# Uradni list L 115/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 115 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 503. maj 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 115

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 503. maj 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 489/2007 z dne 2. maja 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 489/2007 z dne 2. maja 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2007/268/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 13. aprila 2007 o izvajanju programov nadzora za aviarno influenco pri perutnini in divjih pticah v državah članicah ter o spremembi Odločbe 2004/450/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1554) | 3 |
| | | 2007/269/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 23. aprila 2007 o zaščitnih ukrepih v zvezi s kužno malokrvnostjo kopitarjev v Romuniji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1652)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2007/270/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 23. aprila 2007 o finančnem prispevku Skupnosti za nujne ukrepe za boj proti aviarni influenci na Nizozemskem leta 2006
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1746) | 20 |
| | | 2007/271/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 23. aprila 2007 o finančnem prispevku Skupnosti h konferenci OIE z naslovom Na poti k izkoreninjenju stekline v Evraziji v letu 2007 | 22 |
| | | 2007/272/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 25. aprila 2007 o finančnem prispevku Skupnosti za nujne ukrepe za boj proti aviarni influenci v Združenem kraljestvu leta 2006
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1785) | 24 |
| | | 2007/273/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 25. aprila 2007 o finančnem prispevku Skupnosti za nujne ukrepe za boj proti aviarni influenci v Nemčiji leta 2006
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1786) | 26 |
| | | SPORAZUMI |
| | | Svet |
| | * | Obvestilo o datumu začetka veljavnosti Sporazuma o partnerstvu na področju ribištva med Evropsko skupnostjo in Federativnimi državami Mikronezije | 28 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2007/268/ES

*

Odločba Komisije z dne 13. aprila 2007 o izvajanju programov nadzora za aviarno influenco pri perutnini in divjih pticah v državah članicah ter o spremembi Odločbe 2004/450/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1554)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1554)

3

2007/269/ES

*

Odločba Komisije z dne 23. aprila 2007 o zaščitnih ukrepih v zvezi s kužno malokrvnostjo kopitarjev v Romuniji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1652)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1652)

1

18

2007/270/ES

*

Odločba Komisije z dne 23. aprila 2007 o finančnem prispevku Skupnosti za nujne ukrepe za boj proti aviarni influenci na Nizozemskem leta 2006
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1746)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1746)

20

2007/271/ES

*

Sklep Komisije z dne 23. aprila 2007 o finančnem prispevku Skupnosti h konferenci OIE z naslovom Na poti k izkoreninjenju stekline v Evraziji v letu 2007

22

2007/272/ES

*

Odločba Komisije z dne 25. aprila 2007 o finančnem prispevku Skupnosti za nujne ukrepe za boj proti aviarni influenci v Združenem kraljestvu leta 2006
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1785)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1785)

24

2007/273/ES

*

Odločba Komisije z dne 25. aprila 2007 o finančnem prispevku Skupnosti za nujne ukrepe za boj proti aviarni influenci v Nemčiji leta 2006
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1786)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1786)

26

SPORAZUMI

Svet

*

Obvestilo o datumu začetka veljavnosti Sporazuma o partnerstvu na področju ribištva med Evropsko skupnostjo in Federativnimi državami Mikronezije

28

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Sklep Sveta 2007/274/PNZ z dne 23. aprila 2007 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Vlado Združenih držav Amerike o varnosti tajnih podatkov | 29 |
| Sporazum med Evropsko unijo in Vlado Združenih držav Amerike o varnosti tajnih podatkov | 30 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Sklep Sveta 2007/274/PNZ z dne 23. aprila 2007 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Vlado Združenih držav Amerike o varnosti tajnih podatkov

29

Sporazum med Evropsko unijo in Vlado Združenih držav Amerike o varnosti tajnih podatkov

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 3.5.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 489/2007

z dne 2. maja 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 3. maja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. maja 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 2. maja 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 48,6 |
| TN | 127,8 |
| TR | 140,3 |
| ZZ | 105,6 |
| 0707 00 05 | JO | 196,3 |
| MA | 69,3 |
| MK | 53,2 |
| TR | 109,7 |
| ZZ | 107,1 |
| 0709 90 70 | TR | 106,1 |
| ZZ | 106,1 |
| 0805 10 20 | EG | 41,7 |
| IL | 69,7 |
| MA | 44,8 |
| TN | 50,1 |
| ZZ | 51,6 |
| 0805 50 10 | IL | 61,4 |
| ZZ | 61,4 |
| 0808 10 80 | AR | 80,6 |
| BR | 80,3 |
| CA | 99,8 |
| CL | 86,1 |
| CN | 100,5 |
| NZ | 129,9 |
| US | 109,5 |
| UY | 65,9 |
| ZA | 85,9 |
| ZZ | 93,2 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

48,6

TN

127,8

TR

140,3

ZZ

105,6

0707 00 05

JO

196,3

MA

69,3

MK

53,2

TR

109,7

ZZ

107,1

0709 90 70

TR

106,1

ZZ

106,1

0805 10 20

EG

41,7

IL

69,7

MA

44,8

TN

50,1

ZZ

51,6

0805 50 10

IL

61,4

ZZ

61,4

0808 10 80

AR

80,6

BR

80,3

CA

99,8

CL

86,1

CN

100,5

NZ

129,9

US

109,5

UY

65,9

ZA

85,9

ZZ

93,2

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 3.5.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/3

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 13. aprila 2007

o izvajanju programov nadzora za aviarno influenco pri perutnini in divjih pticah v državah članicah ter o spremembi Odločbe 2004/450/ES

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1554)

(2007/268/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) ter zlasti četrtega pododstavka člena 24(2) in člena 10 Odločbe,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS (2) ter zlasti člena 4(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine določa postopke za dodelitev finančnega prispevka Skupnosti pri programih za izkoreninjenje, spremljanje in nadzor živalskih bolezni. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine določa postopke za dodelitev finančnega prispevka Skupnosti pri programih za izkoreninjenje, spremljanje in nadzor živalskih bolezni.

| (2) | Odločba 90/424/EGS, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2006/53/ES (3), določa, da se finančna pomoč Skupnosti lahko dodeli državam članicam za ukrepe za izkoreninjenje sevov nizko patogene aviarne influence (LPAI), za katere je znano, da lahko mutirajo v visoko patogeno aviarno influenco (HPAI). Poleg tega člen 24(2) Odločbe 90/424/EGS določa, da morajo države članice vsako leto najpozneje do 30. aprila Komisiji predložiti letne ali večletne programe z začetkom v naslednjem letu, za katere želijo prejeti finančni prispevek Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Odločba 90/424/EGS, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2006/53/ES (3), določa, da se finančna pomoč Skupnosti lahko dodeli državam članicam za ukrepe za izkoreninjenje sevov nizko patogene aviarne influence (LPAI), za katere je znano, da lahko mutirajo v visoko patogeno aviarno influenco (HPAI). Poleg tega člen 24(2) Odločbe 90/424/EGS določa, da morajo države članice vsako leto najpozneje do 30. aprila Komisiji predložiti letne ali večletne programe z začetkom v naslednjem letu, za katere želijo prejeti finančni prispevek Skupnosti.

| (3) | Direktiva Sveta 92/40/EGS z dne 19. maja 1992 o uvedbi ukrepov Skupnosti za nadzor aviarne influence (4) določa ukrepe nadzora Skupnosti, ki se izvajajo v primeru izbruha visoko patogene aviarne influence (HPAI) pri perutnini. Vendar ne določa niti nadzora nizko patogene aviarne influence (LPAI) podtipov H5 in H7 niti rednega spremljanja te bolezni pri perutnini in divjih pticah. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva Sveta 92/40/EGS z dne 19. maja 1992 o uvedbi ukrepov Skupnosti za nadzor aviarne influence (4) določa ukrepe nadzora Skupnosti, ki se izvajajo v primeru izbruha visoko patogene aviarne influence (HPAI) pri perutnini. Vendar ne določa niti nadzora nizko patogene aviarne influence (LPAI) podtipov H5 in H7 niti rednega spremljanja te bolezni pri perutnini in divjih pticah.

| (4) | Od leta 2002 države članice izvajajo obvezne raziskave glede aviarne influence pri domači perutnini in v ta namen Komisiji pošiljajo letne programe nadzora, kot določajo odločbe Komisije 2002/649/ES (5), 2004/111/ES (6), 2005/464/ES (7) in 2006/101/ES (8). |
| --- | --- |

(4)

Od leta 2002 države članice izvajajo obvezne raziskave glede aviarne influence pri domači perutnini in v ta namen Komisiji pošiljajo letne programe nadzora, kot določajo odločbe Komisije 2002/649/ES (5), 2004/111/ES (6), 2005/464/ES (7) in 2006/101/ES (8).

| (5) | Direktiva 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS določa nekatere preventivne ukrepe v zvezi z nadzorom in zgodnjim odkrivanjem aviarne influence. Zadnji datum, do katerega morajo države članice prenesti navedeno direktivo, je 1. julij 2007, s tem datumom pa se Direktiva 92/40/EGS tudi razveljavi. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS določa nekatere preventivne ukrepe v zvezi z nadzorom in zgodnjim odkrivanjem aviarne influence. Zadnji datum, do katerega morajo države članice prenesti navedeno direktivo, je 1. julij 2007, s tem datumom pa se Direktiva 92/40/EGS tudi razveljavi.

| (6) | Ukrepi Skupnosti za obvladovanje aviarne influence iz Direktive 2005/94/ES zajemajo tudi obvladovanje izbruhov LPAI, ki jo povzroča aviarna influenca podtipov H5 in H7 pri perutnini. Za odkritje morebitnega kroženja navedenih virusov v jatah perutnine, morajo države članice izvajati obvezne programe nadzora. Namen navedenih ukrepov nadzora je preprečevanje širjenja LPAI podtipov H5 in H7, preden se razširita v populaciji domače perutnine, s čimer se prepreči tveganje mutacije v HPAI z možnimi hudimi posledicami. |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi Skupnosti za obvladovanje aviarne influence iz Direktive 2005/94/ES zajemajo tudi obvladovanje izbruhov LPAI, ki jo povzroča aviarna influenca podtipov H5 in H7 pri perutnini. Za odkritje morebitnega kroženja navedenih virusov v jatah perutnine, morajo države članice izvajati obvezne programe nadzora. Namen navedenih ukrepov nadzora je preprečevanje širjenja LPAI podtipov H5 in H7, preden se razširita v populaciji domače perutnine, s čimer se prepreči tveganje mutacije v HPAI z možnimi hudimi posledicami.

| (7) | Direktiva 2005/94/ES določa tudi programe nadzora, ki jih je treba izvajati v zvezi z divjimi pticami, da se na podlagi redno posodobljene ocene tveganja prispeva k znanju o grožnjah, ki jih predstavljajo divje ptice v zvezi s katerim koli virusom influence aviarnega izvora pri pticah. |
| --- | --- |

(7)

Direktiva 2005/94/ES določa tudi programe nadzora, ki jih je treba izvajati v zvezi z divjimi pticami, da se na podlagi redno posodobljene ocene tveganja prispeva k znanju o grožnjah, ki jih predstavljajo divje ptice v zvezi s katerim koli virusom influence aviarnega izvora pri pticah.

| (8) | Glede na nedavne dogodke v zvezi z razširjenostjo HPAI H5H1 pri divjih pticah v Evropi je pomembno še bolj okrepiti nadzorne dejavnosti, pri tem pa upoštevati rezultate raziskav v državah članicah med leti 2003 in 2006 ter znanstveno delo Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) (9) v sodelovanju z znanstveno delovno skupino ORNIS Generalnega direktorata za okolje Evropske komisije. Navedena organa bosta nadaljevala z delom in rezultati bodo lahko prinesli nova spoznanja. |
| --- | --- |

(8)

Glede na nedavne dogodke v zvezi z razširjenostjo HPAI H5H1 pri divjih pticah v Evropi je pomembno še bolj okrepiti nadzorne dejavnosti, pri tem pa upoštevati rezultate raziskav v državah članicah med leti 2003 in 2006 ter znanstveno delo Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) (9) v sodelovanju z znanstveno delovno skupino ORNIS Generalnega direktorata za okolje Evropske komisije. Navedena organa bosta nadaljevala z delom in rezultati bodo lahko prinesli nova spoznanja.

| (9) | Pri izvajanju programov nadzora pri divjih pticah je treba v celoti upoštevati zahteve Direktive Sveta 79/409/EGS (10) o ohranjanju prosto živečih ptic. |
| --- | --- |

(9)

Pri izvajanju programov nadzora pri divjih pticah je treba v celoti upoštevati zahteve Direktive Sveta 79/409/EGS (10) o ohranjanju prosto živečih ptic.

| (10) | Odločba Komisije 2004/450/ES z dne 29. aprila 2004 o določitvi standardnih zahtev glede vsebine vlog za programe izkoreninjenja, spremljanja in nadzora živalskih bolezni, ki jih financira Skupnost (11) določa standardne zahteve glede vsebine vlog za programe izkoreninjenja, spremljanja in nadzora živalskih bolezni, ki jih financira Skupnost. |
| --- | --- |

(10)

Odločba Komisije 2004/450/ES z dne 29. aprila 2004 o določitvi standardnih zahtev glede vsebine vlog za programe izkoreninjenja, spremljanja in nadzora živalskih bolezni, ki jih financira Skupnost (11) določa standardne zahteve glede vsebine vlog za programe izkoreninjenja, spremljanja in nadzora živalskih bolezni, ki jih financira Skupnost.

| (11) | Ker Odločba 90/424/EGS zdaj določa, da se finančni prispevek Skupnosti dodeli za odhodke, ki jih imajo države članice pri financiranju nacionalnih programov za izkoreninjenje, spremljanje in nadzor nekaterih živalskih bolezni, vključno z aviarno influenco, lahko države članice v skladu s členom 24(2) Odločbe 90/424/EGS najpozneje do 30. aprila vsako leto Komisiji predložijo programe nadzora za aviarno influenco za finančni prispevek Skupnosti. Odločbo 2004/450/ES je treba spremeniti, da se določijo standardne zahteve glede vsebine vlog za financiranje programov nadzora za aviarno influenco s strani Skupnosti. |
| --- | --- |

(11)

Ker Odločba 90/424/EGS zdaj določa, da se finančni prispevek Skupnosti dodeli za odhodke, ki jih imajo države članice pri financiranju nacionalnih programov za izkoreninjenje, spremljanje in nadzor nekaterih živalskih bolezni, vključno z aviarno influenco, lahko države članice v skladu s členom 24(2) Odločbe 90/424/EGS najpozneje do 30. aprila vsako leto Komisiji predložijo programe nadzora za aviarno influenco za finančni prispevek Skupnosti. Odločbo 2004/450/ES je treba spremeniti, da se določijo standardne zahteve glede vsebine vlog za financiranje programov nadzora za aviarno influenco s strani Skupnosti.

| (12) | Odločbo 2004/450/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Odločbo 2004/450/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (13) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odobritev programov nadzora za aviarno influenco

Programi nadzora za aviarno influenco pri perutnini in divjih pticah, ki jih države članice izvedejo v skladu s členom 4(1) Direktive 2005/94/ES, ustrezajo smernicam iz prilog I in II k tej odločbi.

Člen 2

Spremembe Odločbe 2004/450/ES

Odločba 2004/450/ES se spremeni:

| 1. | Členu 1 se doda točka (c):






  „(c) | za živalske bolezni iz Priloge I, dela C, vsaj informacije, določene v Prilogi IV.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Členu 1 se doda točka (c):

„(c)

za živalske bolezni iz Priloge I, dela C, vsaj informacije, določene v Prilogi IV.“

| 2. | Prilogi I se doda del C:
  „DEL C
  Bolezen iz člena 1(c)
  aviarna influenca“. |
| --- | --- |

2.

Prilogi I se doda del C:

„DEL C

Bolezen iz člena 1(c)

aviarna influenca“.

| 3. | Doda se nova Priloga IV, katere besedilo je navedeno v Prilogi III k tej odločbi. |
| --- | --- |

3.

Doda se nova Priloga IV, katere besedilo je navedeno v Prilogi III k tej odločbi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 13. aprila 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Sveta 2006/965/ES (UL L 397, 30.12.2006, str. 22).

1

(2)  UL L 10, 14.1.2006, str. 16.

2

(3)  UL L 29, 2.2.2006, str. 37.

3

(4)  UL L 167, 22.6.1992, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/104/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 352).

4

(5)  UL L 213, 9.8.2002, str. 38.

5

(6)  UL L 32, 5.2.2004, str. 20. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2004/615/ES (UL L 278, 27.8.2004, str. 59).

6

(7)  UL L 164, 24.6.2005, str. 52. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2005/726/ES (UL L 273, 19.10.2005, str. 21).

7

(8)  UL L 46, 16.2.2006, str. 40.

8

(9)  Znanstveno mnenje o „Pticah selivkah in njihovi možni vlogi pri širjenju visoko patogene aviarne influence“ (EFSA, 12. maj 2006) in njegovo dopolnilo (11. december 2006).

9

(10)  UL L 103, 25.4.1979, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/105/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 368).

10

(11)  UL L 155, 30.4.2004, str. 90. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2006/282/ES (UL L 104, 13.4.2006, str. 40).

11

---

PRILOGA I

Smernice za izvajanje programov nadzora za aviarno influenco pri perutnini v državah članicah

A.   Cilji, splošne zahteve in merila za nadzor

A.1   Cilji

Namen serološkega nadzora za LPAI podtipov H5 in H7 pri perutnini je:

| 1. | odkrivanje subkliničnih okužb z LPAI podtipov H5 in H7 kot dopolnilo sistemom za zgodnje odkrivanje ter naknadno preprečevanje možnih mutacij teh virusov v HPAI; |
| --- | --- |

1.

odkrivanje subkliničnih okužb z LPAI podtipov H5 in H7 kot dopolnilo sistemom za zgodnje odkrivanje ter naknadno preprečevanje možnih mutacij teh virusov v HPAI;

| 2. | odkrivanje okužb z LPAI podtipov H5 in H7 pri natančno ciljanih populacijah perutnine s posebnim tveganjem za okužbo zaradi njihovega sistema reje ali dovzetnosti posebnih vrst; |
| --- | --- |

2.

odkrivanje okužb z LPAI podtipov H5 in H7 pri natančno ciljanih populacijah perutnine s posebnim tveganjem za okužbo zaradi njihovega sistema reje ali dovzetnosti posebnih vrst;

| 3. | prispevanje k potrjevanju statusa določene države, regije ali kompartmenta, da je prost(-a) aviarne influence, ki jo je treba prijaviti, v okviru mednarodne trgovine v skladu s pravili OIE. |
| --- | --- |

3.

prispevanje k potrjevanju statusa določene države, regije ali kompartmenta, da je prost(-a) aviarne influence, ki jo je treba prijaviti, v okviru mednarodne trgovine v skladu s pravili OIE.

A.2   Splošne zahteve in merila

| 1. | Vzorčenje se ne opravlja po 31. decembru leta izvajanja programa. Vzorčenje za perutnino zajema obdobje, ki ustreza obdobjem reje posameznih kategorij perutnine, kakor se zahteva. |
| --- | --- |

1.

Vzorčenje se ne opravlja po 31. decembru leta izvajanja programa. Vzorčenje za perutnino zajema obdobje, ki ustreza obdobjem reje posameznih kategorij perutnine, kakor se zahteva.

| 2. | Da se prihranijo sredstva, je priporočljivo uporabiti vzorce, zbrane v druge namene. |
| --- | --- |

2.

Da se prihranijo sredstva, je priporočljivo uporabiti vzorce, zbrane v druge namene.

| 3. | Testiranje vzorcev izvajajo nacionalni laboratoriji za aviarno influenco (NL) v državah članicah ali drugi laboratoriji, ki jih pooblastijo pristojni organi in ki so pod nadzorom NL. |
| --- | --- |

3.

Testiranje vzorcev izvajajo nacionalni laboratoriji za aviarno influenco (NL) v državah članicah ali drugi laboratoriji, ki jih pooblastijo pristojni organi in ki so pod nadzorom NL.

| 4. | Vsi rezultati (tako serološki kot virološki) se za primerjalno analizo pošljejo referenčnemu laboratoriju Skupnosti za aviarno influenco (CRL). Zagotoviti je treba dober pretok informacij. CRL zagotovi tehnično podporo in hrani povečano zalogo diagnostičnih reagentov. |
| --- | --- |

4.

Vsi rezultati (tako serološki kot virološki) se za primerjalno analizo pošljejo referenčnemu laboratoriju Skupnosti za aviarno influenco (CRL). Zagotoviti je treba dober pretok informacij. CRL zagotovi tehnično podporo in hrani povečano zalogo diagnostičnih reagentov.

| 5. | Vsi izolati virusa aviarne influence se pošljejo CRL v skladu z zakonodajo Skupnosti, razen če se odobri odstopanje v skladu z odstavkom 4 poglavja V (Diferencialna diagnoza) diagnostičnega priročnika k Odločbi 2006/437/ES (1). Virusi podtipa H5/H7 se pošljejo takoj in na njih se opravijo standardni karakterizacijski testi (nukleotidno sekvenciranje/IVPI) v skladu z diagnostičnim priročnikom. |
| --- | --- |

5.

Vsi izolati virusa aviarne influence se pošljejo CRL v skladu z zakonodajo Skupnosti, razen če se odobri odstopanje v skladu z odstavkom 4 poglavja V (Diferencialna diagnoza) diagnostičnega priročnika k Odločbi 2006/437/ES (1). Virusi podtipa H5/H7 se pošljejo takoj in na njih se opravijo standardni karakterizacijski testi (nukleotidno sekvenciranje/IVPI) v skladu z diagnostičnim priročnikom.

| 6. | Kadar koli je mogoče, NL pošljejo CRL pozitivne serume H5 ali H7, zbrane pri plojkokljunih, da se ustvari arhiv za lažji razvoj testov v prihodnosti. |
| --- | --- |

6.

Kadar koli je mogoče, NL pošljejo CRL pozitivne serume H5 ali H7, zbrane pri plojkokljunih, da se ustvari arhiv za lažji razvoj testov v prihodnosti.

B.   Nadzor aviarne influence pri perutnini

| 1. | Vsi pozitivni rezultati se na gospodarstvu preiščejo za nazaj, ugotovitve te preiskave pa se sporočijo Komisiji in CRL. |
| --- | --- |

1.

Vsi pozitivni rezultati se na gospodarstvu preiščejo za nazaj, ugotovitve te preiskave pa se sporočijo Komisiji in CRL.

| 2. | CRL zagotovi posebne postopke za spremljanje pošiljk materiala v CRL in poročevalne razpredelnice za zbiranje podatkov o nadzoru. V teh razpredelnicah se navedejo uporabljene laboratorijske metode testiranja. Pripravljene razpredelnice se uporabijo za predložitev rezultatov v enem samem dokumentu. |
| --- | --- |

2.

CRL zagotovi posebne postopke za spremljanje pošiljk materiala v CRL in poročevalne razpredelnice za zbiranje podatkov o nadzoru. V teh razpredelnicah se navedejo uporabljene laboratorijske metode testiranja. Pripravljene razpredelnice se uporabijo za predložitev rezultatov v enem samem dokumentu.

| 3. | Vzorci krvi za serološke preiskave se odvzamejo pri vseh vrstah perutnine, vključno s tistimi iz proste reje, pri čemer se odvzamejo najmanj 5 do 10 pticam (razen rac, gosi in prepelic) na gospodarstvo; če je na posestvu več hlevov, se vzorci odvzamejo iz različnih hlevov. V primeru več hlevov je treba količino vzorca na gospodarstvo ustrezno povečati. Priporoča se odvzem vsaj 5 ptic na hlev. |
| --- | --- |

3.

Vzorci krvi za serološke preiskave se odvzamejo pri vseh vrstah perutnine, vključno s tistimi iz proste reje, pri čemer se odvzamejo najmanj 5 do 10 pticam (razen rac, gosi in prepelic) na gospodarstvo; če je na posestvu več hlevov, se vzorci odvzamejo iz različnih hlevov. V primeru več hlevov je treba količino vzorca na gospodarstvo ustrezno povečati. Priporoča se odvzem vsaj 5 ptic na hlev.

| 4. | Vzorčenje se porazdeli po ozemlju celotne države članice, tako da vzorci lahko veljajo za reprezentativne za celotno državo članico, pri čemer je treba upoštevati naslednje:






  (a) | število gospodarstev za vzorčenje (razen rac, gosi in puranov); to število se določi tako, da se pri 95-odstotnem intervalu zaupanja zagotovi identifikacija vsaj enega okuženega gospodarstva, če je prevalenca okuženih gospodarstev vsaj 5-odstotna (glej razpredelnico 1); in |
| --- | --- | --- |

4.

Vzorčenje se porazdeli po ozemlju celotne države članice, tako da vzorci lahko veljajo za reprezentativne za celotno državo članico, pri čemer je treba upoštevati naslednje:

(a)

število gospodarstev za vzorčenje (razen rac, gosi in puranov); to število se določi tako, da se pri 95-odstotnem intervalu zaupanja zagotovi identifikacija vsaj enega okuženega gospodarstva, če je prevalenca okuženih gospodarstev vsaj 5-odstotna (glej razpredelnico 1); in

| (b) | število vzorčenih ptic iz vsakega gospodarstva se določi tako, da se zagotovi 95-odstotna verjetnost identifikacije vsaj ene okužene ptice, če je prevalenca seropozitivnih ptic ≥ 30-odstotna. |
| --- | --- |

(b)

število vzorčenih ptic iz vsakega gospodarstva se določi tako, da se zagotovi 95-odstotna verjetnost identifikacije vsaj ene okužene ptice, če je prevalenca seropozitivnih ptic ≥ 30-odstotna.

| 5. | Glede na oceno tveganja in posebno stanje v zadevni državi članici se pri načrtu vzorčenja upošteva tudi naslednje:






  (a) | vrste reje in z njimi povezana posebna tveganja, zlasti pri prosti reji, stalni prosti reji in dvoriščni reji, pri čemer se upoštevajo tudi drugi dejavniki, kot so različna starost živali, uporaba površinskih voda, sorazmerno daljša življenjska doba in prisotnost več kot ene vrste na gospodarstvu ali drugi pomembni dejavniki; |
| --- | --- | --- |

5.

Glede na oceno tveganja in posebno stanje v zadevni državi članici se pri načrtu vzorčenja upošteva tudi naslednje:

(a)

vrste reje in z njimi povezana posebna tveganja, zlasti pri prosti reji, stalni prosti reji in dvoriščni reji, pri čemer se upoštevajo tudi drugi dejavniki, kot so različna starost živali, uporaba površinskih voda, sorazmerno daljša življenjska doba in prisotnost več kot ene vrste na gospodarstvu ali drugi pomembni dejavniki;

| (b) | število vzorčenih gospodarstev za vzrejo puranov, rac in gosi se določi tako, da se pri 99-odstotnem intervalu zaupanja zagotovi identifikacija vsaj enega okuženega gospodarstva, če je prevalenca okuženih gospodarstev vsaj 5-odstotna (glej razpredelnico 2); |
| --- | --- |

(b)

število vzorčenih gospodarstev za vzrejo puranov, rac in gosi se določi tako, da se pri 99-odstotnem intervalu zaupanja zagotovi identifikacija vsaj enega okuženega gospodarstva, če je prevalenca okuženih gospodarstev vsaj 5-odstotna (glej razpredelnico 2);

| (c) | če je v državi članici precejšnje število gospodarstev za vzrejo divjih ptic, ratitov in prepelic, se ta vključijo v program. Pri prepelicah se vzorčijo samo odrasle ptice (ali nesnice) za vzrejo; |
| --- | --- |

(c)

če je v državi članici precejšnje število gospodarstev za vzrejo divjih ptic, ratitov in prepelic, se ta vključijo v program. Pri prepelicah se vzorčijo samo odrasle ptice (ali nesnice) za vzrejo;

| (d) | časovno obdobje vzorčenja se ujema s sezonsko rejo. Po potrebi pa se lahko vzorčenje na lokalni ravni prilagodi drugim izbranim obdobjem, v katerih lahko prisotnost drugih perutninskih gostiteljev na gospodarstvu pomeni večje tveganje za pojav bolezni; |
| --- | --- |

(d)

časovno obdobje vzorčenja se ujema s sezonsko rejo. Po potrebi pa se lahko vzorčenje na lokalni ravni prilagodi drugim izbranim obdobjem, v katerih lahko prisotnost drugih perutninskih gostiteljev na gospodarstvu pomeni večje tveganje za pojav bolezni;

| (e) | v primeru precejšnjega števila dvoriščnih jat se nadzor lahko razširi nanje; |
| --- | --- |

(e)

v primeru precejšnjega števila dvoriščnih jat se nadzor lahko razširi nanje;

| (f) | države članice, ki morajo izvajati vzorčenje za atipično kokošjo kugo, da ohranijo status države, v kateri se v skladu z Odločbo Komisije 94/327/ES (2) ne izvaja cepljenje proti atipični kokošji kugi, lahko te vzorce iz matičnih jat uporabijo za nadzor protiteles H5/H7. |
| --- | --- |

(f)

države članice, ki morajo izvajati vzorčenje za atipično kokošjo kugo, da ohranijo status države, v kateri se v skladu z Odločbo Komisije 94/327/ES (2) ne izvaja cepljenje proti atipični kokošji kugi, lahko te vzorce iz matičnih jat uporabijo za nadzor protiteles H5/H7.

Razpredelnica 1

Število gospodarstev, ki se vzorčijo za vsako kategorijo perutnine (razen gospodarstev za vzrejo puranov, rac in gosi)

| Število gospodarstev glede na kategorijo perutnine na državo članico | Število gospodarstev za vzorčenje |
| --- | --- |
| do vključno 34 | Vsa |
| 35–50 | 35 |
| 51–80 | 42 |
| 81–250 | 53 |
| > 250 | 60 |

Število gospodarstev glede na kategorijo perutnine na državo članico

Število gospodarstev za vzorčenje

do vključno 34

Vsa

35–50

35

51–80

42

81–250

53

> 250

60

Razpredelnica 2

Število gospodarstev za vzrejo puranov, rac in gosi za vzorčenje

| Število gospodarstev na državo članico | Število gospodarstev za vzorčenje |
| --- | --- |
| do vključno 46 | vsa |
| 47–60 | 47 |
| 61–100 | 59 |
| 101–350 | 80 |
| > 350 | 90 |

Število gospodarstev na državo članico

Število gospodarstev za vzorčenje

do vključno 46

vsa

47–60

47

61–100

59

101–350

80

> 350

90

C.   Posebne zahteve za odkrivanje okužb s podtipoma H5/H7 aviarne influence pri racah, goseh in prepelicah

| 1. | Krvni vzorci za serološko testiranje se po možnosti odvzamejo pticam, ki se redijo na prostem. |
| --- | --- |

1.

Krvni vzorci za serološko testiranje se po možnosti odvzamejo pticam, ki se redijo na prostem.

| 2. | Na vsakem izbranem gospodarstvu se za serološko testiranje odvzame 40–50 krvnih vzorcev. |
| --- | --- |

2.

Na vsakem izbranem gospodarstvu se za serološko testiranje odvzame 40–50 krvnih vzorcev.

| 3. | Če komercialnih jat ni, se nadzor lahko opravi na dvoriščnih jatah. |
| --- | --- |

3.

Če komercialnih jat ni, se nadzor lahko opravi na dvoriščnih jatah.

D.   Laboratorijsko testiranje

| 1. | Laboratorijski testi se izvajajo v skladu z diagnostičnim priročnikom za aviarno influenco (Odločba 2006/437/ES), ki določa postopke za potrditev in diferencialno diagnostiko aviarne influence (vključno s preiskavami serumov rac in gosi s testom inhibicije hemaglutinacije). |
| --- | --- |

1.

Laboratorijski testi se izvajajo v skladu z diagnostičnim priročnikom za aviarno influenco (Odločba 2006/437/ES), ki določa postopke za potrditev in diferencialno diagnostiko aviarne influence (vključno s preiskavami serumov rac in gosi s testom inhibicije hemaglutinacije).

| 2. | Če pa so predvideni laboratorijski testi, ki niso določeni v diagnostičnem priročniku za aviarno influenco niti opisani v Priročniku o kopenskih živalih OIE, države članice predložijo CRL potrebne podatke za ovrednotenje in hkrati predložijo svoj program Komisiji v odobritev. |
| --- | --- |

2.

Če pa so predvideni laboratorijski testi, ki niso določeni v diagnostičnem priročniku za aviarno influenco niti opisani v Priročniku o kopenskih živalih OIE, države članice predložijo CRL potrebne podatke za ovrednotenje in hkrati predložijo svoj program Komisiji v odobritev.

| 3. | Vse pozitivne serološke rezultate nacionalni laboratoriji za aviarno influenco potrdijo s testom inhibicije hemaglutinacije, in sicer z uporabo določenih sevov, ki jih priskrbi referenčni laboratorij Skupnosti za aviarno influenco:






  H5 | (a) | začetni test z Ostrich/Denmark/72420/96 (H5N2); |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Vse pozitivne serološke rezultate nacionalni laboratoriji za aviarno influenco potrdijo s testom inhibicije hemaglutinacije, in sicer z uporabo določenih sevov, ki jih priskrbi referenčni laboratorij Skupnosti za aviarno influenco:

H5

(a)

začetni test z Ostrich/Denmark/72420/96 (H5N2);

| (b) | testiranje vseh pozitivnih vzorcev z Duck/Denmark/64650/03 (H5N7), da se izloči navzkrižno reaktivno protitelo N2; |
| --- | --- |

(b)

testiranje vseh pozitivnih vzorcev z Duck/Denmark/64650/03 (H5N7), da se izloči navzkrižno reaktivno protitelo N2;

H7

| (a) | začetni test s Turkey/England/647/77 (H7N7); |
| --- | --- |

(a)

začetni test s Turkey/England/647/77 (H7N7);

| (b) | testiranje vseh pozitivnih vzorcev z African Starling/983/79 (H7N1), da se izloči navzkrižno reaktivno protitelo N7. |
| --- | --- |

(b)

testiranje vseh pozitivnih vzorcev z African Starling/983/79 (H7N1), da se izloči navzkrižno reaktivno protitelo N7.

---

(1)  UL L 237, 31.8.2006, str. 1.

(2)  UL L 146, 11.6.1994, str. 17.

---

PRILOGA II

Smernice za izvajanje programov nadzora za aviarno influenco pri divjih pticah v državah članicah

A.   Cilji, splošne zahteve in merila za nadzor

A1.   Cilji

Namen virološkega nadzora za aviarno influenco pri divjih pticah je določitev tveganja za pojav virusov aviarne influence (LPAI in HPAI) pri domači perutnini na naslednji način:

| — | zagotavljanje zgodnjega odkritja HPAI H5N1 s preiskavo povečane stopnje obolevnosti in smrtnosti pri divjih pticah, zlasti pri posameznih vrstah s „povečanim tveganjem“, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje zgodnjega odkritja HPAI H5N1 s preiskavo povečane stopnje obolevnosti in smrtnosti pri divjih pticah, zlasti pri posameznih vrstah s „povečanim tveganjem“,

| — | v primeru odkritja HPAI H5N1 pri divjih pticah se nadzor živih in mrtvih divjih ptic okrepi, da se ugotovi, ali so divje ptice drugih vrst lahko asimptomatski nosilci ali „vezni členi“ (glej del E te priloge), |
| --- | --- |

—

v primeru odkritja HPAI H5N1 pri divjih pticah se nadzor živih in mrtvih divjih ptic okrepi, da se ugotovi, ali so divje ptice drugih vrst lahko asimptomatski nosilci ali „vezni členi“ (glej del E te priloge),

| — | nadaljevanje „osnovnega“ nadzora različnih vrst prostoživečih ptic selivk kot del stalnega spremljanja virusov LPAI. Vzorčijo se predvsem plojkokljuni (vodne ptice) in pobrežniki (obrežne ptice in galebi), da se oceni, ali so nosilci virusov LPAI podtipov H5 in H7 (s čimer bi se v vsakem primeru odkril tudi morebiti prisoten HPAI H5N1 in drugi HPAI). Posebno pozornost je treba nameniti „vrstam s povečanim tveganjem“. |
| --- | --- |

—

nadaljevanje „osnovnega“ nadzora različnih vrst prostoživečih ptic selivk kot del stalnega spremljanja virusov LPAI. Vzorčijo se predvsem plojkokljuni (vodne ptice) in pobrežniki (obrežne ptice in galebi), da se oceni, ali so nosilci virusov LPAI podtipov H5 in H7 (s čimer bi se v vsakem primeru odkril tudi morebiti prisoten HPAI H5N1 in drugi HPAI). Posebno pozornost je treba nameniti „vrstam s povečanim tveganjem“.

A2.   Splošne zahteve in merila

| 1. | Vzorčenje se ne opravlja po 31. decembru leta izvajanja programa. |
| --- | --- |

1.

Vzorčenje se ne opravlja po 31. decembru leta izvajanja programa.

| 2. | Testiranje vzorcev izvajajo nacionalni laboratoriji za aviarno influenco (NL) v državah članicah ali drugi laboratoriji, ki jih pooblastijo pristojni organi in ki so pod nadzorom NL. |
| --- | --- |

2.

Testiranje vzorcev izvajajo nacionalni laboratoriji za aviarno influenco (NL) v državah članicah ali drugi laboratoriji, ki jih pooblastijo pristojni organi in ki so pod nadzorom NL.

| 3. | Vsi rezultati se za primerjalno analizo pošljejo referenčnemu laboratoriju Skupnosti za aviarno influenco (CRL). Zagotoviti je treba dober pretok informacij. CRL zagotovi tehnično podporo in hrani povečano zalogo diagnostičnih reagentov. |
| --- | --- |

3.

Vsi rezultati se za primerjalno analizo pošljejo referenčnemu laboratoriju Skupnosti za aviarno influenco (CRL). Zagotoviti je treba dober pretok informacij. CRL zagotovi tehnično podporo in hrani povečano zalogo diagnostičnih reagentov.

| 4. | Vsi izolati virusa aviarne influence pri divjih pticah se pošljejo CRL v skladu z zakonodajo Skupnosti, razen če se odobri odstopanje v skladu z diferencialno diagnozo iz odstavka 4 poglavja V diagnostičnega priročnika za aviarno influenco iz Odločbe 2006/437/ES. Virusi podtipa H5/H7 se pošljejo takoj in na njih se opravijo standardni karakterizacijski testi (nukleotidno sekvenciranje/IVPI) v skladu z omenjenim diagnostičnim priročnikom. |
| --- | --- |

4.

Vsi izolati virusa aviarne influence pri divjih pticah se pošljejo CRL v skladu z zakonodajo Skupnosti, razen če se odobri odstopanje v skladu z diferencialno diagnozo iz odstavka 4 poglavja V diagnostičnega priročnika za aviarno influenco iz Odločbe 2006/437/ES. Virusi podtipa H5/H7 se pošljejo takoj in na njih se opravijo standardni karakterizacijski testi (nukleotidno sekvenciranje/IVPI) v skladu z omenjenim diagnostičnim priročnikom.

B.   Nadzor aviarne influence pri divjih pticah

Načrt in izvajanje

Za pripravo načrta, pomoč pri ugotavljanju vrst in optimizacijo vzorčenja se zagotovi tesno sodelovanje med epidemiologi in ornitologi ter pristojnim organom za ohranjanje narave. Načrt nadzora se pri izboru vrst za vzorčenje prilagodi nacionalnim razmeram glede na prevladujoče vrste in velikost populacij ptic. Vzorčenje mora upoštevati sezonske dejavnike selitvenih vzorcev, ki se lahko v različnih državah članicah zelo razlikujejo. Upošteva se vedenje ptičjih vrst glede selitvenih poti, glavni habitati, družabnost posameznih ptičjih vrst in v kakšnem obsegu se družijo med seboj med selitvijo ter rezultati iz prejšnjega nadzora v obdobju 2003–2006. Poleg tega bo delovna skupina za nadzor aviarne influence pri divjih pticah, ki analizira nove podatke, ko postanejo dostopni, zagotavljala redne preglede in povratne informacije.

Za H5N1 HPAI bodo vsi navedeni dejavniki upoštevani glede na verjetnost izpostavljenosti divjih ptic okuženi perutnini in divjim pticam na območjih izbruha ter glede na verjetnost stika divjih ptic z domačo perutnino v sistemu reje perutnine v različnih državah članicah.

Za oceno navedenih verjetnosti lahko drevesa odločanja in razpredelnice iz mnenja EFSA (1), ki so bili pripravljeni v sodelovanju z Generalnim direktoratom za okolje Evropske komisije, zagotovijo učinkovito orodje za prilagoditev lokalnih ocen tveganj držav članic razvoju situacije na podlagi tesnega sodelovanja in izmenjave mnenj med državami članicami.

Potrebno je povezovanje z ustanovami za varovanje/opazovanje ptic in centri za obročkanje ptic. Po potrebi vzorčenje izvajajo lovci ali druge osebe z ornitološkim znanjem pod nadzorom osebja iz teh skupin/centrov.

| 1. | Pasivni nadzor bolnih in mrtvih divjih ptic je osredotočen na:






  (a) | območja s povečano stopnjo obolevnosti in smrtnosti pri divjih pticah; |
| --- | --- | --- |

1.

Pasivni nadzor bolnih in mrtvih divjih ptic je osredotočen na:

(a)

območja s povečano stopnjo obolevnosti in smrtnosti pri divjih pticah;

| (b) | območja blizu morja, jezer in vodnih poti, kjer so bile najdene mrtve ptice; zlasti kadar so ta območja v bližini farm domače perutnine; |
| --- | --- |

(b)

območja blizu morja, jezer in vodnih poti, kjer so bile najdene mrtve ptice; zlasti kadar so ta območja v bližini farm domače perutnine;

| (c) | ptice iz vrst s „povečanim tveganjem“, navedene v delu D, in druge divje ptice, ki živijo v njihovi neposredni bližini. |
| --- | --- |

(c)

ptice iz vrst s „povečanim tveganjem“, navedene v delu D, in druge divje ptice, ki živijo v njihovi neposredni bližini.

| 2. | Poleg tega se morajo preiskave živih in mrtvih divjih ptic na območjih, kjer so bili odkriti primeri H5N1, v najboljšem primeru osredotočiti na:






  (a) | divje ptice ali perutnino, da se morebiti ugotovijo asimptomatski nosilci; |
| --- | --- | --- |

2.

Poleg tega se morajo preiskave živih in mrtvih divjih ptic na območjih, kjer so bili odkriti primeri H5N1, v najboljšem primeru osredotočiti na:

(a)

divje ptice ali perutnino, da se morebiti ugotovijo asimptomatski nosilci;

| (b) | ptice z območij, ki so epidemiološko povezana s temi primeri; |
| --- | --- |

(b)

ptice z območij, ki so epidemiološko povezana s temi primeri;

| (c) | ptice, ki morda prihajajo v tesen stik z gospodarstvi z domačo perutnino (okuženo območje, ogroženo območje in del B), ki so lahko „vezni členi“, zlasti tiste iz dela E. |
| --- | --- |

(c)

ptice, ki morda prihajajo v tesen stik z gospodarstvi z domačo perutnino (okuženo območje, ogroženo območje in del B), ki so lahko „vezni členi“, zlasti tiste iz dela E.

| 3. | Aktivni nadzor živih in klinično zdravih in/ali klinično obolelih, poškodovanih ali ulovljenih (2) ptic je osredotočen na:






  (a) | ptice selivke iz reda plojkokljunov (vodne ptice) in pobrežnikov (obrežne ptice in galebi); |
| --- | --- | --- |

3.

Aktivni nadzor živih in klinično zdravih in/ali klinično obolelih, poškodovanih ali ulovljenih (2) ptic je osredotočen na:

(a)

ptice selivke iz reda plojkokljunov (vodne ptice) in pobrežnikov (obrežne ptice in galebi);

| (b) | območja, za katera sta ugotovljena koncentracija in mešanje velikega števila ptic selivk različnih vrst in zlasti kadar so ta območja v bližini farm domače perutnine; |
| --- | --- |

(b)

območja, za katera sta ugotovljena koncentracija in mešanje velikega števila ptic selivk različnih vrst in zlasti kadar so ta območja v bližini farm domače perutnine;

| (c) | izbor vrst s povečanim tveganjem (3). |
| --- | --- |

(c)

izbor vrst s povečanim tveganjem (3).

Postopki vzorčenja

| 1. | Brisi žrela in kloakalni brisi za virološke preiskave se odvzamejo od dozdevno zdravih prostoživečih ptic. Če je iz kakršnega koli razloga odvzem kloakalnih brisov pri živih pticah nepraktičen, so lahko previdno zbrani vzorci svežih iztrebkov nadomestna možnost. Vendar je treba na območjih, kjer se mešajo različne ptičje vrste, zagotoviti sledljivost. |
| --- | --- |

1.

Brisi žrela in kloakalni brisi za virološke preiskave se odvzamejo od dozdevno zdravih prostoživečih ptic. Če je iz kakršnega koli razloga odvzem kloakalnih brisov pri živih pticah nepraktičen, so lahko previdno zbrani vzorci svežih iztrebkov nadomestna možnost. Vendar je treba na območjih, kjer se mešajo različne ptičje vrste, zagotoviti sledljivost.

| 2. | Kloakalni brisi ali brisi sapnika/žrela in/ali tkiva (in sicer možgani, srce, pljuča, sapnik, ledvice in črevesje) divjih ptic, ki so bile najdene mrtve ali ustreljene, se vzorčijo za izolacijo virusa in molekularno detekcijo (PCR). |
| --- | --- |

2.

Kloakalni brisi ali brisi sapnika/žrela in/ali tkiva (in sicer možgani, srce, pljuča, sapnik, ledvice in črevesje) divjih ptic, ki so bile najdene mrtve ali ustreljene, se vzorčijo za izolacijo virusa in molekularno detekcijo (PCR).

| 3. | Posebno pozornost je treba nameniti shranjevanju in prevozu vzorcev. Brise je treba takoj ohladiti na ledu ali z zmrznjenimi hladilnimi vložki ter jih čim prej poslati v laboratorij. Vzorci se ne smejo zamrzniti, razen če je to nujno potrebno. Če je možno, je treba brise vstaviti v antibiotsko ali posebno virusno transportno gojišče, da so popolnoma potopljeni. Vstavitev vzorcev v transportno gojišče je dodaten ukrep poleg ohladitve in ne nadomestilo zanjo. Če takšno gojišče ni na voljo, je treba brise ponovno vstaviti v ovoj in jih poslati v suhem stanju. Če ni zagotovljen hitri prevoz do laboratorija v 48 urah (v transportnem gojišču pri 4 °C), se vzorci takoj zamrznejo, shranijo in prevažajo na suhem ledu. Na shranjevanje in prevoz vzorcev lahko vplivajo različni dejavniki, zato mora biti izbrani način ustrezen. |
| --- | --- |

3.

Posebno pozornost je treba nameniti shranjevanju in prevozu vzorcev. Brise je treba takoj ohladiti na ledu ali z zmrznjenimi hladilnimi vložki ter jih čim prej poslati v laboratorij. Vzorci se ne smejo zamrzniti, razen če je to nujno potrebno. Če je možno, je treba brise vstaviti v antibiotsko ali posebno virusno transportno gojišče, da so popolnoma potopljeni. Vstavitev vzorcev v transportno gojišče je dodaten ukrep poleg ohladitve in ne nadomestilo zanjo. Če takšno gojišče ni na voljo, je treba brise ponovno vstaviti v ovoj in jih poslati v suhem stanju. Če ni zagotovljen hitri prevoz do laboratorija v 48 urah (v transportnem gojišču pri 4 °C), se vzorci takoj zamrznejo, shranijo in prevažajo na suhem ledu. Na shranjevanje in prevoz vzorcev lahko vplivajo različni dejavniki, zato mora biti izbrani način ustrezen.

| 4. | Postopki vzorčenja se izvajajo v skladu z diagnostičnim priročnikom za aviarno influenco (Odločba 2006/437/ES), ki določa postopke za potrditev in diferencialno diagnostiko aviarne influence. |
| --- | --- |

4.

Postopki vzorčenja se izvajajo v skladu z diagnostičnim priročnikom za aviarno influenco (Odločba 2006/437/ES), ki določa postopke za potrditev in diferencialno diagnostiko aviarne influence.

C.   Laboratorijsko testiranje

| 1. | Laboratorijski testi se izvajajo v skladu z diagnostičnim priročnikom za aviarno influenco (Odločba 2006/437/ES), ki določa postopke za potrditev in diferencialno diagnostiko aviarne influence. |
| --- | --- |

1.

Laboratorijski testi se izvajajo v skladu z diagnostičnim priročnikom za aviarno influenco (Odločba 2006/437/ES), ki določa postopke za potrditev in diferencialno diagnostiko aviarne influence.

| 2. | Če so predvideni laboratorijski testi, ki niso določeni v diagnostičnem priročniku za aviarno influenco niti opisani v Priročniku o kopenskih živalih OIE, države članice predložijo CRL potrebne podatke za ovrednotenje in hkrati predložijo svoj program Komisiji v odobritev. |
| --- | --- |

2.

Če so predvideni laboratorijski testi, ki niso določeni v diagnostičnem priročniku za aviarno influenco niti opisani v Priročniku o kopenskih živalih OIE, države članice predložijo CRL potrebne podatke za ovrednotenje in hkrati predložijo svoj program Komisiji v odobritev.

| 3. | Vsi vzorci, zbrani med nadzorom aviarne influence pri divjih pticah, se testirajo v najkrajšem možnem času z molekularnimi tehnikami, če so na voljo, in v skladu z diagnostičnim priročnikom (Odločba 2006/437/ES). Ti testi se izvajajo le v laboratorijih, ki zagotavljajo kakovost in uporabljajo metode, ki jih priznava CRL za aviarno influenco. Poleg tega morajo uporabljene metode dati sprejemljive rezultate v nazadnje izvedenem primerjalnem krožnem testu nacionalnih laboratorijev. Priporočljivo je izvesti predhodni screening test z metodo M-gene PCR, s hitrim testom pozitivnih vzorcev na H5 (vendar v roku 2 tednov), v primeru pozitivnih rezultatov pa je treba v najkrajšem času opraviti analizo cepitvenega mesta, da se ugotovi, ali gre za visoko patogeno aviarno influenco (HPAI) ali nizko patogeno aviarno influenco (LPAI). Če se potrdi H5 HPAI, je treba hitro opraviti še analizo za določitev tipa N (čeprav se lahko s to analizo izloči samo N1). |
| --- | --- |

3.

Vsi vzorci, zbrani med nadzorom aviarne influence pri divjih pticah, se testirajo v najkrajšem možnem času z molekularnimi tehnikami, če so na voljo, in v skladu z diagnostičnim priročnikom (Odločba 2006/437/ES). Ti testi se izvajajo le v laboratorijih, ki zagotavljajo kakovost in uporabljajo metode, ki jih priznava CRL za aviarno influenco. Poleg tega morajo uporabljene metode dati sprejemljive rezultate v nazadnje izvedenem primerjalnem krožnem testu nacionalnih laboratorijev. Priporočljivo je izvesti predhodni screening test z metodo M-gene PCR, s hitrim testom pozitivnih vzorcev na H5 (vendar v roku 2 tednov), v primeru pozitivnih rezultatov pa je treba v najkrajšem času opraviti analizo cepitvenega mesta, da se ugotovi, ali gre za visoko patogeno aviarno influenco (HPAI) ali nizko patogeno aviarno influenco (LPAI). Če se potrdi H5 HPAI, je treba hitro opraviti še analizo za določitev tipa N (čeprav se lahko s to analizo izloči samo N1).

| 4. | V laboratoriju je dovoljeno združiti največ pet vzorcev, odvzetih pri isti vrsti v istem času in na istem kraju, če se lahko v primeru pozitivnih ugotovitev zagotovi identifikacija posameznih vzorcev in njihovo ponovno testiranje. |
| --- | --- |

4.

V laboratoriju je dovoljeno združiti največ pet vzorcev, odvzetih pri isti vrsti v istem času in na istem kraju, če se lahko v primeru pozitivnih ugotovitev zagotovi identifikacija posameznih vzorcev in njihovo ponovno testiranje.

| 5. | Serološki nadzor se ne uporablja za preiskave aviarne influence pri divjih pticah, ker pri seroloških metodah ni mogoče ločevati med sevi HP in LP, z ugotovitvijo protiteles pa se ne da določiti verjetne lokacije okužbe ptic. Vendar je serološki nadzor lahko pomemben za preučitev, pri katerih vrstah ptic stalnic ali selivk so (bili) virusi H5/H7 prevladujoči (ali endemični). Takšne analize lahko izvajajo samo specializirani laboratoriji z uporabo skrbno izbranih antigenov, ki zagotavljajo detekcijo protiteles, specifičnih za hemaglutinin (tj. da se prepreči možnost vpliva N-specifičnih protiteles). |
| --- | --- |

5.

Serološki nadzor se ne uporablja za preiskave aviarne influence pri divjih pticah, ker pri seroloških metodah ni mogoče ločevati med sevi HP in LP, z ugotovitvijo protiteles pa se ne da določiti verjetne lokacije okužbe ptic. Vendar je serološki nadzor lahko pomemben za preučitev, pri katerih vrstah ptic stalnic ali selivk so (bili) virusi H5/H7 prevladujoči (ali endemični). Takšne analize lahko izvajajo samo specializirani laboratoriji z uporabo skrbno izbranih antigenov, ki zagotavljajo detekcijo protiteles, specifičnih za hemaglutinin (tj. da se prepreči možnost vpliva N-specifičnih protiteles).

Seznam vrst divjih ptic s povečanim tveganjem glede aviarne influence (4)

| Splošno ime | Znanstveno ime |
| --- | --- |
| mali labod | Cygnus columbianus |
| labod pevec | Cygnus cygnus |
| labod grbec | Cygnus olor |
| Gosi |
| kratkokljuna gos | Anser brachyrhynchus |
| njivska gos | Anser fabalis |
| beločela gos (evropska rasa) | Anser albifrons albifrons |
| rdečenoga gos | Anser erythropus |
| siva gos | Anser anser |
| belolična gos | Branta leucopsis |
| grivasta gos | Branta bernicla |
| rdečevrata gos | Branta ruficollis |
| kanadska gos | Branta canadensis |
| Race |
| žvižgavka | Anas penelope |
| kreheljc | Anas crecca |
| mlakarica | Anas platyrhynchos |
| dolgorepa raca | Anas acuta |
| regeljc | Anas querquedula |
| žličarica | Anas clypeata |
| marmorna raca | Marmaronetta angustirostris |
| tatarska žvižgavka | Netta rufina |
| sivka | Aythya ferina |
| čopasta črnica | Aythya fuligula |
| Pobrežniki |
| priba | Vanellus vanellus |
| navadna prosenka | Pluvialis apricaria |
| črnorepi kljunač | Limosa limosa |
| togotnik | Philomachus pugnax |
| Galebi |
| rečni galeb | Larus ridibundus |
| sivi galeb | Larus canus |

Splošno ime

Znanstveno ime

mali labod

Cygnus columbianus

labod pevec

Cygnus cygnus

labod grbec

Cygnus olor

Gosi

kratkokljuna gos

Anser brachyrhynchus

njivska gos

Anser fabalis

beločela gos (evropska rasa)

Anser albifrons albifrons

rdečenoga gos

Anser erythropus

siva gos

Anser anser

belolična gos

Branta leucopsis

grivasta gos

Branta bernicla

rdečevrata gos

Branta ruficollis

kanadska gos

Branta canadensis

Race

žvižgavka

Anas penelope

kreheljc

Anas crecca

mlakarica

Anas platyrhynchos

dolgorepa raca

Anas acuta

regeljc

Anas querquedula

žličarica

Anas clypeata

marmorna raca

Marmaronetta angustirostris

tatarska žvižgavka

Netta rufina

sivka

Aythya ferina

čopasta črnica

Aythya fuligula

Pobrežniki

priba

Vanellus vanellus

navadna prosenka

Pluvialis apricaria

črnorepi kljunač

Limosa limosa

togotnik

Philomachus pugnax

Galebi

rečni galeb

Larus ridibundus

sivi galeb

Larus canus

Seznam ptic, ki živijo v bližini domače perutnine (5)

| Splošno ime | Znanstveno ime | Verjetnost stika s perutnino |
| --- | --- | --- |
| 1. skupina:   vrste, tesno povezane z rejo perutnine v Evropi |
| domača gos | Anser anser domesticus | visoka |
| mlakarica | Anas platyrhynchos | visoka |
| moškatna raca | Cairina moschata | visoka |
| domači golob | Columba livia | visoka |
| domači vrabec | Passer domesticus | visoka |
| 2. skupina:   vrste, ki lahko v severni Evropi delijo kmetijsko zemljišče z domačo perutnino |
| navadna prosenka | Pluvialis apricaria | nizka |
| priba | Vanellus vanellus | srednja |
| rečni galeb | Larus ridibundus | visoka |
| sivi galeb | Larus canus | visoka |
| srebrni galeb | Larus argentatus | nizka |
| grivar | Columba palumbus | visoka |
| turška grlica | Streptopelia decaocto | visoka |
| fazan | Phasianus colchicus | visoka |
| škrjanci | Alauda & Galerida spp. | nizka |
| cipe | | nizka |
| prave pastirice | | srednja |
| brinovka | Turdus pilaris | srednja |
| vinski drozg | Turdus iliacus | srednja |
| sraka | Pica pica | visoka |
| kavka | Corvus monedula | visoka |
| poljska vrana | Corvus frugilegus | srednja |
| črna vrana | Corvus corone | srednja |
| krokar | Corvus corax | nizka |
| škorec | Sturnus vulgaris | visoka |
| enobarvni škorec | Sturnus unicolor | visoka |
| domači vrabec | Passer domesticus | visoka |
| poljski vrabec | Passer montanus | visoka |
| ščinkavci | | srednja |
| strnadi | Miliaria, Emberiza spp. | srednja |
| 3. skupina:   vrste, ki lahko v severni Evropi delijo močvirje z domačimi vodnimi pticami |
| čaplje | Egretta spp. | nizka |
| čaplje | Ardea in druge spp. | srednja |
| veliki kormoran | Phalacrocorax carbo | srednja |
| štorklje | Ciconia spp. | nizka |
| labod grbec | Cygnus olor | srednja |
| siva gos | Anser anser | srednja |
| kanadska gos | Branta canadensis | nizka |
| race | Anas & Aythya spp. | nizka |
| mlakarica | Anas platyrhynchos | visoka |
| črna liska | Fulica atra | srednja |
| zelenonoga tukalica | Gallinula chloropus | srednja |

Splošno ime

Znanstveno ime

Verjetnost stika s perutnino

vrste, tesno povezane z rejo perutnine v Evropi

domača gos

Anser anser domesticus

visoka

mlakarica

Anas platyrhynchos

visoka

moškatna raca

Cairina moschata

visoka

domači golob

Columba livia

visoka

domači vrabec

Passer domesticus

visoka

vrste, ki lahko v severni Evropi delijo kmetijsko zemljišče z domačo perutnino

navadna prosenka

Pluvialis apricaria

nizka

priba

Vanellus vanellus

srednja

rečni galeb

Larus ridibundus

visoka

sivi galeb

Larus canus

visoka

srebrni galeb

Larus argentatus

nizka

grivar

Columba palumbus

visoka

turška grlica

Streptopelia decaocto

visoka

fazan

Phasianus colchicus

visoka

škrjanci

Alauda & Galerida spp.

nizka

cipe

nizka

prave pastirice

srednja

brinovka

Turdus pilaris

srednja

vinski drozg

Turdus iliacus

srednja

sraka

Pica pica

visoka

kavka

Corvus monedula

visoka

poljska vrana

Corvus frugilegus

srednja

črna vrana

Corvus corone

srednja

krokar

Corvus corax

nizka

škorec

Sturnus vulgaris

visoka

enobarvni škorec

Sturnus unicolor

visoka

domači vrabec

Passer domesticus

visoka

poljski vrabec

Passer montanus

visoka

ščinkavci

srednja

strnadi

Miliaria, Emberiza spp.

srednja

vrste, ki lahko v severni Evropi delijo močvirje z domačimi vodnimi pticami

čaplje

Egretta spp.

nizka

čaplje

Ardea in druge spp.

srednja

veliki kormoran

Phalacrocorax carbo

srednja

štorklje

Ciconia spp.

nizka

labod grbec

Cygnus olor

srednja

siva gos

Anser anser

srednja

kanadska gos

Branta canadensis

nizka

race

Anas & Aythya spp.

nizka

mlakarica

Anas platyrhynchos

visoka

črna liska

Fulica atra

srednja

zelenonoga tukalica

Gallinula chloropus

srednja

---

(1)  Znanstveno mnenje o „Pticah selivkah in njihovi možni vlogi pri širjenju visoko patogene aviarne influence“ (EFSA, 12. maj 2006).

(2)  Lov ob upoštevanju zahtev Direktive Sveta 79/409/EGS o ohranjanju prosto živečih ptic.

(3)  Izbor pripravi Generalni direktorat za okolje Evropske komisije.

(4)  Ta seznam ni izčrpen, ampak samo navaja vrste ptic selivk, ki lahko povzročijo veliko tveganje za pojav aviarne influence v Skupnosti zaradi selitvenega vzorca, ki vključuje območja, kjer se je H5N1 HPAI pojavil pri divjih pticah ali perutnini. Temelji na znanstvenem mnenju o „Pticah selivkah in njihovi možni vlogi pri širjenju visoko patogene aviarne influence“, ki ga je sprejel Svet za zdravje in dobro počutje živali pri EFSA dne 12. maja 2006, ter delu Odbora ORNIS in zunanjih izvajalcev Generalnega direktorata za okolje Evropske komisije. Vendar je seznam mogoče dopolniti na podlagi rezultatov nadaljnjih znanstvenih študij, ko bodo na voljo, in na podlagi ocen tveganja, ki jih bodo nacionalni organi izvedli ob upoštevanju svojih posebnih ornitoloških razmer.

(5)  Ta seznam ni izčrpen, ampak samo navaja evropske vrste ptic stalnic ali ptic selivk, ki živijo v bližini domače perutnine (zlasti v severozahodni Evropi) in lahko teoretično prenašajo HPAI H5N1 s potencialno asimptomatsko okuženih divjih ptic („veznih členov“). Temelji na znanstvenem mnenju o „Pticah selivkah in njihovi možni vlogi pri širjenju visoko patogene aviarne influence“, ki ga je sprejel Svet za zdravje in dobro počutje živali pri EFSA dne 12. maja 2006, ter delu Odbora ORNIS in zunanjih izvajalcev Generalnega direktorata za okolje Evropske komisije (GD ENV). Vendar je seznam mogoče dopolniti na podlagi rezultatov nadaljnjih znanstvenih študij, ko bodo na voljo. GD ENV je pooblastil zlasti Wetland International in EURING, da glede na izbruhe H5N1 v Evropi leta 2006 preučita, posodobita in razširita predhodno analizo vrst in območij s povečanim tveganjem in določita druge vrste ptic s povečanim tveganjem, ki bi lahko bile „vezni členi“ med divjimi pticami in perutnino in/ali ljudmi v različnih delih Evrope. Rezultati naj bi bili na voljo konec junija 2007.

(http://ec.europa.eu/environment/nature/nature_conservation/focus_wild_birds/avian_influenza/pdf/avian_influenza_report.pdf). Rezultat njunega dela bo veliko zanesljivejši predhodni seznam vrst s povečanim tveganjem in seznam tveganj stika s perutnino znotraj EU, s čimer bo zagotovljen bolj k ciljem usmerjen pristop.

---

PRILOGA III

„PRILOGA IV

Image

Image

Image

---

| 3.5.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/18

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 23. aprila 2007

o zaščitnih ukrepih v zvezi s kužno malokrvnostjo kopitarjev v Romuniji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1652)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/269/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (1) ter zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Kužna malokrvnost kopitarjev („EIA“) je virusna bolezen, ki prizadene samo živali iz družine Equidae. Okužba z EIA postane neočitna, če smrt ni posledica enega izmed akutnih kliničnih napadov. Inkubacijska doba ponavadi traja od enega do treh tednov, lahko pa tudi do treh mesecev. Okuženi kopitarji ostanejo kužni celo življenje in lahko okužbo prenesejo na ostale kopitarje. Prenaša se s krvjo okuženega kopitarja, najverjetneje preko krvosesnih obadov v maternico do zarodka, z uporabo kontaminiranih igel ali z infuzijo krvnih proizvodov, ki vsebujejo virus. |
| --- | --- |

(1)

Kužna malokrvnost kopitarjev („EIA“) je virusna bolezen, ki prizadene samo živali iz družine Equidae. Okužba z EIA postane neočitna, če smrt ni posledica enega izmed akutnih kliničnih napadov. Inkubacijska doba ponavadi traja od enega do treh tednov, lahko pa tudi do treh mesecev. Okuženi kopitarji ostanejo kužni celo življenje in lahko okužbo prenesejo na ostale kopitarje. Prenaša se s krvjo okuženega kopitarja, najverjetneje preko krvosesnih obadov v maternico do zarodka, z uporabo kontaminiranih igel ali z infuzijo krvnih proizvodov, ki vsebujejo virus.

| (2) | EIA je bolezen, ki jo je treba obvezno prijaviti v skladu s Prilogo A k Direktivi Sveta 90/426/EGS z dne 26. junija 1990 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki ureja premike in uvoz kopitarjev iz tretjih držav (2). Poleg tega Direktiva Sveta 82/894/EGS z dne 21. decembra 1982 o prijavljanju živalskih bolezni v Skupnosti (3) določa, da je treba o izbruhih EIA obvestiti Komisijo in ostale države članice preko sistema prijavljanja živalskih bolezni („ADNS“). |
| --- | --- |

(2)

EIA je bolezen, ki jo je treba obvezno prijaviti v skladu s Prilogo A k Direktivi Sveta 90/426/EGS z dne 26. junija 1990 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki ureja premike in uvoz kopitarjev iz tretjih držav (2). Poleg tega Direktiva Sveta 82/894/EGS z dne 21. decembra 1982 o prijavljanju živalskih bolezni v Skupnosti (3) določa, da je treba o izbruhih EIA obvestiti Komisijo in ostale države članice preko sistema prijavljanja živalskih bolezni („ADNS“).

| (3) | V členu 4(5) Direktive 90/426/EGS so predvidene omejitve glede premikanja kopitarjev z gospodarstev, kjer je bila prisotnost EIA potrjena, dokler po zakolu okuženih živali preostale živali negativno reagirajo na dva Cogginsova testa. |
| --- | --- |

(3)

V členu 4(5) Direktive 90/426/EGS so predvidene omejitve glede premikanja kopitarjev z gospodarstev, kjer je bila prisotnost EIA potrjena, dokler po zakolu okuženih živali preostale živali negativno reagirajo na dva Cogginsova testa.

| (4) | V nasprotju z ostalimi državami članicami je EIA v Romuniji endemična in se takojšen zakol okuženih kopitarjev ne izvaja dosledno. V ta namen je Romunija po vstopu v Evropsko unijo prostovoljno nadaljevala s smiselnim izvajanjem ustreznih ukrepov, ki so predvideni v Odločbi Komisije 2004/825/ES z dne 29. novembra 2004 o zaščitnih ukrepih v zvezi z uvozom kopitarjev iz Romunije (4). |
| --- | --- |

(4)

V nasprotju z ostalimi državami članicami je EIA v Romuniji endemična in se takojšen zakol okuženih kopitarjev ne izvaja dosledno. V ta namen je Romunija po vstopu v Evropsko unijo prostovoljno nadaljevala s smiselnim izvajanjem ustreznih ukrepov, ki so predvideni v Odločbi Komisije 2004/825/ES z dne 29. novembra 2004 o zaščitnih ukrepih v zvezi z uvozom kopitarjev iz Romunije (4).

| (5) | Zaradi trgovanja z živimi kopitarji, njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov lahko stanje bolezni v Romuniji ogrozi zdravje kopitarjev v Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi trgovanja z živimi kopitarji, njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov lahko stanje bolezni v Romuniji ogrozi zdravje kopitarjev v Skupnosti.

| (6) | Zato je primerno, da se sprejmejo zaščitni ukrepi, ki določajo poseben režim za premikanje in trgovanje s kopitarji, jajčnimi celicami in zarodki, ki prihajajo iz Romunije, da se zaščiti zdravje in dobro počutje kopitarjev v državah članicah. |
| --- | --- |

(6)

Zato je primerno, da se sprejmejo zaščitni ukrepi, ki določajo poseben režim za premikanje in trgovanje s kopitarji, jajčnimi celicami in zarodki, ki prihajajo iz Romunije, da se zaščiti zdravje in dobro počutje kopitarjev v državah članicah.

| (7) | Odločba Komisije 93/623/EGS z dne 20. oktobra 1993 o identifikacijskem dokumentu (potnem listu), ki spremlja registrirane kopitarje (5) in Odločba Komisije 2000/68/ES z dne 22. decembra 1999 o spremembi Odločbe 93/623/EGS in o vzpostavitvi identifikacije plemenskih kopitarjev (6) določata, da mora kopitarje med premiki in prevozom spremljati identifikacijski dokument. |
| --- | --- |

(7)

Odločba Komisije 93/623/EGS z dne 20. oktobra 1993 o identifikacijskem dokumentu (potnem listu), ki spremlja registrirane kopitarje (5) in Odločba Komisije 2000/68/ES z dne 22. decembra 1999 o spremembi Odločbe 93/623/EGS in o vzpostavitvi identifikacije plemenskih kopitarjev (6) določata, da mora kopitarje med premiki in prevozom spremljati identifikacijski dokument.

| (8) | Opremljanje s spričevalom za premike in prevoz kopitarjev je določeno v členu 8 Direktive 90/426/EGS. Zaradi izboljšanja sledljivosti registriranih kopitarjev z območij s prisotnostjo EIA v ostale države članice je treba potrdilo v skladu s Prilogo B k Direktivi 90/426/EGS zamenjati z veterinarskim spričevalom v skladu s Prilogo C k tej Direktivi. |
| --- | --- |

(8)

Opremljanje s spričevalom za premike in prevoz kopitarjev je določeno v členu 8 Direktive 90/426/EGS. Zaradi izboljšanja sledljivosti registriranih kopitarjev z območij s prisotnostjo EIA v ostale države članice je treba potrdilo v skladu s Prilogo B k Direktivi 90/426/EGS zamenjati z veterinarskim spričevalom v skladu s Prilogo C k tej Direktivi.

| (9) | V skladu z delom A poglavja II Priloge D k Direktivi Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega zavarovanja, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (7), Odločba Komisije 95/307/ES z dne 24. julija 1995 o vzorcih veterinarskih spričeval za živali za trgovanje s semenom kopitarjev (8) določa testiranje žrebcev za EIA, če je seme pobrano za trgovanje znotraj Skupnosti. Vendar je treba dopolniti pogoje zdravstvenega stanja živali, ki jih določa Odločba Komisije 95/294/ES z dne 24. julija 1995 o določitvi vzorca veterinarskega spričevala za trgovanje z jajčnimi celicami in zarodki kopitarjev (9) z zahtevanim testom EIA, če so jajčne celice in zarodki odvzeti od kobil iz Romunije. |
| --- | --- |

(9)

V skladu z delom A poglavja II Priloge D k Direktivi Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega zavarovanja, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (7), Odločba Komisije 95/307/ES z dne 24. julija 1995 o vzorcih veterinarskih spričeval za živali za trgovanje s semenom kopitarjev (8) določa testiranje žrebcev za EIA, če je seme pobrano za trgovanje znotraj Skupnosti. Vendar je treba dopolniti pogoje zdravstvenega stanja živali, ki jih določa Odločba Komisije 95/294/ES z dne 24. julija 1995 o določitvi vzorca veterinarskega spričevala za trgovanje z jajčnimi celicami in zarodki kopitarjev (9) z zahtevanim testom EIA, če so jajčne celice in zarodki odvzeti od kobil iz Romunije.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Zaščitni ukrepi v zvezi s kopitarji, ki prihajajo iz Romunije

1.   Romunija zagotovi, da kopitarji niso odpremljeni v druge države članice, razen če izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | Na vzorcu krvi, vzetem 30 dni pred odpošiljanjem, je bil opravljen Cogginsov test z negativnim rezultatom, test in rezultat pa sta bila vnesena v oddelek VII identifikacijskega dokumenta, določenega v odločbah 93/623/EGS in 2000/68/ES, ki žival spremlja med premiki; |
| --- | --- |

(a)

Na vzorcu krvi, vzetem 30 dni pred odpošiljanjem, je bil opravljen Cogginsov test z negativnim rezultatom, test in rezultat pa sta bila vnesena v oddelek VII identifikacijskega dokumenta, določenega v odločbah 93/623/EGS in 2000/68/ES, ki žival spremlja med premiki;

| (b) | spremlja jih veterinarsko spričevalo v skladu s Prilogo C k Direktivi 90/426/EGS, ki vsebuje dodatno besedilo:
  „Kopitarji v skladu z Odločbo Komisije 2007/269/ES“. |
| --- | --- |

(b)

spremlja jih veterinarsko spričevalo v skladu s Prilogo C k Direktivi 90/426/EGS, ki vsebuje dodatno besedilo:

„Kopitarji v skladu z Odločbo Komisije 2007/269/ES“.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja za kopitarje z gospodarstev izven Romunije, ki so ali v tranzitu na glavnih oseh in avtocestah ali se skozi Romunijo prevažajo neposredno in brez prekinitev v klavnico za takojšnji zakol.

3.   Romunija zagotovi, da jajčne celice in zarodki kopitarjev niso odpremljeni v druge države članice, razen če izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | pridobljeni so bili od kobil dajalk, na katerih je bil opravljen Cogginsov test, v vsakem primeru z negativnim rezultatom, in sicer na vzorcu krvi vsake kobile dajalke v obdobju 30 dni pred odvzemom jajčnih celic ali zarodkov v pošiljki; ter |
| --- | --- |

(a)

pridobljeni so bili od kobil dajalk, na katerih je bil opravljen Cogginsov test, v vsakem primeru z negativnim rezultatom, in sicer na vzorcu krvi vsake kobile dajalke v obdobju 30 dni pred odvzemom jajčnih celic ali zarodkov v pošiljki; ter

| (b) | pošiljko jajčnih celic ali zarodkov spremlja veterinarsko spričevalo v skladu s Prilogo k Odločbi 95/294/ES, ki vsebuje dodatno besedilo:
  „Jajčne celice ali zarodki v skladu z Odločbo Komisije 2007/269/ES“. |
| --- | --- |

(b)

pošiljko jajčnih celic ali zarodkov spremlja veterinarsko spričevalo v skladu s Prilogo k Odločbi 95/294/ES, ki vsebuje dodatno besedilo:

„Jajčne celice ali zarodki v skladu z Odločbo Komisije 2007/269/ES“.

4.   Romunija redno poroča Komisiji in ostalim državam članicam o razvoju EIA in ukrepih, ki jih izvaja za nadzor.

Člen 2

Uporaba

Ta odločba se začne uporabljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 23. aprila 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 315, 19.11.2002, str. 14).

1

(2)  UL L 224, 18.8.1990, str. 42. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/104/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 352).

2

(3)  UL L 378, 31.12.1982, str. 58. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 2004/216/ES (UL L 67, 5.3.2004, str. 27).

3

(4)  UL L 358, 3.12.2004, str. 18. Odločba, kakor je bila razveljavljena z Uredbo Komisije (ES) št. 1792/2006 (UL L 362, 20.12.2006, str. 1).

4

(5)  UL L 298, 3.12.1993, str. 45. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2000/68/ES (UL L 23, 28.1.2000, str. 72).

5

(6)  UL L 23, 28.1.2000, str. 72.

6

(7)  UL L 268, 14.9.1992, str. 54. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/68/ES (UL L 139, 30.4.2004, str. 321).

7

(8)  UL L 185, 4.8.1995, str. 58.

8

(9)  UL L 182, 2.8.1995, str. 27.

9

---

| 3.5.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/20

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 23. aprila 2007

o finančnem prispevku Skupnosti za nujne ukrepe za boj proti aviarni influenci na Nizozemskem leta 2006

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1746)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(2007/270/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti členov 3(3) in 3a(1) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 90/424/EGS določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Skupnosti za posebne veterinarske ukrepe, vključno z nujnimi ukrepi. Odločba 90/424/EGS, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2006/53/ES (2), določa finančni prispevek državam članicam za kritje nekaterih stroškov zaradi uvedbe ukrepov za izkoreninjenje aviarne influence. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 90/424/EGS določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Skupnosti za posebne veterinarske ukrepe, vključno z nujnimi ukrepi. Odločba 90/424/EGS, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2006/53/ES (2), določa finančni prispevek državam članicam za kritje nekaterih stroškov zaradi uvedbe ukrepov za izkoreninjenje aviarne influence.

| (2) | Do izbruhov aviarne influence na Nizozemskem je prišlo leta 2006. Pojav te bolezni pomeni resno nevarnost za populacijo perutnine v Skupnosti. Nizozemska je v skladu s členom 3a(2) Odločbe 90/424/EGS uvedla ukrepe za boj proti izbruhom te bolezni. |
| --- | --- |

(2)

Do izbruhov aviarne influence na Nizozemskem je prišlo leta 2006. Pojav te bolezni pomeni resno nevarnost za populacijo perutnine v Skupnosti. Nizozemska je v skladu s členom 3a(2) Odločbe 90/424/EGS uvedla ukrepe za boj proti izbruhom te bolezni.

| (3) | Plačilo finančnega prispevka Skupnosti se izvede pod pogojem, da so se načrtovani ukrepi dejansko že izvedli in da so pristojni organi Komisiji predložili vse potrebne informacije v določenih rokih. |
| --- | --- |

(3)

Plačilo finančnega prispevka Skupnosti se izvede pod pogojem, da so se načrtovani ukrepi dejansko že izvedli in da so pristojni organi Komisiji predložili vse potrebne informacije v določenih rokih.

| (4) | Uredba Komisije (ES) št. 349/2005 z dne 28. februarja 2005 o določitvi pravil v zvezi s financiranjem Skupnosti nujnih ukrepov in ukrepov za boj proti nekaterim živalskim boleznim iz Odločbe Sveta 90/424/EGS (3) po spremembi Odločbe 90/424/EGS z Odločbo 2006/53/ES ne zajema več aviarne influence. Zato je treba v tej odločbi izrecno določiti, da je pri dodelitvi finančnega prispevka Nizozemski treba upoštevati nekatera pravila iz Uredbe (ES) št. 349/2005. |
| --- | --- |

(4)

Uredba Komisije (ES) št. 349/2005 z dne 28. februarja 2005 o določitvi pravil v zvezi s financiranjem Skupnosti nujnih ukrepov in ukrepov za boj proti nekaterim živalskim boleznim iz Odločbe Sveta 90/424/EGS (3) po spremembi Odločbe 90/424/EGS z Odločbo 2006/53/ES ne zajema več aviarne influence. Zato je treba v tej odločbi izrecno določiti, da je pri dodelitvi finančnega prispevka Nizozemski treba upoštevati nekatera pravila iz Uredbe (ES) št. 349/2005.

| (5) | Člen 3a(3) Odločbe 90/424/EGS določa, da finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih imajo države članice. |
| --- | --- |

(5)

Člen 3a(3) Odločbe 90/424/EGS določa, da finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih imajo države članice.

| (6) | Nizozemska v celoti izpolnjuje tehnične in administrativne obveznosti iz členov 3(3) in 3a(2) Odločbe 90/424/EGS. Nizozemska je 30. avgusta 2006 Komisiji posredovala podatke o stroških, ki jih je imela zaradi izbruha bolezni, in je tudi potem nadaljevala s posredovanjem vseh potrebnih informacij o stroških odškodnin in odhodkih iz poslovanja. |
| --- | --- |

(6)

Nizozemska v celoti izpolnjuje tehnične in administrativne obveznosti iz členov 3(3) in 3a(2) Odločbe 90/424/EGS. Nizozemska je 30. avgusta 2006 Komisiji posredovala podatke o stroških, ki jih je imela zaradi izbruha bolezni, in je tudi potem nadaljevala s posredovanjem vseh potrebnih informacij o stroških odškodnin in odhodkih iz poslovanja.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Finančni prispevek Skupnosti

1.   Finančni prispevek Skupnosti za kritje stroškov, ki jih je Nizozemska imela zaradi uvedbe ukrepov za boj proti aviarni influenci iz člena 3a(2) Odločbe 90/424/EGS leta 2006, se navedeni državi članici lahko dodeli.

Navedeni finančni prispevek znaša 50 % stroškov, upravičenih do financiranja Skupnosti.

2.   Za namene te odločbe se smiselno uporabljajo členi 2 do 5, člena 7 in 8, člen 9(2), (3) in (4) ter člen 10 Uredbe (ES) št. 349/2005.

Člen 2

Naslovnik

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 23. aprila 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 29, 2.2.2006, str. 37.

2

(3)  UL L 55, 1.3.2005, str. 12.

3

---

| 3.5.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/22

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 23. aprila 2007

o finančnem prispevku Skupnosti h konferenci OIE z naslovom „Na poti k izkoreninjenju stekline v Evraziji“ v letu 2007

(2007/271/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 20 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 90/424/EGS določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Skupnosti za posebne veterinarske ukrepe, vključno s tehničnimi in znanstvenimi ukrepi. Skupnost mora zlasti sprejeti tehnične in znanstvene ukrepe, ki so potrebni za razvoj zakonodaje Skupnosti in izobraževanja oziroma usposabljanja na področju veterine, državam članicam oziroma mednarodnim organizacijam pa pomagati pri sprejemu teh ukrepov. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 90/424/EGS določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Skupnosti za posebne veterinarske ukrepe, vključno s tehničnimi in znanstvenimi ukrepi. Skupnost mora zlasti sprejeti tehnične in znanstvene ukrepe, ki so potrebni za razvoj zakonodaje Skupnosti in izobraževanja oziroma usposabljanja na področju veterine, državam članicam oziroma mednarodnim organizacijam pa pomagati pri sprejemu teh ukrepov.

| (2) | Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE) je prevzela pobudo za organizacijo obsežne konference z naslovom „Na poti k izkoreninjenju stekline v Evraziji“, ki bo maja 2007 v Parizu („konferenca OIE“). Ker je cilj konference OIE nadalje razviti priporočila konference, ki jo je OIE organizirala leta 2005 v Kijevu, ima OIE dejanski monopol iz člena 168(c) Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2); razpis za zbiranje predlogov ni potreben. |
| --- | --- |

(2)

Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE) je prevzela pobudo za organizacijo obsežne konference z naslovom „Na poti k izkoreninjenju stekline v Evraziji“, ki bo maja 2007 v Parizu („konferenca OIE“). Ker je cilj konference OIE nadalje razviti priporočila konference, ki jo je OIE organizirala leta 2005 v Kijevu, ima OIE dejanski monopol iz člena 168(c) Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2); razpis za zbiranje predlogov ni potreben.

| (3) | Steklina je pri divjadi, ki je vir okužbe pri drugih živalih in s tem predstavlja resno grožnjo zdravju ljudi, že dolgo prisotna v več državah članicah, ki so začele izvajati programe za izkoreninjenje okužbe in oralno cepljenje divjadi. S temi ukrepi so bolezen v nekaterih državah članicah izkoreninili, vendar je še vedno prisotna drugod, kjer se je izvajanje programov za izkoreninjenje začelo pozneje. |
| --- | --- |

(3)

Steklina je pri divjadi, ki je vir okužbe pri drugih živalih in s tem predstavlja resno grožnjo zdravju ljudi, že dolgo prisotna v več državah članicah, ki so začele izvajati programe za izkoreninjenje okužbe in oralno cepljenje divjadi. S temi ukrepi so bolezen v nekaterih državah članicah izkoreninili, vendar je še vedno prisotna drugod, kjer se je izvajanje programov za izkoreninjenje začelo pozneje.

| (4) | Dokler steklina ne bo popolnoma izkoreninjena, je treba nadaljevati z izvajanjem navedenih programov. Poleg tega bo programe treba še naprej izvajati v državah članicah, ki mejijo na tretje države, kjer je steklina pri divjadi še vedno prisotna. |
| --- | --- |

(4)

Dokler steklina ne bo popolnoma izkoreninjena, je treba nadaljevati z izvajanjem navedenih programov. Poleg tega bo programe treba še naprej izvajati v državah članicah, ki mejijo na tretje države, kjer je steklina pri divjadi še vedno prisotna.

| (5) | Zaradi zdravja živali je treba spodbujati vse ukrepe, ki bi lahko podprli politično odločanje v prid nadzora nad steklino in njenega izkoreninjenja v Vzhodni Evropi in Srednji Aziji. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi zdravja živali je treba spodbujati vse ukrepe, ki bi lahko podprli politično odločanje v prid nadzora nad steklino in njenega izkoreninjenja v Vzhodni Evropi in Srednji Aziji.

| (6) | Na podlagi ugotovitev konference OIE bi lahko izboljšali veljavno zakonodajo ter razvoj izobraževanja in usposabljanja na področju veterine v sodelujočih državah. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi ugotovitev konference OIE bi lahko izboljšali veljavno zakonodajo ter razvoj izobraževanja in usposabljanja na področju veterine v sodelujočih državah.

| (7) | Zato je primerno, da je konferenca OIE deležna finančnega prispevka Skupnosti. Treba je določiti najvišji znesek in stopnjo tega prispevka. Finančni prispevek Skupnosti se izplača iz proračunske vrstice 17 04 02 01. |
| --- | --- |

(7)

Zato je primerno, da je konferenca OIE deležna finančnega prispevka Skupnosti. Treba je določiti najvišji znesek in stopnjo tega prispevka. Finančni prispevek Skupnosti se izplača iz proračunske vrstice 17 04 02 01.

| (8) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SKLENILA:

Edini člen

Svetovni organizaciji za zdravje živali (OIE) se za izvedbo konference z naslovom „Na poti k izkoreninjenju stekline v Evraziji“, ki bo maja 2007 v Parizu, za konferenčni tehnični in znanstveni material dodeli finančni prispevek Skupnosti iz člena 19 Odločbe 90/424/EGS v višini največ 25 % upravičenih stroškov in do najvišjega zneska 50 000 EUR.

V Bruslju, 23. aprila 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1248/2006 (UL L 227, 19.8.2006, str. 3).

2

---

| 3.5.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/24 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/24

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 25. aprila 2007

o finančnem prispevku Skupnosti za nujne ukrepe za boj proti aviarni influenci v Združenem kraljestvu leta 2006

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1785)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(2007/272/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti členov 3(3) in 3a(1) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 90/424/EGS določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Skupnosti za posebne veterinarske ukrepe, vključno z nujnimi ukrepi. Odločba 90/424/EGS, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2006/53/ES (2), določa finančni prispevek državam članicam za kritje nekaterih stroškov zaradi uvedbe ukrepov za izkoreninjenje aviarne influence. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 90/424/EGS določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Skupnosti za posebne veterinarske ukrepe, vključno z nujnimi ukrepi. Odločba 90/424/EGS, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2006/53/ES (2), določa finančni prispevek državam članicam za kritje nekaterih stroškov zaradi uvedbe ukrepov za izkoreninjenje aviarne influence.

| (2) | Do izbruhov aviarne influence v Združenem kraljestvu je prišlo leta 2006. Pojav te bolezni pomeni resno nevarnost za populacijo perutnine v Skupnosti. Združeno kraljestvo je v skladu s členom 3a(2) Odločbe 90/424/EGS uvedlo ukrepe za boj proti izbruhom te bolezni. |
| --- | --- |

(2)

Do izbruhov aviarne influence v Združenem kraljestvu je prišlo leta 2006. Pojav te bolezni pomeni resno nevarnost za populacijo perutnine v Skupnosti. Združeno kraljestvo je v skladu s členom 3a(2) Odločbe 90/424/EGS uvedlo ukrepe za boj proti izbruhom te bolezni.

| (3) | Plačilo finančnega prispevka Skupnosti se izvede pod pogojem, da so se načrtovani ukrepi dejansko že izvedli in da so pristojni organi Komisiji predložili vse potrebne informacije v določenih rokih. |
| --- | --- |

(3)

Plačilo finančnega prispevka Skupnosti se izvede pod pogojem, da so se načrtovani ukrepi dejansko že izvedli in da so pristojni organi Komisiji predložili vse potrebne informacije v določenih rokih.

| (4) | Uredba Komisije (ES) št. 349/2005 z dne 28. februarja 2005 o določitvi pravil v zvezi s financiranjem Skupnosti nujnih ukrepov in ukrepov za boj proti nekaterim živalskim boleznim iz Odločbe Sveta 90/424/EGS (3) po spremembi Odločbe 90/424/EGS z Odločbo 2006/53/ES ne zajema več aviarne influence. Zato je treba v tej odločbi izrecno določiti, da je pri dodelitvi finančnega prispevka Združenemu kraljestvu treba upoštevati nekatera pravila iz Uredbe (ES) št. 349/2005. |
| --- | --- |

(4)

Uredba Komisije (ES) št. 349/2005 z dne 28. februarja 2005 o določitvi pravil v zvezi s financiranjem Skupnosti nujnih ukrepov in ukrepov za boj proti nekaterim živalskim boleznim iz Odločbe Sveta 90/424/EGS (3) po spremembi Odločbe 90/424/EGS z Odločbo 2006/53/ES ne zajema več aviarne influence. Zato je treba v tej odločbi izrecno določiti, da je pri dodelitvi finančnega prispevka Združenemu kraljestvu treba upoštevati nekatera pravila iz Uredbe (ES) št. 349/2005.

| (5) | Člen 3a(3) Odločbe 90/424/EGS določa, da finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih imajo države članice. |
| --- | --- |

(5)

Člen 3a(3) Odločbe 90/424/EGS določa, da finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih imajo države članice.

| (6) | Združeno kraljestvo v celoti izpolnjuje tehnične in administrativne obveznosti iz členov 3(3) in 3a(2) Odločbe 90/424/EGS. Združeno kraljestvo je 2. junija 2006 Komisiji posredovalo podatke o stroških, ki jih je imelo zaradi izbruha bolezni, in je tudi potem nadaljevalo s posredovanjem vseh potrebnih informacij o stroških odškodnin in odhodkih iz poslovanja. |
| --- | --- |

(6)

Združeno kraljestvo v celoti izpolnjuje tehnične in administrativne obveznosti iz členov 3(3) in 3a(2) Odločbe 90/424/EGS. Združeno kraljestvo je 2. junija 2006 Komisiji posredovalo podatke o stroških, ki jih je imelo zaradi izbruha bolezni, in je tudi potem nadaljevalo s posredovanjem vseh potrebnih informacij o stroških odškodnin in odhodkih iz poslovanja.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Finančni prispevek Skupnosti

1.   Finančni prispevek Skupnosti za kritje stroškov, ki jih je Združeno kraljestvo imelo zaradi uvedbe ukrepov za boj proti aviarni influenci iz člena 3a(2) Odločbe 90/424/EGS leta 2006, se navedeni državi članici lahko dodeli.

Navedeni finančni prispevek znaša 50 % stroškov, upravičenih do financiranja Skupnosti.

2.   Za namene te odločbe se smiselno uporabljajo členi 2 do 5, člena 7 in 8, člen 9(2), (3) in (4) ter člen 10 Uredbe (ES) št. 349/2005.

Člen 2

Naslovnik

Ta odločba je naslovljena na Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.

V Bruslju, 25. aprila 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 29, 2.2.2006, str. 37.

2

(3)  UL L 55, 1.3.2005, str. 12.

3

---

| 3.5.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/26

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 25. aprila 2007

o finančnem prispevku Skupnosti za nujne ukrepe za boj proti aviarni influenci v Nemčiji leta 2006

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1786)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(2007/273/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti členov 3(3) in 3a(1) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 90/424/EGS določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Skupnosti za posebne veterinarske ukrepe, vključno z nujnimi ukrepi. Odločba 90/424/EGS, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2006/53/ES (2), določa finančni prispevek državam članicam za kritje nekaterih stroškov zaradi uvedbe ukrepov za izkoreninjenje aviarne influence. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 90/424/EGS določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Skupnosti za posebne veterinarske ukrepe, vključno z nujnimi ukrepi. Odločba 90/424/EGS, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2006/53/ES (2), določa finančni prispevek državam članicam za kritje nekaterih stroškov zaradi uvedbe ukrepov za izkoreninjenje aviarne influence.

| (2) | Do izbruhov aviarne influence v Nemčiji je prišlo leta 2006. Pojav te bolezni pomeni resno nevarnost za populacijo perutnine v Skupnosti. Nemčija je v skladu s členom 3a(2) Odločbe 90/424/EGS uvedla ukrepe za boj proti izbruhom te bolezni. |
| --- | --- |

(2)

Do izbruhov aviarne influence v Nemčiji je prišlo leta 2006. Pojav te bolezni pomeni resno nevarnost za populacijo perutnine v Skupnosti. Nemčija je v skladu s členom 3a(2) Odločbe 90/424/EGS uvedla ukrepe za boj proti izbruhom te bolezni.

| (3) | Plačilo finančnega prispevka Skupnosti se izvede pod pogojem, da so se načrtovani ukrepi dejansko že izvedli in da so pristojni organi Komisiji predložili vse potrebne informacije v določenih rokih. |
| --- | --- |

(3)

Plačilo finančnega prispevka Skupnosti se izvede pod pogojem, da so se načrtovani ukrepi dejansko že izvedli in da so pristojni organi Komisiji predložili vse potrebne informacije v določenih rokih.

| (4) | Uredba Komisije (ES) št. 349/2005 z dne 28. februarja 2005 o določitvi pravil v zvezi s financiranjem Skupnosti nujnih ukrepov in ukrepov za boj proti nekaterim živalskim boleznim iz Odločbe Sveta 90/424/EGS (3) po spremembi Odločbe 90/424/EGS z Odločbo 2006/53/ES ne zajema več aviarne influence. Zato je treba v tej odločbi izrecno določiti, da je pri dodelitvi finančnega prispevka Nemčiji treba upoštevati nekatera pravila iz Uredbe (ES) št. 349/2005. |
| --- | --- |

(4)

Uredba Komisije (ES) št. 349/2005 z dne 28. februarja 2005 o določitvi pravil v zvezi s financiranjem Skupnosti nujnih ukrepov in ukrepov za boj proti nekaterim živalskim boleznim iz Odločbe Sveta 90/424/EGS (3) po spremembi Odločbe 90/424/EGS z Odločbo 2006/53/ES ne zajema več aviarne influence. Zato je treba v tej odločbi izrecno določiti, da je pri dodelitvi finančnega prispevka Nemčiji treba upoštevati nekatera pravila iz Uredbe (ES) št. 349/2005.

| (5) | Člen 3a(3) Odločbe 90/424/EGS določa, da finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih imajo države članice. |
| --- | --- |

(5)

Člen 3a(3) Odločbe 90/424/EGS določa, da finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih imajo države članice.

| (6) | Nemčija v celoti izpolnjuje tehnične in administrativne obveznosti iz členov 3(3) in 3a(2) Odločbe 90/424/EGS. Nemčija je 14. marca 2006 Komisiji posredovala podatke o stroških, ki jih je imela zaradi izbruha bolezni, in je tudi potem nadaljevala s posredovanjem vseh potrebnih informacij o stroških odškodnin in odhodkih iz poslovanja. |
| --- | --- |

(6)

Nemčija v celoti izpolnjuje tehnične in administrativne obveznosti iz členov 3(3) in 3a(2) Odločbe 90/424/EGS. Nemčija je 14. marca 2006 Komisiji posredovala podatke o stroških, ki jih je imela zaradi izbruha bolezni, in je tudi potem nadaljevala s posredovanjem vseh potrebnih informacij o stroških odškodnin in odhodkih iz poslovanja.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Finančni prispevek Skupnosti

1.   Finančni prispevek Skupnosti za kritje stroškov, ki jih je Nemčija imela zaradi uvedbe ukrepov za boj proti aviarni influenci iz člena 3a(2) Odločbe 90/424/EGS leta 2006, se navedeni državi članici lahko dodeli.

Navedeni finančni prispevek znaša 50 % stroškov, upravičenih do financiranja Skupnosti.

2.   Za namene te odločbe se smiselno uporabljajo členi 2 do 5, člena 7 in 8, člen 9(2), (3) in (4) ter člen 10 Uredbe (ES) št. 349/2005.

Člen 2

Naslovnik

Ta odločba je naslovljena na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 25. aprila 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 29, 2.2.2006, str. 37.

2

(3)  UL L 55, 1.3.2005, str. 12.

3

---

SPORAZUMI

Svet

| 3.5.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/28

---

Obvestilo o datumu začetka veljavnosti Sporazuma o partnerstvu na področju ribištva med Evropsko skupnostjo in Federativnimi državami Mikronezije (1)

Evropska skupnost in vlada Federativnih držav Mikronezije sta 20. septembra 2006 oziroma 26. februarja 2007 druga drugo uradno obvestili o zaključku postopkov, potrebnih za začetek veljavnosti sporazuma.

Sporazum je zato v skladu s svojim členom 16 začel veljati 26. februarja 2007.

---

(1)  UL L 151, 6.6.2006, str. 1.

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 3.5.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/29

---

SKLEP SVETA 2007/274/PNZ

z dne 23. aprila 2007

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Vlado Združenih držav Amerike o varnosti tajnih podatkov

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 24 in 38 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila predsedstva,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je na zasedanju 27. in 28. novembra 2003 sklenil, da bo v skladu s členoma 24 in 38 Pogodbe o Evropski uniji pooblastil predsedstvo, ki mu pomaga generalni sekretar/visoki predstavnik, za začetek pogajanj z nekaterimi tretjimi državami, z namenom da Evropska unija z njimi sklene sporazume o varnostnih postopkih za izmenjavo tajnih podatkov. |
| --- | --- |

(1)

Svet je na zasedanju 27. in 28. novembra 2003 sklenil, da bo v skladu s členoma 24 in 38 Pogodbe o Evropski uniji pooblastil predsedstvo, ki mu pomaga generalni sekretar/visoki predstavnik, za začetek pogajanj z nekaterimi tretjimi državami, z namenom da Evropska unija z njimi sklene sporazume o varnostnih postopkih za izmenjavo tajnih podatkov.

| (2) | Na podlagi tega pooblastila za začetek pogajanj je predsedstvo ob pomoči generalnega sekretarja/visokega predstavnika izpogajalo Sporazum z Vlado Združenih držav Amerike o varnosti tajnih podatkov. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi tega pooblastila za začetek pogajanj je predsedstvo ob pomoči generalnega sekretarja/visokega predstavnika izpogajalo Sporazum z Vlado Združenih držav Amerike o varnosti tajnih podatkov.

| (3) | Sporazum bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Sporazum bi bilo treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum med Evropsko unijo in Vlado Združenih držav Amerike o varnosti tajnih podatkov se odobri v imenu Evropske unije.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis Sporazuma, ki bo za Evropsko unijo zavezujoč.

Člen 3

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 23. aprila 2007

Za Svet

Predsednik

F.-W. STEINMEIER

---

PREVOD

SPORAZUM

med Evropsko unijo in Vlado Združenih držav Amerike o varnosti tajnih podatkov

VLADA ZDRUŽENIH DRŽAV AMERIKE, v nadaljnjem besedilu „Vlada ZDA“,

in

EVROPSKA UNIJA, v nadaljnjem besedilu „EU“,

STA SE –

OB UPOŠTEVANJU, da imata Vlada ZDA in EU v vseh pogledih enake cilje glede krepitve lastne varnosti in glede zagotavljanja visoke stopnje varnosti njunim državljanom na območju varnosti;

OB UPOŠTEVANJU, da Vlada ZDA in EU soglašata, da bi bilo medsebojna posvetovanja in sodelovanje treba razvijati na osnovi vprašanj skupnega interesa, povezanih z varnostjo;

OB UPOŠTEVANJU, da v zvezi s tem obstaja stalna potreba po izmenjavi tajnih podatkov med Vlado ZDA in EU;

OB PRIZNAVANJU, da bi bil zaradi celovitega in učinkovitega posvetovanja ter sodelovanja lahko potreben dostop do tajnih podatkov Vlade ZDA in EU, kakor tudi izmenjava tajnih podatkov med Vlado ZDA in EU;

OB ZAVEDANJU, da takšen dostop do tajnih podatkov in njihova izmenjava zahtevata primerne varnostne ukrepe –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta sporazum se uporablja za tajne podatke, ki si jih pogodbenici medsebojno posredujeta ali izmenjata.

2.   Obe pogodbenici v skladu s pogoji, določenimi v tem sporazumu, in v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi varujeta tajne podatke, ki jih prejmeta od druge pogodbenice, predvsem pred razkritjem nepooblaščenim osebam.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1.   V tem sporazumu „EU“ pomeni Svet Evropske unije (v nadaljnjem besedilu „Svet“), Generalnega sekretarja/Visokega predstavnika in generalni sekretariat Sveta in Komisijo Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Evropska komisija“).

2.   V tem sporazumu „tajni podatki“ pomenijo podatke in gradivo, za katere velja ta sporazum in (i) katerih razkritje nepooblaščenim osebam bi lahko v različni meri škodilo interesom Vlade ZDA oziroma EU ali ene ali več njenih držav članic; (ii) ki jih je treba varovati pred razkritjem nepooblaščenim osebam zaradi varnostnih interesov Vlade ZDA oziroma EU; in (iii) ki nosijo oznako tajnosti, ki jim jo je dodelila Vlada ZDA oziroma EU. Podatki so lahko v ustni, vizualni, elektronski, magnetni ali dokumentarni obliki ali v obliki gradiva, vključno z opremo ali tehnologijo.

Člen 3

Oznake tajnosti

1.   Tajni podatki se označujejo:

| (a) | za Vlado ZDA se tajni podatki označijo z oznakami TOP SECRET, SECRET ali CONFIDENTIAL; |
| --- | --- |

(a)

za Vlado ZDA se tajni podatki označijo z oznakami TOP SECRET, SECRET ali CONFIDENTIAL;

| (b) | za EU se tajni podatki označijo z oznakami TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, SECRET UE, CONFIDENTIEL UE ali RESTREINT UE. |
| --- | --- |

(b)

za EU se tajni podatki označijo z oznakami TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, SECRET UE, CONFIDENTIEL UE ali RESTREINT UE.

2.   Ustrezajoče si oznake tajnosti so:

| v Evropski uniji | v Združenih državah Amerike |
| --- | --- |
| TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET | TOP SECRET |
| SECRET UE | SECRET |
| CONFIDENTIEL UE | CONFIDENTIAL |
| RESTREINT UE | (v ZDA ni ustrezajoče oznake) |

v Evropski uniji

v Združenih državah Amerike

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET

TOP SECRET

SECRET UE

SECRET

CONFIDENTIEL UE

CONFIDENTIAL

RESTREINT UE

(v ZDA ni ustrezajoče oznake)

3.   Tajni podatki, ki jih pogodbenica posreduje drugi pogodbenici, se ožigosajo, označijo ali pa se na njih navede ime pogodbenice pošiljateljice. Tajne podatke, ki jih posreduje ena izmed pogodbenic, pogodbenica prejemnica varuje na način, najmanj enakovreden načinu, ki ga zanje uporablja pogodbenica pošiljateljica.

Člen 4

Varovanje tajnih podatkov

1.   Obe pogodbenici razpolagata z varnostnim sistemom in varnostnimi ukrepi, ki temeljijo na osnovnih načelih in minimalnih varnostnih standardih, določenih v njunih zakonih in drugih predpisih, s katerimi se za tajne podatke zagotavlja enakovredna stopnja varovanja. Na zahtevo ene pogodbenice ji druga pogodbenica priskrbi informacije glede svojih varnostnih standardov, postopkov in praks, vključno glede usposabljanja, za zaščito tajnih podatkov.

2.   Pogodbenica prejemnica za tajne podatke, ki jih prejme od pogodbenice pošiljateljice, zagotavlja stopnjo varovanja, ki je najmanj enakovredna stopnji, zagotovljeni v pogodbenici pošiljateljici.

3.   Brez predhodne pisne odobritve države pošiljateljice pogodbenica prejemnica ne uporablja in ne dovoli uporabe tajnih podatkov za druge namene od tistih, za katere so bili posredovani.

4.   Brez predhodne pisne odobritve pogodbenice pošiljateljice pogodbenica prejemnica tajnih podatkov ne posreduje naprej in takih podatkov ne razkrije.

5.   Pogodbenica prejemnica upošteva vse morebitne omejitve, ki jih ob razkritju tajnih podatkov določi pogodbenica pošiljateljica glede njihovega nadaljnjega posredovanja.

6.   Pogodbenica prejemnica zagotovi, da se ustrezno zaščitijo pravice izvora tajnih podatkov, posredovanih ali izmenjanih v skladu s tem sporazumom, pa tudi pravice intelektualne lastnine, na primer patenti, avtorske pravice ali poslovne skrivnosti.

7.   Nihče ni upravičen imeti dostopa do tajnih podatkov, prejetih od druge pogodbenice, zgolj na podlagi svojega statusa, imenovanja ali opravljenega varnostnega preverjanja. Dostop do tajnih podatkov se odobri le posameznikom, ki potrebujejo takšen dostop zaradi uradnih dolžnosti in ki so po potrebi uspešno opravili zahtevano varnostno preverjanje osebja v skladu s predpisanimi standardi pogodbenic.

8.   Pogodbenica prejemnica zagotovi, da so vsi posamezniki, ki imajo dostop do tajnih podatkov, obveščeni o odgovornosti za varovanje podatkov v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi.

Člen 5

Varnostno preverjanje osebja

1.   Pogodbenici zagotovita, da so vse osebe, ki pri opravljanju svojih uradnih dolžnosti potrebujejo dostop oziroma katerih naloge ali funkcije jim lahko omogočijo dostop do tajnih podatkov, označenih kot CONFIDENTIEL UE/CONFIDENTIAL ali z večjo stopnjo tajnosti, ki so bili posredovani ali izmenjani v skladu s tem sporazumom, ustrezno varnostno preverjene preden dobijo dostop do takšnih podatkov.

2.   Odločitev pogodbenice v postopku varnostnega preverjanja posameznika mora biti v skladu z varnostnimi interesi te pogodbenice in temeljiti na vseh dostopnih informacijah, iz katerih je razvidno, ali je posameznik nesporno lojalen, pošten in zaupanja vreden.

3.   Varnostna preverjanja obeh pogodbenic temeljijo na ustrezni preiskavi, ki je dovolj temeljita, da se v zvezi s posamezniki, ki naj se jim omogoči dostop do tajnih podatkov, zagotovi izpolnjevanje meril iz odstavka 2. V EU je pristojni organ, odgovoren za izvajanje potrebnih varnostnih preiskav v zvezi s svojimi državljani, matični vladni nacionalni varnostni organ (NSA).

Člen 6

Prenos varstva

Pogodbenica pošiljateljica zagotovi, da se vsi tajni podatki ustrezno varujejo, dokler se varstvo podatkov ne prenese na pogodbenico prejemnico. Pogodbenica prejemnica zagotovi, da se vsi tajni podatki, prejeti od druge pogodbenice, ustrezno zavarujejo, takoj ko prevzame varstvo nad posredovanimi podatki.

Člen 7

Varnost naprav in objektov pogodbenic, v katerih se hranijo tajni podatki

V skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi obe pogodbenici zagotavljata varnost naprav in objektov, v katerih se hranijo tajni podatki, ki ji jih je posredovala druga pogodbenica; prav tako zagotavljata, da se za vsako takšno napravo oziroma objekt sprejmejo vsi potrebni ukrepi za nadzorovanje in varovanje podatkov.

Člen 8

Posredovanje tajnih podatkov pogodbenim strankam

1.   Tajni podatki, prejeti od druge pogodbenice, se smejo posredovati pogodbeni stranki oziroma potencialni pogodbeni stranki s predhodno pisno privolitvijo pogodbenice pošiljateljice. Preden pogodbenica prejemnica pogodbeni stranki oziroma potencialni pogodbeni stranki posreduje ali razkrije tajne podatke, prejete od druge pogodbenice, zagotovi, da je ta pogodbena stranka oziroma potencialna pogodbena stranka, kot tudi njene naprave, sposobna varovati podatke in da je bila varnostno preverjena.

2.   Ta člen se ne uporablja za osebje, ki ga je Evropska unija zaposlila na podlagi pogodbe o zaposlitvi ali ki so ga Združene države zaposlile na podlagi pogodbe o osebnih storitvah.

Člen 9

Pošiljanje

1.   Tajni podatki se med pogodbenicama pošiljajo po medsebojno dogovorjenih poteh.

V tem sporazumu:

| (a) | kar zadeva EU, se vsi tajni podatki v pisni obliki pošljejo vodji glavne pisarne Sveta Evropske unije. Ob upoštevanju odstavka 3 vodja glavne pisarne Sveta posreduje vse takšne podatke državam članicam in Evropski komisiji; |
| --- | --- |

(a)

kar zadeva EU, se vsi tajni podatki v pisni obliki pošljejo vodji glavne pisarne Sveta Evropske unije. Ob upoštevanju odstavka 3 vodja glavne pisarne Sveta posreduje vse takšne podatke državam članicam in Evropski komisiji;

| (b) | kar zadeva Vlado ZDA, se, razen če je določeno drugače, vsi tajni podatki v pisni obliki posredujejo prek Misije Združenih držav Amerike pri Evropski uniji na naslednjem naslovu:





  Mission of the United States of America to the European Union |
| --- | --- |
| Registry Officer |
| Rue Zinner 13 |
| B-1000 Brusels |

(b)

kar zadeva Vlado ZDA, se, razen če je določeno drugače, vsi tajni podatki v pisni obliki posredujejo prek Misije Združenih držav Amerike pri Evropski uniji na naslednjem naslovu:

Mission of the United States of America to the European Union

Registry Officer

Rue Zinner 13

B-1000 Brusels

.

2.   Elektronsko pošiljanje tajnih podatkov do stopnje tajnosti CONFIDENTIAL/CONFIDENTIEL UE med Vlado ZDA in EU oziroma med EU in Vlado ZDA se kodira v skladu z zahtevami pogodbenice pošiljateljice, kakor je določeno v njenih varnostnih politikah in predpisih. Pošiljanje, shranjevanje in obdelovanje tajnih podatkov v notranjih omrežjih pogodbenic izpolnjuje zahteve pogodbenice pošiljateljice.

3.   Izjemoma se tajni podatki pogodbenice, ki so dostopni samo nekaterim pristojnim uradnikom, organom ali službam te pogodbenice, iz operativnih razlogov lahko naslovijo in so dostopni samo nekaterim pristojnim uradnikom, organom ali službam druge pogodbenice, ki so posebej določeni kot prejemniki, ob upoštevanju njihovih pristojnosti in v skladu z načelom potrebe po seznanitvi s temi podatki. Kar zadeva EU, se takšni podatki pošiljajo prek vodje glavne pisarne Sveta ali vodje glavne pisarne Varnostnega direktorata Evropske komisije, kadar so ti podatki naslovljeni na Evropsko komisijo.

Člen 10

Obiskovanje naprav in objektov pogodbenic

Če je potrebno, pogodbenici po medsebojno dogovorjenih poteh potrdita varnostno preverjanje osebja za obiske, ki jih predstavniki ene izmed pogodbenic opravijo na napravah in objektih druge pogodbenice.

Člen 11

Vzajemni varnostni obiski

Izvajanje varnostnih zahtev iz tega sporazuma se lahko preverja z vzajemnimi obiski, ki jih varnostno osebje pogodbenic opravlja zaradi ocenjevanja učinkovitosti ukrepov, sprejetih po tem sporazumu, in tehnične varnostne ureditve, ki jo je treba vzpostaviti v skladu s členom 13 zaradi varovanja tajnih podatkov, ki si jih pogodbenici pošiljata ali izmenjujeta. V skladu s tem se sme varnostnim predstavnikom vsake pogodbenice po predhodnem posvetovanju dovoliti obisk druge pogodbenice ter izmenjava mnenj o izvedbenih postopkih druge pogodbenice in njihovo spremljanje. Pogodbenica gostiteljica pomaga varnostnim predstavnikom na obisku ugotoviti, ali so tajni podatki, prejeti od pogodbenice, katere predstavniki so na obisku, ustrezno varovani.

Člen 12

Nadzor

1.   Kar zadeva Vlado ZDA, nadzorujejo izvajanje tega sporazuma državni sekretar in obrambni sekretar ter direktor nacionalne obveščevalne službe.

2.   Kar zadeva EU, nadzorujeta izvajanje tega sporazuma generalni sekretar Sveta in član Komisije, odgovoren za varnostne zadeve.

Člen 13

Tehnična varnostna ureditev

1.   Za izvajanje tega sporazuma se med tremi organi iz odstavkov 2 do 4 vzpostavi tehnična varnostna ureditev, s katero se določijo standardi vzajemnega varnostnega varovanja tajnih podatkov, ki se v skladu s tem sporazumom posredujejo ali izmenjujejo med pogodbenicama.

2.   Ministrstvo ZDA za zunanje zadeve, ki deluje v imenu Vlade ZDA in pod njenim nadzorom, je odgovorno za pripravo tehnične varnostne ureditve iz odstavka 1 za varovanje in zaščito tajnih podatkov, ki se v skladu s tem sporazumom posredujejo ali izmenjujejo z Vlado ZDA.

3.   Varnostni urad generalnega sekretariata Sveta pod vodstvom in v imenu generalnega sekretarja Sveta, ki deluje v imenu Sveta in pod njegovim nadzorom, je odgovoren za pripravo tehnične varnostne ureditve za varovanje in zaščito tajnih podatkov, ki se v skladu s tem sporazumom posredujejo ali izmenjujejo s Svetom ali generalnim sekretariatom Sveta.

4.   Varnostni direktorat Evropske komisije, ki deluje pod nadzorom člana Komisije, odgovornega za varnostne zadeve, je odgovoren za pripravo tehnične varnostne ureditve iz odstavka 1 za varovanje tajnih podatkov, ki se v skladu s tem sporazumom posredujejo ali izmenjujejo z Evropsko komisijo.

5.   Za EU to ureditev odobri Varnostni odbor Sveta.

Člen 14

Znižanje stopnje tajnosti in preklic tajnosti

1.   Pogodbenici soglašata, da je treba stopnjo tajnosti tajnih podatkov znižati takoj, ko za te podatke ni več potrebna višja stopnja varovanja, oziroma da je treba zanje preklicati tajnost takoj, ko teh podatkov ni več treba varovati pred razkritjem nepooblaščenim osebam.

2.   Pogodbenica pošiljateljica povsem po lastni presoji odloča o znižanju stopnje tajnosti ali preklicu tajnosti za svoje tajne podatke. Brez poseganja v morebitna navodila glede preklica tajnosti, navedena na dokumentu, pogodbenica prejemnica brez predhodne pisne privolitve pogodbenice pošiljateljice ne zniža varnostne stopnje tajnosti ali ne prekliče tajnosti za tajne podatke, prejete od druge pogodbenice.

Člen 15

Izguba ali ogroženost

Pogodbenica pošiljateljica se obvesti o odkritju dokazane ali domnevne izgube ali ogroženosti njenih tajnih podatkov, pogodbenica prejemnica pa začne preiskavo za ugotovitev okoliščin take izgube ali ogroženosti. Rezultati preiskave in informacije glede sprejetih ukrepov za preprečitev ponovitve takšnih dogodkov se sporočijo pogodbenici pošiljateljici. Organi iz člena 13 lahko v ta namen določijo postopke.

Člen 16

Reševanje sporov

Spori med pogodbenicama, ki izhajajo iz tega sporazuma ali so z njim povezani, se rešujejo izključno s posvetovanji med pogodbenicama.

Člen 17

Stroški

Vsaka pogodbenica je odgovorna za poravnavo lastnih stroškov, ki nastanejo zaradi izvajanja tega sporazuma.

Člen 18

Zmožnost varovanja

Pred posredovanjem ali izmenjavo tajnih podatkov med pogodbenicama morajo odgovorni varnostni organi iz člena 12 soglašati, da je pogodbenica prejemnica zmožna varovati in zaščititi podatke, za katere velja ta sporazum, in sicer na način, skladen s tehnično varnostno ureditvijo, ki se vzpostavi v skladu s členom 13.

Člen 19

Drugi sporazumi

Ta sporazum ne spreminja že obstoječih sporazumov ali dogovorov med pogodbenicama niti sporazumov med Vlado ZDA in državami članicami Evropske unije. Ta sporazum pogodbenicama ne preprečuje sklenitve drugih sporazumov o posredovanju ali izmenjavi tajnih podatkov, za katere velja ta sporazum, pod pogojem, da ti sporazumi niso v nasprotju z obveznostmi, ki izhajajo iz tega sporazuma.

Člen 20

Začetek veljavnosti, sprememba in odpoved

1.   Ta sporazum začne veljati na dan zadnjega podpisa pogodbenic.

2.   Pogodbenici obvestita drugo pogodbenico o spremembah njunih zakonov in predpisov, ki bi lahko vplivale na varovanje tajnih podatkov iz tega sporazuma. V takšnih primerih se, če je to potrebno, pogodbenici posvetujeta glede spremembe tega sporazuma v skladu z odstavkom 3.

3.   Spremembe tega sporazuma se izvedejo z medsebojnim pisnim dogovorom pogodbenic.

4.   Pogodbenici lahko ta sporazum odpovesta z uradnim pisnim obvestilom drugi pogodbenici, in sicer devetdeset dni preden nameravata ta sporazum odpovedati. Ne glede na odpoved tega sporazuma se vsi tajni podatki, posredovani po tem sporazumu, še naprej varujejo v skladu s tem sporazumom. Pogodbenici se nemudoma posvetujeta glede odstranitve takšnih tajnih podatkov.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci, ki so jih v ta namen njihovi organi ustrezno pooblastili, podpisali ta sporazum.

Sestavljeno v Washingtonu, dne tridesetega aprila 2007, v dveh izvodih v angleškem jeziku.

Za Evropsko unijo

Image

Za Vlado Združenih držav Amerike

Image

---