to bet koks korekcijos mechanizmas kelia pavojų nuosavų išteklių sistemos paprastumui ir skaidrumui. Ypač apskaičiuojant grynąjį likutį, reikia apsispręsti dėl daugelio dalykų (dėl įtraukiamų straipsnių, ataskaitinių laikotarpių ir apskaitos metodų), kurie bet kokį korekcijos mechanizmą padaro sudėtingą. Be to, grynasis biudžeto likutis nėra tinkamas rodiklis, siekiant įvertinti Bendrijos politikų bendro pobūdžio privalumus, kadangi juo neįvertinamas šių politikų multiplikacinis efektas (18). |
| --- | --- |

19.

Kita vertus, 1999 m. kovo mėn. Berlyno Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, inter alia, kad Bendrijų nuosavų išteklių sistema turi būti skaidri, paprasta ir pagrįsta kriterijais, kurie geriausiai išreiškia kiekvienos valstybės galimybes įnešti savo indėlį. Vis dėl to bet koks korekcijos mechanizmas kelia pavojų nuosavų išteklių sistemos paprastumui ir skaidrumui. Ypač apskaičiuojant grynąjį likutį, reikia apsispręsti dėl daugelio dalykų (dėl įtraukiamų straipsnių, ataskaitinių laikotarpių ir apskaitos metodų), kurie bet kokį korekcijos mechanizmą padaro sudėtingą. Be to, grynasis biudžeto likutis nėra tinkamas rodiklis, siekiant įvertinti Bendrijos politikų bendro pobūdžio privalumus, kadangi juo neįvertinamas šių politikų multiplikacinis efektas (18).

| 20. | Audito Rūmų specialios pastabos dėl siūlomo bendrojo korekcijos mechanizmo yra pateiktos šios nuomonės V ir VI dalyse. |
| --- | --- |

20.

Audito Rūmų specialios pastabos dėl siūlomo bendrojo korekcijos mechanizmo yra pateiktos šios nuomonės V ir VI dalyse.

IV.   ATEITIES PERSPEKTYVOS

| 21. | Komisija siūlo Tarybai jai pavesti pasiūlymo dėl nuosavų išteklių struktūros, pagrįstos tik mokestiniais nuosavais ištekliais, kuri pradėtų veikti 2014 m. sausio 1 d., pateikimą. |
| --- | --- |

21.

Komisija siūlo Tarybai jai pavesti pasiūlymo dėl nuosavų išteklių struktūros, pagrįstos tik mokestiniais nuosavais ištekliais, kuri pradėtų veikti 2014 m. sausio 1 d., pateikimą.

| 22. | Savo ataskaitoje dėl nuosavų išteklių sistemos funkcionavimo (19) Komisija nurodė tokių mokesčiais pagrįstų nuosavų išteklių pasirinkimo galimybes. Audito Rūmai neturi įgaliojimų šiame etape komentuoti galimus variantus. Tačiau Audito Rūmai norėtų pabrėžti, kad bet kurios sistemos pasirinkimo argumentai turėtų būti aiškiai išdėstyti ir kad pasirinktoji sistema turėtų atitikti Europos Vadovų Tarybos nustatytus kriterijus (t.y. ji turi būti teisinga, skaidri, efektyvi ir paprasta) bei suteikti garantijas ir pasižymėti tokiomis procedūromis, kurios būtų patikimos ir kurias būtų galima audituoti. |
| --- | --- |

22.

Savo ataskaitoje dėl nuosavų išteklių sistemos funkcionavimo (19) Komisija nurodė tokių mokesčiais pagrįstų nuosavų išteklių pasirinkimo galimybes. Audito Rūmai neturi įgaliojimų šiame etape komentuoti galimus variantus. Tačiau Audito Rūmai norėtų pabrėžti, kad bet kurios sistemos pasirinkimo argumentai turėtų būti aiškiai išdėstyti ir kad pasirinktoji sistema turėtų atitikti Europos Vadovų Tarybos nustatytus kriterijus (t.y. ji turi būti teisinga, skaidri, efektyvi ir paprasta) bei suteikti garantijas ir pasižymėti tokiomis procedūromis, kurios būtų patikimos ir kurias būtų galima audituoti.

V.   SPECIALIOS PASTABOS DĖL TARYBOS SPRENDIMO PASIŪLYMO

2 straipsnio 7 dalis

Komisijos siūlomas tekstas:






  7.

| 7. | Šio sprendimo taikymo tikslais BNP metams apskaičiuojama rinkos kainomis, kaip numatė Komisija dėl ESA 95, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 2223/96.
  Jei dėl ESA 95 pasikeitimų žymiai keičiasi BNP, kaip numatyta Komisijos, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, vienbalsiai nusprendžia, ar šiuos pasikeitimus reikia naudoti šio sprendimo reikmėms. |
| --- | --- |

Šio sprendimo taikymo tikslais BNP metams apskaičiuojama rinkos kainomis, kaip numatė Komisija dėl ESA 95, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 2223/96.

Jei dėl ESA 95 pasikeitimų žymiai keičiasi BNP, kaip numatyta Komisijos, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, vienbalsiai nusprendžia, ar šiuos pasikeitimus reikia naudoti šio sprendimo reikmėms.

| 23. | Atsižvelgiant į pasiūlymą, metinės bendrosios nacionalinės pajamos yra skaičiuojamos pagal rinkos kainas, kaip numato Komisija dėl ESA 95. Tačiau pasiūlyme taip pat numatyta, kad ESA 95 pakeitimai, dėl kurių, kaip teigia Komisija, susidarė dideli bendrųjų nacionalinių pajamų pasikeitimai, turi būti taikomi tik apskaičiuojant nuosavus išteklius, jeigu taip nutaria Taryba. Audito Rūmai supranta šios sąlygos priežastis, tačiau pažymi, kad taikant tokią procedūrą gali susidaryti situacija, kai nuosavų išteklių tikslams naudojami bendrųjų nacionalinių pajamų duomenys nesutampa su paskelbtais nacionaliniais duomenimis ir taip sumažėja skaidrumas. |
| --- | --- |

23.

Atsižvelgiant į pasiūlymą, metinės bendrosios nacionalinės pajamos yra skaičiuojamos pagal rinkos kainas, kaip numato Komisija dėl ESA 95. Tačiau pasiūlyme taip pat numatyta, kad ESA 95 pakeitimai, dėl kurių, kaip teigia Komisija, susidarė dideli bendrųjų nacionalinių pajamų pasikeitimai, turi būti taikomi tik apskaičiuojant nuosavus išteklius, jeigu taip nutaria Taryba. Audito Rūmai supranta šios sąlygos priežastis, tačiau pažymi, kad taikant tokią procedūrą gali susidaryti situacija, kai nuosavų išteklių tikslams naudojami bendrųjų nacionalinių pajamų duomenys nesutampa su paskelbtais nacionaliniais duomenimis ir taip sumažėja skaidrumas.

4 straipsnio 1 dalis

Komisijos siūlomas tekstas:






  1.

| 1. | Koregavimas suteikiamas kiekvienai valstybei narei, kuri patiria neigiamą biudžeto disbalansą, viršijantį maksimalią ribą, lygią tam tikram jos BNP procentui. Visa koregavimų suma konkrečiais metais neturi viršyti didžiausio įmanomo grąžinamųjų išmokų dydžio, išreikšto eurais. Remdamasi EB sutarties 279 straipsnio 2 dalyje išdėstyta procedūra, Taryba nustato įgyvendinimo priemones, skirtas koregavimų ir jų finansavimo apskaičiavimui, ypač maksimalią ribą ir didžiausią įmanomą grąžinamųjų išmokų dydį.
  Koregavimu turi būti nustatomi:






  a) | apskaičiuojant kiekvienos valstybės narės biudžeto disbalansą, kaip finansiniai metai atsiradusį skirtumą tarp:






  — | valstybės narės dalies procentais nuo visos PVM pagrįstų nuosavų išteklių ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių sumos, ir |
| --- | --- | --- | --- |

Koregavimas suteikiamas kiekvienai valstybei narei, kuri patiria neigiamą biudžeto disbalansą, viršijantį maksimalią ribą, lygią tam tikram jos BNP procentui. Visa koregavimų suma konkrečiais metais neturi viršyti didžiausio įmanomo grąžinamųjų išmokų dydžio, išreikšto eurais. Remdamasi EB sutarties 279 straipsnio 2 dalyje išdėstyta procedūra, Taryba nustato įgyvendinimo priemones, skirtas koregavimų ir jų finansavimo apskaičiavimui, ypač maksimalią ribą ir didžiausią įmanomą grąžinamųjų išmokų dydį.

Koregavimu turi būti nustatomi:

a)

apskaičiuojant kiekvienos valstybės narės biudžeto disbalansą, kaip finansiniai metai atsiradusį skirtumą tarp:

—

valstybės narės dalies procentais nuo visos PVM pagrįstų nuosavų išteklių ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių sumos, ir

| — | valstybės narės dalies procentais visoje paskirstytų išlaidų sumoje; |
| --- | --- |

—

valstybės narės dalies procentais visoje paskirstytų išlaidų sumoje;

| b) | gautą skirtumą padauginant iš visos paskirstytų išlaidų sumos; |
| --- | --- |

b)

gautą skirtumą padauginant iš visos paskirstytų išlaidų sumos;

| c) | iš b punkte gauto rezultato atimant tos valstybės narės BNP, padaugintą iš maksimalios ribos; |
| --- | --- |

c)

iš b punkte gauto rezultato atimant tos valstybės narės BNP, padaugintą iš maksimalios ribos;

| d) | jei c punkte gautas rezultatas yra teigiamas, šį rezultatą reikia padauginti iš grąžinamosios išmokos dydžio, kuriam nustatytas maksimumas yra 0,66 ir prireikus proporcingai sumažinti, nes reikia atsižvelgti į didžiausią įmanomą grąžinamosios išmokos dydį. |
| --- | --- |

d)

jei c punkte gautas rezultatas yra teigiamas, šį rezultatą reikia padauginti iš grąžinamosios išmokos dydžio, kuriam nustatytas maksimumas yra 0,66 ir prireikus proporcingai sumažinti, nes reikia atsižvelgti į didžiausią įmanomą grąžinamosios išmokos dydį.

| 24. | Tekste turi būti aiškiai pasakyta, kad naudojama bendrųjų paskirstytų išlaidų koncepcija yra išdėstyta Tarybos reglamente dėl įgyvendinimo priemonių, skirtų biudžeto disbalansui koreguoti. |
| --- | --- |

24.

Tekste turi būti aiškiai pasakyta, kad naudojama bendrųjų paskirstytų išlaidų koncepcija yra išdėstyta Tarybos reglamente dėl įgyvendinimo priemonių, skirtų biudžeto disbalansui koreguoti.

8 straipsnio 2 dalis

Komisijos siūlomas tekstas:






  2.

| 2. | Nepažeidžiant EB sutarties 248 straipsnyje ir Euratomo sutarties 160C straipsnyje numatyto teisėto ir reguliaraus sąskaitų audito ir patikrinimų nuostatų, pagal kurias toks auditas ir patikrinimai paprastai būna skirti nacionalinių sistemų ir procedūrų patikimumui ir veiksmingumui, nustatant PVM ir BNP kilmės nuosavų išteklių pagrindą, ir nepažeidžiant patikrinimo, atliekamo pagal EB sutarties 279 straipsnio 1 dalies b punktą ir pagal Euratomo sutarties 183 straipsnio c punktą, nuostatų, Taryba, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, vieningai priima nuostatas, reikalingas šio sprendimo taikymui ir 2 bei 5 straipsniuose nurodytų pajamų mokėjimo surinkimo patikrinimui ir leidimui Komisijai tomis pajamomis naudotis. |
| --- | --- |

Nepažeidžiant EB sutarties 248 straipsnyje ir Euratomo sutarties 160C straipsnyje numatyto teisėto ir reguliaraus sąskaitų audito ir patikrinimų nuostatų, pagal kurias toks auditas ir patikrinimai paprastai būna skirti nacionalinių sistemų ir procedūrų patikimumui ir veiksmingumui, nustatant PVM ir BNP kilmės nuosavų išteklių pagrindą, ir nepažeidžiant patikrinimo, atliekamo pagal EB sutarties 279 straipsnio 1 dalies b punktą ir pagal Euratomo sutarties 183 straipsnio c punktą, nuostatų, Taryba, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, vieningai priima nuostatas, reikalingas šio sprendimo taikymui ir 2 bei 5 straipsniuose nurodytų pajamų mokėjimo surinkimo patikrinimui ir leidimui Komisijai tomis pajamomis naudotis.

| 25. | Audito Rūmai patvirtina savo poziciją (20), kad Sprendimo projekto 8 straipsnio 2 dalyje pateikiama Audito Rūmų patikrų ir auditų objekto interpretacija, prilygsta Sutarties nuostatų pakeitimui, nepaisant tam tikslui numatytos procedūros. Teiginys, kad toks auditas ir patikros yra daugiausiai susiję su nacionalinių sistemų patikimumu ir efektyvumu, ir procedūros, kuriomis remiantis yra nustatoma PVM ir bendrųjų nacionalinių pajamų nuosavų išteklių bazė, turi būti išbrauktas. Bet kuriuo atveju, Audito Rūmai mano, kad tokia nuostata negali turėti įtakos apribojant Sutartyje numatytus Audito Rūmų audito įgaliojimus. |
| --- | --- |

25.

Audito Rūmai patvirtina savo poziciją (20), kad Sprendimo projekto 8 straipsnio 2 dalyje pateikiama Audito Rūmų patikrų ir auditų objekto interpretacija, prilygsta Sutarties nuostatų pakeitimui, nepaisant tam tikslui numatytos procedūros. Teiginys, kad toks auditas ir patikros yra daugiausiai susiję su nacionalinių sistemų patikimumu ir efektyvumu, ir procedūros, kuriomis remiantis yra nustatoma PVM ir bendrųjų nacionalinių pajamų nuosavų išteklių bazė, turi būti išbrauktas. Bet kuriuo atveju, Audito Rūmai mano, kad tokia nuostata negali turėti įtakos apribojant Sutartyje numatytus Audito Rūmų audito įgaliojimus.

| 26. | Audito Rūmų nuomone, visos nuostatos, susijusios su šio sprendimo taikymu, turi būti priimtos atsižvelgiant į EB sutarties 279 straipsnį ir Euratomo sutarties 183 straipsnį ir kad nėra poreikio rengti specialią procedūrą priimant nuostatas, būtinas šio sprendimo taikymui bei sudaryti galimybes atlikti mokesčių surinkimo, Komisijai skirtos sumos bei pajamų išmokėjimo patikrinimus. |
| --- | --- |

26.

Audito Rūmų nuomone, visos nuostatos, susijusios su šio sprendimo taikymu, turi būti priimtos atsižvelgiant į EB sutarties 279 straipsnį ir Euratomo sutarties 183 straipsnį ir kad nėra poreikio rengti specialią procedūrą priimant nuostatas, būtinas šio sprendimo taikymui bei sudaryti galimybes atlikti mokesčių surinkimo, Komisijai skirtos sumos bei pajamų išmokėjimo patikrinimus.

VI.   SPECIALIOS PASTABOS DĖL TARYBOS REGLAMENTO DĖL ĮGYVENDINIMO PRIEMONIŲ, SKIRTŲ BIUDŽETO DISBALANSUI KOREGUOTI, PASIŪLYMO

1 straipsnio 1 dalies a punktas

Komisijos siūlomas tekstas:






  1.

| 1. | Remiantis (...) Tarybos sprendimo 4 straipsniu, valstybių narių biudžeto disbalansas pagrįsta koregavimo suma per t metus nustatoma taip:






  (a) | apskaičiuojant kiekvienos valstybės narės biudžeto disbalansą kaip skirtumą tarp:






  — | valstybės narės dalies procentais nuo visos PVM pagrįstų nuosavų išteklių ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių sumos per t metus ir |
| --- | --- | --- | --- |

Remiantis (...) Tarybos sprendimo 4 straipsniu, valstybių narių biudžeto disbalansas pagrįsta koregavimo suma per t metus nustatoma taip:

(a)

apskaičiuojant kiekvienos valstybės narės biudžeto disbalansą kaip skirtumą tarp:

—

valstybės narės dalies procentais nuo visos PVM pagrįstų nuosavų išteklių ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių sumos per t metus ir

| — | valstybės narės dalies procentais visoje paskirstytų išlaidų sumoje; |
| --- | --- |

—

valstybės narės dalies procentais visoje paskirstytų išlaidų sumoje;

| 27. | Siekiant užtikrinti pirmos ir antros įtraukos nuoseklumą, antroji įtrauka turi būti papildyta žodžiais „susijusios su t metais“. |
| --- | --- |

27.

Siekiant užtikrinti pirmos ir antros įtraukos nuoseklumą, antroji įtrauka turi būti papildyta žodžiais „susijusios su t metais“.

2 straipsnio 2 dalis

Komisijos siūlomas tekstas:






  2.

| 2. | 1 straipsnyje paminėta maksimali patvirtinta grąžinamosios išmokos suma (MARV) yra 7,5 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

1 straipsnyje paminėta maksimali patvirtinta grąžinamosios išmokos suma (MARV) yra 7,5 mlrd. EUR.

| 28. | Taikant maksimalią patvirtintą grąžinamosios išmokos sumą (MARV), kuri yra apibrėžta kaip diskretinė nustatyta 7,5 mlrd. EUR suma, laikui bėgant neturės pastovios įtakos, nes bet koks bendrųjų nacionalinių pajamų pokytis turės reikšmės korekcijos santykiniam dydžiui. „Realios vertės“ išlaikymas iš Tarybos pareikalaus tolesnių susitarimų ir derybų. Jeigu yra poreikis taikyti tokią MARV, ji galėtų būti išreikšta kaip procentinė bendrųjų nacionalinių pajamų dalis. |
| --- | --- |

28.

Taikant maksimalią patvirtintą grąžinamosios išmokos sumą (MARV), kuri yra apibrėžta kaip diskretinė nustatyta 7,5 mlrd. EUR suma, laikui bėgant neturės pastovios įtakos, nes bet koks bendrųjų nacionalinių pajamų pokytis turės reikšmės korekcijos santykiniam dydžiui. „Realios vertės“ išlaikymas iš Tarybos pareikalaus tolesnių susitarimų ir derybų. Jeigu yra poreikis taikyti tokią MARV, ji galėtų būti išreikšta kaip procentinė bendrųjų nacionalinių pajamų dalis.

4 straipsnis

Komisijos siūlomas tekstas:






  1.

| 1. | Išlaidų sąvoka, vartotina apskaičiuojant koregavimus, atitinka faktinius apmokėjimus (asignavimų išmokoms vykdymą), atliekamus konkrečiais metais (t metais) pagal tų metų asignavimus išmokoms ir pagal neįvykdytų asignavimų išmokoms perkėlimus į kitų metų asignavimus išmokoms (iš t metų į t+1 metus). Atsižvelgiama tik į panaudotus asignavimus išmokoms, t. y. tik į realiai atliktų mokėjimų sumą. |
| --- | --- |

Išlaidų sąvoka, vartotina apskaičiuojant koregavimus, atitinka faktinius apmokėjimus (asignavimų išmokoms vykdymą), atliekamus konkrečiais metais (t metais) pagal tų metų asignavimus išmokoms ir pagal neįvykdytų asignavimų išmokoms perkėlimus į kitų metų asignavimus išmokoms (iš t metų į t+1 metus). Atsižvelgiama tik į panaudotus asignavimus išmokoms, t. y. tik į realiai atliktų mokėjimų sumą.

| 2. | Išlaidų paskirstymas tarp valstybių narių remiasi šiomis taisyklėmis:
  Paprastai mokėjimai skiriami tai valstybei narei, kurioje gyvena pagrindinis gavėjas. Tačiau tais atvejais, kai Komisija žino, kad konkretus gavėjas veikia kaip tarpininkas, mokėjimai, kiek tai įmanoma, skiriami tai valstybei narei (toms valstybėms narėms), kurioje (kuriose) gyvena galutinis gavėjas (galutiniai gavėjai), atsižvelgiant į jų dalį tuose mokėjimuose.
  Visa asignavimų išmokoms suma priklauso nuo visų bendro Europos Sąjungos biudžeto išlaidų sumos, išskyrus šias dvi pagrindines išlaidų kategorijas:






  — | su užsienio politika susijusios išlaidos, tame tarpe ir pasirengimo narystei ar plėtros išlaidos ne valstybėse narėse, o taip pat kitos išlaidos, gautos ne Sąjungoje gyvenančių gavėjų, kaip antai, vystymosi bendradarbiavimo išlaidos, mokslinių tyrimų išlaidos už ES ribų, administracinės išlaidos, sumokėtos gavėjams už Sąjungos ribų ir t. t., |
| --- | --- | --- |

2.

Išlaidų paskirstymas tarp valstybių narių remiasi šiomis taisyklėmis:

Paprastai mokėjimai skiriami tai valstybei narei, kurioje gyvena pagrindinis gavėjas. Tačiau tais atvejais, kai Komisija žino, kad konkretus gavėjas veikia kaip tarpininkas, mokėjimai, kiek tai įmanoma, skiriami tai valstybei narei (toms valstybėms narėms), kurioje (kuriose) gyvena galutinis gavėjas (galutiniai gavėjai), atsižvelgiant į jų dalį tuose mokėjimuose.

Visa asignavimų išmokoms suma priklauso nuo visų bendro Europos Sąjungos biudžeto išlaidų sumos, išskyrus šias dvi pagrindines išlaidų kategorijas:

—

su užsienio politika susijusios išlaidos, tame tarpe ir pasirengimo narystei ar plėtros išlaidos ne valstybėse narėse, o taip pat kitos išlaidos, gautos ne Sąjungoje gyvenančių gavėjų, kaip antai, vystymosi bendradarbiavimo išlaidos, mokslinių tyrimų išlaidos už ES ribų, administracinės išlaidos, sumokėtos gavėjams už Sąjungos ribų ir t. t.,

| — | išlaidos, kurių negalima paskirstyti ar identifikuoti dėl konceptualių ar kitokių sunkumų, pvz., atstovavimo, misijų, formalių ir kitokių susitikimų išlaidos, o taip pat mokėjimai, susiję su tarpvalstybinėmis Bendrijos iniciatyvomis, tarpregioninių bendradarbiavimo operacijų skatinimu ir kitomis tarpvalstybinėmis akcijomis. |
| --- | --- |

—

išlaidos, kurių negalima paskirstyti ar identifikuoti dėl konceptualių ar kitokių sunkumų, pvz., atstovavimo, misijų, formalių ir kitokių susitikimų išlaidos, o taip pat mokėjimai, susiję su tarpvalstybinėmis Bendrijos iniciatyvomis, tarpregioninių bendradarbiavimo operacijų skatinimu ir kitomis tarpvalstybinėmis akcijomis.

| 29. | Tradiciniai nuosavi ištekliai sudaro ES biudžeto pajamas ir jų surinkimo kaštai turėtų būti vertinami kaip valstybių narių išlaidos ir įtrauktos į bendrąjį korekcijos mechanizmą kaip paskirstytos išlaidos (taip pat žr. 8 dalį). |
| --- | --- |

29.

Tradiciniai nuosavi ištekliai sudaro ES biudžeto pajamas ir jų surinkimo kaštai turėtų būti vertinami kaip valstybių narių išlaidos ir įtrauktos į bendrąjį korekcijos mechanizmą kaip paskirstytos išlaidos (taip pat žr. 8 dalį).

| 30. | Nuoroda 4 straipsnio 2 dalyje į „mokėjimus“ turi būti keičiama į „išlaidos“. |
| --- | --- |

30.

Nuoroda 4 straipsnio 2 dalyje į „mokėjimus“ turi būti keičiama į „išlaidos“.

| 31. | Išlaidų, kurios neturi būti įtrauktos į bendrąsias paskirstytas išlaidas, kaip išdėstyta 4 straipsnio 2 dalies pirmoje ir antroje įtraukose, apibrėžimas, yra pateiktas neigiamo, bet neišbaigto sąrašo, kuris sudaro galimybes atsirasti paskirstytų išlaidų sudėties skirtumams iš vienų metų į kitus, forma. Siekiant užtikrinti, jog paskirstytų išlaidų suma kasmet yra skaičiuojama nuosekliai ir skaidriai, Audito Rūmai siūlo šį straipsnį papildyti nuostata, jog Komisija kiekvienais metais turėtų pateikti ataskaitą apie išlaidų pasiskirstymą, taip pat apimančią išlaidas, kurios negali būti paskirstytos valstybėms narėms. |
| --- | --- |

31.

Išlaidų, kurios neturi būti įtrauktos į bendrąsias paskirstytas išlaidas, kaip išdėstyta 4 straipsnio 2 dalies pirmoje ir antroje įtraukose, apibrėžimas, yra pateiktas neigiamo, bet neišbaigto sąrašo, kuris sudaro galimybes atsirasti paskirstytų išlaidų sudėties skirtumams iš vienų metų į kitus, forma. Siekiant užtikrinti, jog paskirstytų išlaidų suma kasmet yra skaičiuojama nuosekliai ir skaidriai, Audito Rūmai siūlo šį straipsnį papildyti nuostata, jog Komisija kiekvienais metais turėtų pateikti ataskaitą apie išlaidų pasiskirstymą, taip pat apimančią išlaidas, kurios negali būti paskirstytos valstybėms narėms.

5 straipsnis

Komisijos siūlomas tekstas:






  1.

| 1. | Koregavimų suma įrašoma į biudžetą per du kartus:






  a) | Rezultatas, gautas atlikus pirmąjį parengtinį t metų koregavimų sumos apskaičiavimą, įtraukiamas į t+1 metų preliminarų biudžeto projektą. Skaičiavimai pagrįsti pačiais naujausiais turimais duomenimis apie pajamas ir išlaidas. |
| --- | --- | --- |

Koregavimų suma įrašoma į biudžetą per du kartus:

a)

Rezultatas, gautas atlikus pirmąjį parengtinį t metų koregavimų sumos apskaičiavimą, įtraukiamas į t+1 metų preliminarų biudžeto projektą. Skaičiavimai pagrįsti pačiais naujausiais turimais duomenimis apie pajamas ir išlaidas.

| b) | Rezultatas, gautas atlikus galutinį metų t koregavimų sumos apskaičiavimą, įrašomas į t+3 metų biudžeto pataisas. Skaičiavimuose remiamasi duomenimis apie PVM pagrindus, BNP ir t metų asignavimais išmokoms, žinomais t+2 metų gruodžio 31 d., kurie, jei reikia, konvertuojami į eurus pagal t metų vidutinį metinį valiutų keitimo kursą. |
| --- | --- |

b)

Rezultatas, gautas atlikus galutinį metų t koregavimų sumos apskaičiavimą, įrašomas į t+3 metų biudžeto pataisas. Skaičiavimuose remiamasi duomenimis apie PVM pagrindus, BNP ir t metų asignavimais išmokoms, žinomais t+2 metų gruodžio 31 d., kurie, jei reikia, konvertuojami į eurus pagal t metų vidutinį metinį valiutų keitimo kursą.

Apskaičiuojant kiekvienos valstybės narės dalį sumoje, kurią sudaro PVM pagrįsti nuosavi ištekliai ir BNP pagrįsti nuosavi ištekliai, t metų biudžetas perskaičiuojamas remiantis t metų asignavimų išmokoms biudžeto rezultatais, iš jų atimant kitas t metų pajamas (neįskaičiuojant praėjusių biudžetinių metų likučio ar ankstesniais metais buvusių likučių ar likučių patikslinimų) ir t metais turėtą esamą tradicinių nuosavų išteklių sumą. Likusi suma finansuojama iš PVM pagrįstų nuosavų išteklių iki vienodo nustatyto PVM mokėjimo procento ir iš BNP pagrįstų išteklių, skirtų biudžetui subalansuoti reikalingai likutinei sumai.

| 2. | 1 dalies a punkte paminėtas koregavimų finansavimas apskaičiuojamas pagal t metų paskutinius duomenis apie valstybių narių BNP, gautus sudarant preliminarų biudžeto projektą. |
| --- | --- |

2.

1 dalies a punkte paminėtas koregavimų finansavimas apskaičiuojamas pagal t metų paskutinius duomenis apie valstybių narių BNP, gautus sudarant preliminarų biudžeto projektą.

| 3. | Galutinis skaičiavimas taip pat atliekamas atsižvelgiant į 1 dalies b punkte paminėtą koregavimų finansavimą per t metus. Skaičiuojama pagal valstybių narių BNP per t metus, žinomą t+2 metų gruodžio 31 d., kuris, prireikus, konvertuojamas į eurus pagal t metų vidutinį metinį valiutų keitimo kursą. Galutiniai duomenys apie finansavimą lyginami su mokėjimais, susijusiais su koregavimais per t metus, kurie jau įtraukti į t+1 metų biudžetą. Atskirų valstybių narių likučiai įvedami į atitinkamus biudžeto skyrius biudžeto pataisose, paminėtose 1 dalies b punkte ir konvertuojami į nacionalinę valiutą pagal t metų vidutinį metinį valiutų keitimo kursą. |
| --- | --- |

3.

Galutinis skaičiavimas taip pat atliekamas atsižvelgiant į 1 dalies b punkte paminėtą koregavimų finansavimą per t metus. Skaičiuojama pagal valstybių narių BNP per t metus, žinomą t+2 metų gruodžio 31 d., kuris, prireikus, konvertuojamas į eurus pagal t metų vidutinį metinį valiutų keitimo kursą. Galutiniai duomenys apie finansavimą lyginami su mokėjimais, susijusiais su koregavimais per t metus, kurie jau įtraukti į t+1 metų biudžetą. Atskirų valstybių narių likučiai įvedami į atitinkamus biudžeto skyrius biudžeto pataisose, paminėtose 1 dalies b punkte ir konvertuojami į nacionalinę valiutą pagal t metų vidutinį metinį valiutų keitimo kursą.

| 32. | Projekto 5 straipsnyje ir galutinės korekcijos sumos apskaičiavimas, ir valstybių narių pastarosios finansavimas t metais yra pagrįstas PVM bazių ir bendrųjų nacionalinių pajamų t+2 metų gruodžio mėn. duomenimis. Audito Rūmų nuomone, geriau naudoti PVM ir BNP t+4 metų duomenis, kadangi jie yra galutiniai (21). |
| --- | --- |

32.

Projekto 5 straipsnyje ir galutinės korekcijos sumos apskaičiavimas, ir valstybių narių pastarosios finansavimas t metais yra pagrįstas PVM bazių ir bendrųjų nacionalinių pajamų t+2 metų gruodžio mėn. duomenimis. Audito Rūmų nuomone, geriau naudoti PVM ir BNP t+4 metų duomenis, kadangi jie yra galutiniai (21).

Šią nuomonę Audito Rūmai patvirtino 2005 m. gegužės 12 d. Liuksemburge vykusiame Audito Rūmų posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Hubert WEBER

---

(1)  OL L 253, 2000 10 7, p. 42.

1

(2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

2

(3)  KOM(2004) 501, galutinis, 2004 m. liepos 14 d.

3

(4)  Žr. EB 6-1984 biuletenį.

4

(5)  Žr. ES 3-1999 m. biuletenį.

5

(6)  Žr. Komisijos ataskaitą „Europos Sąjungos finansavimas, Komisijos ataskaita dėl nuosavų išteklių sistemos funkcionavimo“, KOM(2004) 505, galutinis, 2004 m. liepos 14 d., I tomas, p. 13.

6

(7)  Žr. KOM(2004) 505, galutinis, 2004 m. liepos 14 d., I tomas, p. 11–13.

7

(8)  Visi duomenys yra 2003 m. Išsamesni duomenys pateikiami Audito Rūmų 2003 finansinių metų metinės ataskaitos V schemoje (OL C 293, 2004 11 30, p. XVI).

8

(9)  Žr. Nuomonės Nr. 8/99 11–15 dalis (OL C 310, 1999 10 28, p. 1).

9

(10)  Žr. Specialiosios ataskaitos Nr. 6/98 5.5 dalį (OL C 241, 1998 7 31, p. 58).

10

(11)  Žr. 2001 finansinių metų metinės ataskaitos 1.50–1.55 dalis (OL C 295, 2002 11 28, p. 1).

11

(12)  Žr. Specialiosios ataskaitos Nr. 6/98 4.1–4.2 dalis (OL C 241, 1998 7 31, p. 58).

12

(13)  Kaip pavyzdį žiūrėti 2003 finansinių metų metinės ataskaitos 3.61 dalį ir 2002 finansinių metų metinės ataskaitos 3.44–3.46 dalis (OL C 286, 2003 11 28, p. 1).

13

(14)  Žr. 2003 finansinių metų metinės ataskaitos 3.48 dalį.

14

(15)  Žr. Nuomonės Nr. 7/2003 3 dalį (OL C 318, 2003 12 30, p. 1).

15

(16)  Žr. Specialiosios ataskaitos Nr. 6/98 3.25–3.26 dalis (OL C 241, 1998 7 31, p. 58).

16

(17)  Įšaldytas tarifas yra PVM išteklių suma, reikalinga JK korekcijai, išreikštai kaip PVM bazės dalis, finansuoti.

17

(18)  Žr. Specialiosios ataskaitos Nr. 6/98 3.29–3.33 dalis.

18

(19)  „Europos Sąjungos finansavimas“, KOM(2004) 505, galutinis, 2004 m. liepos 14 d.

19

(20)  Žr. Nuomonės Nr. 8/99 34 dalį.

20

(21)  Neatsižvelgiant į jokias abejones.

21

---