# Uradni list C 411/27.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 411 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6327. november 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 411

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6327. november 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2018–2019Seje: 14.–17. januar 2019
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 337, 9.10.2020 .

  Sprejeto besedilo z dne 16. januar 2019 o razrešnici za proračunsko leto 2016, je bilo objavljeno v  UL L 160, z dne 18.6.2019 .
  SPREJETA BESEDILASeji: 30. in 31. januar 2019
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 356, 23.10.2020 .
  SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2018–2019Seje: 14.–17. januar 2019
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 337, 9.10.2020 .

  Sprejeto besedilo z dne 16. januar 2019 o razrešnici za proračunsko leto 2016, je bilo objavljeno v  UL L 160, z dne 18.6.2019 .
  SPREJETA BESEDILASeji: 30. in 31. januar 2019
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 356, 23.10.2020 .
  SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 337, 9.10.2020 .

Sprejeto besedilo z dne 16. januar 2019 o razrešnici za proračunsko leto 2016, je bilo objavljeno v  UL L 160, z dne 18.6.2019 .

Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 356, 23.10.2020 .

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 15. januar 2019 |
| 2020/C 411/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o avtonomni vožnji v evropskem prometu (2018/2089(INI)) | 2 |
| 2020/C 411/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o vključevanju načela enakosti spolov v Evropskem parlamentu (2018/2162(INI)) | 13 |
| 2020/C 411/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o Evropskem skupnem podjetju za ITER in razvoj fuzijske energije (2018/2222(INI)) | 24 |
| 2020/C 411/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o oceni uporabe proračuna EU za reformo javnega sektorja (2018/2086(INI)) | 27 |
| 2020/C 411/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o smernicah EU in mandatu posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU (2018/2155(INI)) | 30 |
| 2020/C 411/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o enakosti spolov in davčnih politikah v EU (2018/2095(INI)) | 38 |
| | Sreda, 16. januar 2019 |
| 2020/C 411/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o postopku Unije za registracijo pesticidov (2018/2153(INI)) | 48 |
| 2020/C 411/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o izvajanju trgovinskega stebra pridružitvenega sporazuma s Srednjo Ameriko (2018/2106(INI)) | 68 |
| 2020/C 411/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o letnem poročilu ECB za leto 2017 (2018/2101(INI)) | 74 |
| 2020/C 411/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2018 (2018/2100(INI)) | 82 |
| 2020/C 411/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o izvajanju trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo ter Kolumbijo in Perujem (2018/2010(INI)) | 88 |
| 2020/C 411/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2017 (2018/2103(INI)) | 94 |
| | Četrtek, 17. januar 2019 |
| 2020/C 411/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o Azerbajdžanu, zlasti primeru Mehmana Huseynova (2019/2511(RSP)) | 107 |
| 2020/C 411/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o Sudanu (2019/2512(RSP)) | 110 |
| 2020/C 411/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o letnem poročilu o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi EIB za leto 2017 (2018/2151(INI)) | 114 |
| 2020/C 411/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o čezmejnih zahtevah za vrnitev umetniških del in kulturnih dobrin, zaplenjenih v oboroženih spopadih in vojnah (2017/2023(INI)) | 125 |
| 2020/C 411/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o izvajanju Direktive 2011/7/EU o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (2018/2056(INI)) | 131 |
| 2020/C 411/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o letnem poročilu o finančnih dejavnostih Evropske investicijske banke (2018/2161(INI)) | 137 |
| 2020/C 411/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o diferenciranem povezovanju (2018/2093(INI)) | 145 |
| 2020/C 411/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o strateški preiskavi varuhinje človekovih pravic št. OI/2/2017 o preglednosti zakonodajnih razprav v pripravljalnih telesih Sveta EU (2018/2096(INI)) | 149 |
| | Četrtek, 31. januar 2019 |
| 2020/C 411/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o letnem poročilu za leto 2017 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam; (2018/2152(INI)) | 153 |
| 2020/C 411/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o spremembi Izvedbenega sklepa Komisije 2013/327/EU v zvezi z obnovitvijo odobritve dajanja na trg živil, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico Ms8, Rf3 in Ms8 × Rf3 ali so iz nje sestavljena, ali živil in krme, proizvedenih iz teh gensko spremenjenih organizmov, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D059688/02 – 2019/2521(RSP)) | 163 |
| 2020/C 411/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (D059689/02 – 2019/2522(RSP)) | 168 |
| 2020/C 411/24 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87403 (MON-874Ø3-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D059691/02 – 2019/2523(RSP)) | 173 |
| 2020/C 411/25 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D059692/02 – 2019/2524(RSP)) | 178 |
| 2020/C 411/26 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o razmerah v Venezueli (2019/2543(RSP)) | 185 |
| 2020/C 411/27 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o letnem poročilu o politiki konkurence (2018/2102(INI)) | 187 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 15. januar 2019 |
| 2020/C 411/28 | Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o celovitem sporazumu med EU in Kirgiško republiko (2018/2118(INI)) | 199 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 15. januar 2019

2020/C 411/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o avtonomni vožnji v evropskem prometu (2018/2089(INI))

2

2020/C 411/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o vključevanju načela enakosti spolov v Evropskem parlamentu (2018/2162(INI))

13

2020/C 411/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o Evropskem skupnem podjetju za ITER in razvoj fuzijske energije (2018/2222(INI))

24

2020/C 411/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o oceni uporabe proračuna EU za reformo javnega sektorja (2018/2086(INI))

27

2020/C 411/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o smernicah EU in mandatu posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU (2018/2155(INI))

30

2020/C 411/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o enakosti spolov in davčnih politikah v EU (2018/2095(INI))

38

Sreda, 16. januar 2019

2020/C 411/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o postopku Unije za registracijo pesticidov (2018/2153(INI))

48

2020/C 411/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o izvajanju trgovinskega stebra pridružitvenega sporazuma s Srednjo Ameriko (2018/2106(INI))

68

2020/C 411/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o letnem poročilu ECB za leto 2017 (2018/2101(INI))

74

2020/C 411/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2018 (2018/2100(INI))

82

2020/C 411/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o izvajanju trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo ter Kolumbijo in Perujem (2018/2010(INI))

88

2020/C 411/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2017 (2018/2103(INI))

94

Četrtek, 17. januar 2019

2020/C 411/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o Azerbajdžanu, zlasti primeru Mehmana Huseynova (2019/2511(RSP))

107

2020/C 411/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o Sudanu (2019/2512(RSP))

110

2020/C 411/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o letnem poročilu o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi EIB za leto 2017 (2018/2151(INI))

114

2020/C 411/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o čezmejnih zahtevah za vrnitev umetniških del in kulturnih dobrin, zaplenjenih v oboroženih spopadih in vojnah (2017/2023(INI))

125

2020/C 411/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o izvajanju Direktive 2011/7/EU o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (2018/2056(INI))

131

2020/C 411/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o letnem poročilu o finančnih dejavnostih Evropske investicijske banke (2018/2161(INI))

137

2020/C 411/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o diferenciranem povezovanju (2018/2093(INI))

145

2020/C 411/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o strateški preiskavi varuhinje človekovih pravic št. OI/2/2017 o preglednosti zakonodajnih razprav v pripravljalnih telesih Sveta EU (2018/2096(INI))

149

Četrtek, 31. januar 2019

2020/C 411/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o letnem poročilu za leto 2017 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam; (2018/2152(INI))

153

2020/C 411/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o spremembi Izvedbenega sklepa Komisije 2013/327/EU v zvezi z obnovitvijo odobritve dajanja na trg živil, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico Ms8, Rf3 in Ms8 × Rf3 ali so iz nje sestavljena, ali živil in krme, proizvedenih iz teh gensko spremenjenih organizmov, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D059688/02 – 2019/2521(RSP))

163

2020/C 411/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (D059689/02 – 2019/2522(RSP))

168

2020/C 411/24

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87403 (MON-874Ø3-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D059691/02 – 2019/2523(RSP))

173

2020/C 411/25

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D059692/02 – 2019/2524(RSP))

178

2020/C 411/26

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o razmerah v Venezueli (2019/2543(RSP))

185

2020/C 411/27

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o letnem poročilu o politiki konkurence (2018/2102(INI))

187

PRIPOROČILA

Evropski parlament

Torek, 15. januar 2019

2020/C 411/28

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o celovitem sporazumu med EU in Kirgiško republiko (2018/2118(INI))

199

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Četrtek, 31. januar 2019 |
| 2020/C 411/29 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o spremembah Poslovnika Parlamenta, ki zadevajo poglavji 1 in 4 naslova I, poglavje 3 naslova V, poglavji 4 in 5 naslova VII, poglavje 1 naslova VIII, naslov XII, naslov XIV in Prilogo II (2018/2170(REG)) | 204 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Četrtek, 31. januar 2019

2020/C 411/29

Sklep Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o spremembah Poslovnika Parlamenta, ki zadevajo poglavji 1 in 4 naslova I, poglavje 3 naslova V, poglavji 4 in 5 naslova VII, poglavje 1 naslova VIII, naslov XII, naslov XIV in Prilogo II (2018/2170(REG))

204

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 15. januar 2019 |
| 2020/C 411/30 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 15. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (COM(2018)0474 – C8-0273/2018 – 2018/0258(COD)) | 230 |
| 2020/C 411/31 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o statusu med Evropsko unijo in Republiko Albanijo glede ukrepov, ki jih izvaja Evropska agencija za mejno in obalno stražo v Republiki Albaniji (10302/2018 – C8-0433/2018 – 2018/0241(NLE)) | 256 |
| 2020/C 411/32 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije in držav članic, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kirgiško republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (12564/2017 – C8-0033/2018 – 2017/0185(NLE)) | 257 |
| 2020/C 411/33 | P8_TA(2019)0006Uporaba vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/1/ES o uporabi vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))P8_TC1-COD(2017)0113Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. januarja 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/1/ES o uporabi vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga(Besedilo velja za EGP) | 258 |
| 2020/C 411/34 | P8_TA(2019)0007Začasna opustitev preferencialov v nekaterih sporazumih, sklenjenih med EU in nekaterimi tretjimi državami ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju zaščitnih klavzul in drugih mehanizmov, ki omogočajo začasno opustitev preferencialov v nekaterih sporazumih, sklenjenih med Evropsko unijo in nekaterimi tretjimi državami (COM(2018)0206 – C8-0158/2018 – 2018/0101(COD))P8_TC1-COD(2018)0101Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranskih zaščitnih klavzul in drugih mehanizmov, ki omogočajo začasen preklic preferencialov v nekaterih trgovinskih sporazumih, sklenjenih med Evropsko unijo in tretjimi državami | 263 |
| 2020/C 411/35 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 15. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Carina za sodelovanje na področju carine (COM(2018)0442 – C8-0261/2018 – 2018/0232(COD)) | 265 |
| 2020/C 411/36 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o predlogu sklepa Sveta o spremembi statuta EIB (13166/2018 – C8-0464/2018 – 2018/0811(CNS)) | 291 |
| | Sreda, 16. januar 2019 |
| 2020/C 411/37 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sporazumu v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256M(NLE)) | 292 |
| 2020/C 411/38 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256(NLE)) | 298 |
| 2020/C 411/39 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Ljudsko republiko Kitajsko v zvezi s sporom DS492 Evropska unija – Ukrepi, ki vplivajo na tarifne koncesije za nekatere proizvode iz perutninskega mesa (10882/2018 – C8-0496/2018 – 2018/0281(NLE)) | 299 |
| 2020/C 411/40 | P8_TA(2019)0019Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (ESPG) (COM(2018)0380 – C8-0231/2018 – 2018/0202(COD))P8_TC1-COD(2018)0202Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 16. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | 300 |
| 2020/C 411/41 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 16. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+) (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD)) | 324 |
| 2020/C 411/42 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 16. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za cilj evropsko teritorialno sodelovanje (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in zunanji instrumenti financiranja (COM(2018)0374 – C8-0229/2018 – 2018/0199(COD)) | 425 |
| 2020/C 411/43 | P8_TA(2019)0022Porazdelitev tarifnih kvot, vključenih na seznam Unije v okviru STO, po izstopu Združenega kraljestva iz Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o porazdelitvi tarifnih kvot, vključenih na seznam Unije v okviru STO, po izstopu Združenega kraljestva iz Unije in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 32/2000 (COM(2018)0312 – C8-0202/2018 – 2018/0158(COD))P8_TC1-COD(2018)0158Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o porazdelitvi tarifnih kvot, vključenih na seznam Unije v okviru STO, po izstopu Združenega kraljestva iz Unije in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 32/2000 | 492 |
| 2020/C 411/44 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi namenskega finančnega programa za razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki ter razveljavitvi Direktive Sveta (Euratom) št. 1368/2013 (COM(2018)0467 – C8-0314/2018 – 2018/0252(NLE)) | 494 |
| 2020/C 411/45 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 16. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa InvestEU (COM(2018)0439 – C8-0257/2018 – 2018/0229(COD)) | 500 |
| 2020/C 411/46 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o predlogu direktive Sveta o vzpostavitvi potne listine EU za vrnitev in razveljavitvi Sklepa 96/409/SZVP (COM(2018)0358 – C8-0386/2018 – 2018/0186(CNS)) | 548 |
| 2020/C 411/47 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi Programa za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo za obdobje 2021–2025, ki dopolnjuje okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (COM(2018)0437 – C8-0380/2018 – 2018/0226(NLE)) | 552 |
| | Četrtek, 17. januar 2019 |
| 2020/C 411/48 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi programa pomoči pri razgradnji jedrske elektrarne Ignalina v Litvi (program Ignalina) in razveljavitvi Uredbe Sveta (EU) št. 1369/2013 (COM(2018)0466 – C8-0394/2018 – 2018/0251(NLE)) | 565 |
| 2020/C 411/49 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD)) | 574 |
| 2020/C 411/50 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Fiscalis za sodelovanje na področju obdavčitve (COM(2018)0443 – C8-0260/2018 – 2018/0233(COD)) | 603 |
| 2020/C 411/51 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pravice in vrednote (COM(2018)0383 – C8-0234/2018 – 2018/0207(COD)) | 618 |
| 2020/C 411/52 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi evropskega instrumenta za jedrsko varnost, ki dopolnjuje instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, na podlagi Pogodbe Euratom (COM(2018)0462 – C8-0315/2018 – 2018/0245(NLE)) | 671 |
| | Četrtek, 31. januar 2019 |
| 2020/C 411/53 | P8_TA(2019)0047Carinski zakonik Unije: vključitev občine Campione d'Italia in italijanskih voda Luganskega jezera v carinsko območje Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 o carinskem zakoniku Unije (COM(2018)0259 – C8-0180/2018 – 2018/0123(COD))P8_TC1-COD(2018)0123Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 31. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 o carinskem zakoniku Unije | 692 |
| 2020/C 411/54 | P8_TA(2019)0048Nekatera pravila o neposrednih plačilih in podpori za razvoj podeželja za leti 2019 in 2020 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede nekaterih pravil o neposrednih plačilih in podpori za razvoj podeželja za leti 2019 in 2020 (COM(2018)0817 – C8-0506/2018 – 2018/0414(COD))P8_TC1-COD(2018)0414Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 31. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede nekaterih pravil o neposrednih plačilih in podpori za razvoj podeželja za leti 2019 in 2020 | 693 |
| 2020/C 411/55 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Avstriji, Cipru, Hrvaški, Luksemburgu, Portugalski, Romuniji in Združenemu kraljestvu, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Dominikanske republike k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2018)0526 – C8-0376/2018 – 2018/0276(NLE)) | 694 |
| 2020/C 411/56 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Avstriji, da v interesu Evropske unije sprejme pristop Ekvadorja in Ukrajine k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2018)0527 – C8-0375/2018 – 2018/0277(NLE)) | 695 |
| 2020/C 411/57 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Avstriji in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Hondurasa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2018)0528 – C8-0377/2018 – 2018/0278(NLE)) | 696 |
| 2020/C 411/58 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Avstriji, Luksemburgu in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Belorusije in Uzbekistana k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2018)0530 – C8-0378/2018 – 2018/0279(NLE)) | 697 |
| 2020/C 411/59 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu sklepa Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji, vključno z odnosi med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani (sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (COM(2018)0461 – C8-0379/2018 – 2018/0244(CNS)) | 698 |
| 2020/C 411/60 | P8_TA(2019)0055Izvajanje in delovanje vrhnjega domenskega imena .eu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju in delovanju vrhnjega domenskega imena .eu ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 733/2002 in Uredbe Komisije (ES) št. 874/2004 (COM(2018)0231 – C8-0170/2018 – 2018/0110(COD))P8_TC1-COD(2018)0110Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 31. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju in delovanju vrhnjega domenskega imena .eu ter spremembi in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 733/2002 in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 874/2004 | 737 |
| 2020/C 411/61 | P8_TA(2019)0056Uskladitev bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND), ki razveljavlja Direktivo Sveta 89/130/EGS, Euratom in Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 (COM(2017)0329 – C8-0192/2017 – 2017/0134(COD))P8_TC1-COD(2017)0134Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 31. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah in razveljavitvi Direktive Sveta 89/130/EGS, Euratom in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 (Uredba BND) | 738 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 15. januar 2019

2020/C 411/30

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 15. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (COM(2018)0474 – C8-0273/2018 – 2018/0258(COD))

230

2020/C 411/31

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o statusu med Evropsko unijo in Republiko Albanijo glede ukrepov, ki jih izvaja Evropska agencija za mejno in obalno stražo v Republiki Albaniji (10302/2018 – C8-0433/2018 – 2018/0241(NLE))

256

2020/C 411/32

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije in držav članic, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kirgiško republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (12564/2017 – C8-0033/2018 – 2017/0185(NLE))

257

2020/C 411/33

P8_TA(2019)0006Uporaba vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/1/ES o uporabi vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))P8_TC1-COD(2017)0113Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. januarja 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/1/ES o uporabi vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga(Besedilo velja za EGP)

258

2020/C 411/34

P8_TA(2019)0007Začasna opustitev preferencialov v nekaterih sporazumih, sklenjenih med EU in nekaterimi tretjimi državami ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju zaščitnih klavzul in drugih mehanizmov, ki omogočajo začasno opustitev preferencialov v nekaterih sporazumih, sklenjenih med Evropsko unijo in nekaterimi tretjimi državami (COM(2018)0206 – C8-0158/2018 – 2018/0101(COD))P8_TC1-COD(2018)0101Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranskih zaščitnih klavzul in drugih mehanizmov, ki omogočajo začasen preklic preferencialov v nekaterih trgovinskih sporazumih, sklenjenih med Evropsko unijo in tretjimi državami

263

2020/C 411/35

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 15. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Carina za sodelovanje na področju carine (COM(2018)0442 – C8-0261/2018 – 2018/0232(COD))

265

2020/C 411/36

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o predlogu sklepa Sveta o spremembi statuta EIB (13166/2018 – C8-0464/2018 – 2018/0811(CNS))

291

Sreda, 16. januar 2019

2020/C 411/37

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sporazumu v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256M(NLE))

292

2020/C 411/38

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256(NLE))

298

2020/C 411/39

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Ljudsko republiko Kitajsko v zvezi s sporom DS492 Evropska unija – Ukrepi, ki vplivajo na tarifne koncesije za nekatere proizvode iz perutninskega mesa (10882/2018 – C8-0496/2018 – 2018/0281(NLE))

299

2020/C 411/40

P8_TA(2019)0019Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (ESPG) (COM(2018)0380 – C8-0231/2018 – 2018/0202(COD))P8_TC1-COD(2018)0202Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 16. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

300

2020/C 411/41

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 16. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+) (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD))

324

2020/C 411/42

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 16. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za cilj evropsko teritorialno sodelovanje (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in zunanji instrumenti financiranja (COM(2018)0374 – C8-0229/2018 – 2018/0199(COD))

425

2020/C 411/43

P8_TA(2019)0022Porazdelitev tarifnih kvot, vključenih na seznam Unije v okviru STO, po izstopu Združenega kraljestva iz Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o porazdelitvi tarifnih kvot, vključenih na seznam Unije v okviru STO, po izstopu Združenega kraljestva iz Unije in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 32/2000 (COM(2018)0312 – C8-0202/2018 – 2018/0158(COD))P8_TC1-COD(2018)0158Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o porazdelitvi tarifnih kvot, vključenih na seznam Unije v okviru STO, po izstopu Združenega kraljestva iz Unije in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 32/2000

492

2020/C 411/44

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi namenskega finančnega programa za razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki ter razveljavitvi Direktive Sveta (Euratom) št. 1368/2013 (COM(2018)0467 – C8-0314/2018 – 2018/0252(NLE))

494

2020/C 411/45

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 16. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa InvestEU (COM(2018)0439 – C8-0257/2018 – 2018/0229(COD))

500

2020/C 411/46

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o predlogu direktive Sveta o vzpostavitvi potne listine EU za vrnitev in razveljavitvi Sklepa 96/409/SZVP (COM(2018)0358 – C8-0386/2018 – 2018/0186(CNS))

548

2020/C 411/47

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi Programa za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo za obdobje 2021–2025, ki dopolnjuje okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (COM(2018)0437 – C8-0380/2018 – 2018/0226(NLE))

552

Četrtek, 17. januar 2019

2020/C 411/48

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi programa pomoči pri razgradnji jedrske elektrarne Ignalina v Litvi (program Ignalina) in razveljavitvi Uredbe Sveta (EU) št. 1369/2013 (COM(2018)0466 – C8-0394/2018 – 2018/0251(NLE))

565

2020/C 411/49

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD))

574

2020/C 411/50

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Fiscalis za sodelovanje na področju obdavčitve (COM(2018)0443 – C8-0260/2018 – 2018/0233(COD))

603

2020/C 411/51

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pravice in vrednote (COM(2018)0383 – C8-0234/2018 – 2018/0207(COD))

618

2020/C 411/52

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi evropskega instrumenta za jedrsko varnost, ki dopolnjuje instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, na podlagi Pogodbe Euratom (COM(2018)0462 – C8-0315/2018 – 2018/0245(NLE))

671

Četrtek, 31. januar 2019

2020/C 411/53

P8_TA(2019)0047Carinski zakonik Unije: vključitev občine Campione d'Italia in italijanskih voda Luganskega jezera v carinsko območje Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 o carinskem zakoniku Unije (COM(2018)0259 – C8-0180/2018 – 2018/0123(COD))P8_TC1-COD(2018)0123Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 31. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 o carinskem zakoniku Unije

692

2020/C 411/54

P8_TA(2019)0048Nekatera pravila o neposrednih plačilih in podpori za razvoj podeželja za leti 2019 in 2020 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede nekaterih pravil o neposrednih plačilih in podpori za razvoj podeželja za leti 2019 in 2020 (COM(2018)0817 – C8-0506/2018 – 2018/0414(COD))P8_TC1-COD(2018)0414Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 31. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede nekaterih pravil o neposrednih plačilih in podpori za razvoj podeželja za leti 2019 in 2020

693

2020/C 411/55

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Avstriji, Cipru, Hrvaški, Luksemburgu, Portugalski, Romuniji in Združenemu kraljestvu, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Dominikanske republike k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2018)0526 – C8-0376/2018 – 2018/0276(NLE))

694

2020/C 411/56

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Avstriji, da v interesu Evropske unije sprejme pristop Ekvadorja in Ukrajine k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2018)0527 – C8-0375/2018 – 2018/0277(NLE))

695

2020/C 411/57

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Avstriji in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Hondurasa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2018)0528 – C8-0377/2018 – 2018/0278(NLE))

696

2020/C 411/58

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Avstriji, Luksemburgu in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Belorusije in Uzbekistana k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2018)0530 – C8-0378/2018 – 2018/0279(NLE))

697

2020/C 411/59

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu sklepa Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji, vključno z odnosi med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani (sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (COM(2018)0461 – C8-0379/2018 – 2018/0244(CNS))

698

2020/C 411/60

P8_TA(2019)0055Izvajanje in delovanje vrhnjega domenskega imena .eu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju in delovanju vrhnjega domenskega imena .eu ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 733/2002 in Uredbe Komisije (ES) št. 874/2004 (COM(2018)0231 – C8-0170/2018 – 2018/0110(COD))P8_TC1-COD(2018)0110Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 31. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju in delovanju vrhnjega domenskega imena .eu ter spremembi in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 733/2002 in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 874/2004

737

2020/C 411/61

P8_TA(2019)0056Uskladitev bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND), ki razveljavlja Direktivo Sveta 89/130/EGS, Euratom in Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 (COM(2017)0329 – C8-0192/2017 – 2017/0134(COD))P8_TC1-COD(2017)0134Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 31. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah in razveljavitvi Direktive Sveta 89/130/EGS, Euratom in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 (Uredba BND)

738

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

27.11.2020

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2018–2019

Seje: 14.–17. januar 2019

Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 337, 9.10.2020.

Sprejeto besedilo z dne 16. januar 2019 o razrešnici za proračunsko leto 2016, je bilo objavljeno v UL L 160, z dne 18.6.2019.

SPREJETA BESEDILA

Seji: 30. in 31. januar 2019

Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 356, 23.10.2020.

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 15. januar 2019

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/2

---

P8_TA(2019)0005

Avtonomna vožnja v evropskem prometu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o avtonomni vožnji v evropskem prometu (2018/2089(INI))

(2020/C 411/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. maja 2018 z naslovom Na poti do avtomatizirane mobilnosti: strategija EU za mobilnost prihodnosti (COM(2018)0283), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. maja 2018 z naslovom Na poti do avtomatizirane mobilnosti: strategija EU za mobilnost prihodnosti (COM(2018)0283),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. novembra 2016 o evropski strategiji za kooperativne inteligentne prometne sisteme – mejnik na poti h kooperativni, povezani in avtomatizirani mobilnosti (COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. novembra 2016 o evropski strategiji za kooperativne inteligentne prometne sisteme – mejnik na poti h kooperativni, povezani in avtomatizirani mobilnosti (COM(2016)0766),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o internetni povezljivosti za rast, konkurenčnost in kohezijo: evropska gigabitna družba in 5G (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o internetni povezljivosti za rast, konkurenčnost in kohezijo: evropska gigabitna družba in 5G (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2018 o evropski strategiji za kooperativne inteligentne prometne sisteme (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2018 o evropski strategiji za kooperativne inteligentne prometne sisteme (2),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za pravne zadeve ter Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0425/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za pravne zadeve ter Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0425/2018),

| A. | ker je strategija EU o povezani in avtomatizirani mobilnosti tesno povezana s političnimi prednostnimi nalogami Komisije, zlasti z njeno agendo za delovna mesta, rast in naložbe, raziskave in inovacije, okolje in podnebne spremembe, čisto in varno mobilnost in promet, varnost v cestnem prometu in zmanjševanje preobremenjenosti cestnega prometa ter za enotni digitalni trg in energetsko unijo; |
| --- | --- |

A.

ker je strategija EU o povezani in avtomatizirani mobilnosti tesno povezana s političnimi prednostnimi nalogami Komisije, zlasti z njeno agendo za delovna mesta, rast in naložbe, raziskave in inovacije, okolje in podnebne spremembe, čisto in varno mobilnost in promet, varnost v cestnem prometu in zmanjševanje preobremenjenosti cestnega prometa ter za enotni digitalni trg in energetsko unijo;

| B. | ker hiter tehnološki napredek v prevozni industriji ter sektorju robotike in umetne inteligence močno vpliva na gospodarstvo in družbo; ker bodo avtonomna vozila znatno spremenila naš vsakdan, določala prihodnost svetovnega cestnega prometa, znižala stroške prevoza, izboljšala varnost v cestnem prometu, povečala mobilnost in zmanjšala vplive na okolje; ker bi lahko sektor cestnega prometa odprl vrata novim storitvam in načinom prevoza, s čimer bi zadostil povečanemu povpraševanju po mobilnosti posameznikov in prevozu blaga, lahko pa bi celo pomagal korenito spremeniti urbanistično načrtovanje; |
| --- | --- |

B.

ker hiter tehnološki napredek v prevozni industriji ter sektorju robotike in umetne inteligence močno vpliva na gospodarstvo in družbo; ker bodo avtonomna vozila znatno spremenila naš vsakdan, določala prihodnost svetovnega cestnega prometa, znižala stroške prevoza, izboljšala varnost v cestnem prometu, povečala mobilnost in zmanjšala vplive na okolje; ker bi lahko sektor cestnega prometa odprl vrata novim storitvam in načinom prevoza, s čimer bi zadostil povečanemu povpraševanju po mobilnosti posameznikov in prevozu blaga, lahko pa bi celo pomagal korenito spremeniti urbanistično načrtovanje;

| C. | ker si Komisija prizadeva do leta 2020 prepoloviti število smrtnih žrtev v cestnem prometu v EU v primerjavi z letom 2010, kar je v skladu s cilji „vizije nič žrtev“; ker se zdi, da v zadnjem času ni napredka pri zmanjševanju skupnega števila smrtnih žrtev in poškodb, saj je leta 2016 na cestah v EU izgubilo življenje več kot 25 000 ljudi, še 135 000 pa je bilo hudo ranjenih; ker se naša mesta soočajo z velikimi težavami v zvezi z mobilnostjo, ki jim je treba prišteti onesnaženje in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

C.

ker si Komisija prizadeva do leta 2020 prepoloviti število smrtnih žrtev v cestnem prometu v EU v primerjavi z letom 2010, kar je v skladu s cilji „vizije nič žrtev“; ker se zdi, da v zadnjem času ni napredka pri zmanjševanju skupnega števila smrtnih žrtev in poškodb, saj je leta 2016 na cestah v EU izgubilo življenje več kot 25 000 ljudi, še 135 000 pa je bilo hudo ranjenih; ker se naša mesta soočajo z velikimi težavami v zvezi z mobilnostjo, ki jim je treba prišteti onesnaženje in podnebne spremembe;

| D. | ker so napredni sistemi za pomoč voznikom, kot sta opozarjanje pred zapustitvijo voznega pasu in samodejno zaviranje v sili, že prispevali k varnosti v cestnem prometu in zmanjšanju števila hudih nesreč; |
| --- | --- |

D.

ker so napredni sistemi za pomoč voznikom, kot sta opozarjanje pred zapustitvijo voznega pasu in samodejno zaviranje v sili, že prispevali k varnosti v cestnem prometu in zmanjšanju števila hudih nesreč;

| E. | ker je velika večina prometnih nesreč posledica neustreznega ravnanja, zato je nujno treba z obvezno uporabo varnostnih sistemov za pomoč vozniku zmanjšati možnosti za take nesreče, ne da bi s tem zmanjšali osebno mobilnost; |
| --- | --- |

E.

ker je velika večina prometnih nesreč posledica neustreznega ravnanja, zato je nujno treba z obvezno uporabo varnostnih sistemov za pomoč vozniku zmanjšati možnosti za take nesreče, ne da bi s tem zmanjšali osebno mobilnost;

| F. | ker se je pozitiven trend na področju varnosti v cestnem prometu, ki mu je bila EU priča v zadnjem desetletju, upočasnil; ker cestni promet še vedno povzroča največ emisij v prometu v smislu toplogrednih plinov in onesnaževal zraka; |
| --- | --- |

F.

ker se je pozitiven trend na področju varnosti v cestnem prometu, ki mu je bila EU priča v zadnjem desetletju, upočasnil; ker cestni promet še vedno povzroča največ emisij v prometu v smislu toplogrednih plinov in onesnaževal zraka;

| G. | ker se povsod po svetu povečujejo potrebe tako potniškega kot tovornega prometa, hkrati pa se zavedamo, da so viri našega planeta omejeni in da bo prometna učinkovitost vse pomembnejši izziv; |
| --- | --- |

G.

ker se povsod po svetu povečujejo potrebe tako potniškega kot tovornega prometa, hkrati pa se zavedamo, da so viri našega planeta omejeni in da bo prometna učinkovitost vse pomembnejši izziv;

| H. | ker bi morala EU spodbujati in še naprej razvijati digitalne tehnologije za avtomatizirano mobilnost, da bi uravnovesili neustrezno ravnanje ter zmanjšali število prometnih nesreč in smrtnih žrtev v cestnem prometu; |
| --- | --- |

H.

ker bi morala EU spodbujati in še naprej razvijati digitalne tehnologije za avtomatizirano mobilnost, da bi uravnovesili neustrezno ravnanje ter zmanjšali število prometnih nesreč in smrtnih žrtev v cestnem prometu;

| I. | ker bosta avtomatizacija in uvedba nove tehnologije povečali varnost prometa in prometnih sistemov ter odpravili nekatere vključene človeške dejavnike; ker bi bilo treba vzporedno z avtomatizacijo upoštevati tudi raznolikost in stanje prometnih sistemov v različnih državah članicah; ker bi bilo treba pred uvedbo avtomatizacije zgraditi nove prometne sisteme ter nove in obstoječe prometne sisteme opremiti z ustreznimi varnostnimi elementi; |
| --- | --- |

I.

ker bosta avtomatizacija in uvedba nove tehnologije povečali varnost prometa in prometnih sistemov ter odpravili nekatere vključene človeške dejavnike; ker bi bilo treba vzporedno z avtomatizacijo upoštevati tudi raznolikost in stanje prometnih sistemov v različnih državah članicah; ker bi bilo treba pred uvedbo avtomatizacije zgraditi nove prometne sisteme ter nove in obstoječe prometne sisteme opremiti z ustreznimi varnostnimi elementi;

| J. | ker obstajajo različne stopnje avtomatizacije, pri čemer sta stopnji 1 in 2 že na trgu, višje stopnje, kot so pogojna, visoka in popolna avtomatizacija oziroma avtonomna vožnja, pa so predvidene šele za obdobje 2020–2030, in ker zato poudarja pomen sistemov za pomoč vozniku kot omogočitvene tehnologije na poti do popolne avtomatizacije; |
| --- | --- |

J.

ker obstajajo različne stopnje avtomatizacije, pri čemer sta stopnji 1 in 2 že na trgu, višje stopnje, kot so pogojna, visoka in popolna avtomatizacija oziroma avtonomna vožnja, pa so predvidene šele za obdobje 2020–2030, in ker zato poudarja pomen sistemov za pomoč vozniku kot omogočitvene tehnologije na poti do popolne avtomatizacije;

| K. | ker je treba predvideti naložbe tako v poskusni kot v razvojni fazi, da se izboljšajo razpoložljive tehnologije in uvede varna in pametna prometna infrastruktura; |
| --- | --- |

K.

ker je treba predvideti naložbe tako v poskusni kot v razvojni fazi, da se izboljšajo razpoložljive tehnologije in uvede varna in pametna prometna infrastruktura;

| L. | ker številne države po svetu (npr. ZDA, Avstralija, Japonska, Koreja in Kitajska) hitro napredujejo pri zagotavljanju ponudbe povezane in avtomatizirane mobilnosti na trgu; ker bi se morala Evropa na hiter razvoj tega sektorja odzvati veliko bolj proaktivno, da bi spodbudila pobude in stroge varnostne zahteve za vse udeležence v prometu, ki potujejo po morju, vodnih poteh, cestah, zraku ali železnici in uporabljajo mešani način prevoza; |
| --- | --- |

L.

ker številne države po svetu (npr. ZDA, Avstralija, Japonska, Koreja in Kitajska) hitro napredujejo pri zagotavljanju ponudbe povezane in avtomatizirane mobilnosti na trgu; ker bi se morala Evropa na hiter razvoj tega sektorja odzvati veliko bolj proaktivno, da bi spodbudila pobude in stroge varnostne zahteve za vse udeležence v prometu, ki potujejo po morju, vodnih poteh, cestah, zraku ali železnici in uporabljajo mešani način prevoza;

| M. | ker Komisija pričakuje eksponentno rast novega trga avtomatiziranih in povezanih vozil, pri čemer naj bi po ocenah prihodki do leta 2025 presegli 620 milijard EUR v avtomobilski industriji EU in 180 milijard EUR v njenem sektorju elektronike; |
| --- | --- |

M.

ker Komisija pričakuje eksponentno rast novega trga avtomatiziranih in povezanih vozil, pri čemer naj bi po ocenah prihodki do leta 2025 presegli 620 milijard EUR v avtomobilski industriji EU in 180 milijard EUR v njenem sektorju elektronike;

| N. | ker je v amsterdamski izjavi iz leta 2016 začrtano sodelovanje med državami članicami, Komisijo in industrijo na področju povezane in avtomatizirane vožnje; |
| --- | --- |

N.

ker je v amsterdamski izjavi iz leta 2016 začrtano sodelovanje med državami članicami, Komisijo in industrijo na področju povezane in avtomatizirane vožnje;

| O. | ker avtonomni promet zajema vse oblike daljinsko vodenih, avtomatiziranih in avtonomnih oblik cestnega, železniškega, zračnega prometa in prometa po morju ali celinskih vodnih poteh; |
| --- | --- |

O.

ker avtonomni promet zajema vse oblike daljinsko vodenih, avtomatiziranih in avtonomnih oblik cestnega, železniškega, zračnega prometa in prometa po morju ali celinskih vodnih poteh;

| P. | ker je sporočilo Komisije o poti do avtomatizirane mobilnosti pomemben mejnik v strategiji EU za povezano in avtomatizirano mobilnost; |
| --- | --- |

P.

ker je sporočilo Komisije o poti do avtomatizirane mobilnosti pomemben mejnik v strategiji EU za povezano in avtomatizirano mobilnost;

| Q. | ker je treba dati prednost avtonomni mobilnosti, saj bodo povsem avtonomna vozila znatno prispevala k cestni varnosti in bodo lahko delovala tudi brez funkcij povezljivosti; ker pomožne zmogljivosti in storitve morda še vedno potrebujejo digitalno komunikacijo; |
| --- | --- |

Q.

ker je treba dati prednost avtonomni mobilnosti, saj bodo povsem avtonomna vozila znatno prispevala k cestni varnosti in bodo lahko delovala tudi brez funkcij povezljivosti; ker pomožne zmogljivosti in storitve morda še vedno potrebujejo digitalno komunikacijo;

| R. | ker se pričakuje, da bo uporaba avtonomnih vozil, ki je predvidena že od leta 2020, prinesla znatne koristi, pa tudi vrsto novih tveganj, zlasti glede cestnoprometne varnosti, civilne odgovornosti in zavarovanja, kibernetske varnosti, pravic intelektualne lastnine, varstva podatkov in dostopa do njih, tehnične infrastrukture, standardizacije in zaposlovanja; ker ni mogoče predvideti celotnega obsega dolgoročnega učinka avtonomne mobilnosti na delovna mesta in okolje; ker je nadvse pomembno zagotoviti primeren pravni okvir EU za ustrezen odziv na te izzive in za večjo ozaveščenost javnosti in sprejemanje avtonomnih vozil; |
| --- | --- |

R.

ker se pričakuje, da bo uporaba avtonomnih vozil, ki je predvidena že od leta 2020, prinesla znatne koristi, pa tudi vrsto novih tveganj, zlasti glede cestnoprometne varnosti, civilne odgovornosti in zavarovanja, kibernetske varnosti, pravic intelektualne lastnine, varstva podatkov in dostopa do njih, tehnične infrastrukture, standardizacije in zaposlovanja; ker ni mogoče predvideti celotnega obsega dolgoročnega učinka avtonomne mobilnosti na delovna mesta in okolje; ker je nadvse pomembno zagotoviti primeren pravni okvir EU za ustrezen odziv na te izzive in za večjo ozaveščenost javnosti in sprejemanje avtonomnih vozil;

| S. | ker je treba zaradi etičnih vprašanj, povezanih z uporabo teh tehnologij, pripraviti smernice za uvedbo umetne inteligence in vzpostaviti sisteme, ki bodo zagotavljali, da se ta etična vprašanja usklajeno obravnavajo; |
| --- | --- |

S.

ker je treba zaradi etičnih vprašanj, povezanih z uporabo teh tehnologij, pripraviti smernice za uvedbo umetne inteligence in vzpostaviti sisteme, ki bodo zagotavljali, da se ta etična vprašanja usklajeno obravnavajo;

Splošna načela

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije o poti do avtomatizirane mobilnosti, v katerem je začrtan pristop, kako naj EU postane vodilna v svetu pri uporabi varnih sistemov za avtomatizirano mobilnost, da bi cestni promet postal varnejši in učinkovitejši, zastoji, poraba energije in emisije iz prometa pa bi se zmanjšali ter fosilna goriva postopoma opuščala; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava prve korake Komisije in držav članic na področju avtomatizirane mobilnosti prihodnosti ter je seznanjen z zakonodajnimi pobudami, kot so direktiva o inteligentnih prometnih sistemih (3) ter predlagani reviziji direktive o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (4) in uredbe o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil (5); |
| --- | --- |

2.

| 3. | potrjuje vlogo sodelovalnih inteligentnih prometnih sistemov (C-ITS) pri zagotavljanju povezljivosti za avtomatizirana/avtonomna vozila ravni 2, 3 in po možnosti 4 Združenja avtomobilskih inženirjev (SAE); spodbuja države članice in industrijo, naj nadalje izvajajo C-ITS, Komisijo pa poziva, naj države članice in industrijo podpre pri uvajanju storitev C-ITS, zlasti prek instrumenta za povezovanje Evrope, evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter programa InvestEU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja inovacijski potencial vseh avtonomnih načinov prevoza po cesti, železnici, vodi in zraku; poudarja, da bi morali evropski akterji združiti moči, da bi dosegli in ohranili vodilni položaj na svetovni ravni v avtonomnem prometu; ugotavlja, da je za napredek pri avtonomni mobilnosti, zlasti v cestnem prometu, potrebno sinergijsko sodelovanje številnih sektorjev evropskega gospodarstva, vključno s proizvodnjo vozil in digitalnimi sektorji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | priznava velik potencial avtomatizirane mobilnosti za številne sektorje, saj ta ponuja nove poslovne priložnosti za zagonska podjetja, mala in srednja podjetja (MSP) ter industrijo in podjetništvo kot celoto, zlasti v smislu ustvarjanja novih storitev na področju mobilnosti in novih zaposlitvenih možnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bi bilo treba razviti avtonomna vozila, ki bodo dostopna invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj predstavi strategijo, zlasti v zvezi s podatki, dostopom do podatkov in kibernetsko varnostjo, kakor je zahteval že v svoji resoluciji z dne 13. marca 2018 o evropski strategiji za C-ITS, da bi zagotovili pristop, ki bo tehnološko nevtralen in pripravljen za trg; priznava priložnosti, predstavljene v prihodnjih priporočilih Komisije o dostopu do podatkov in virov v vozilu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | potrjuje, da bi bilo treba preučiti zakonodajne ukrepe za zagotovitev pravičnega, varnega in tehnološko nevtralnega dostopa do podatkov v vozilu v realnem času za nekatere tretje osebe; meni, da bi tak dostop končnim uporabnikom in tretjim osebam omogočil koristi digitalizacije ter bi spodbujal enake konkurenčne pogoje in varnost shranjevanja podatkov v vozilu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da se bodo podobna vprašanja glede pravic intelektualne lastnine in ustreznih pravic glede uporabe pojavila pri umetni inteligenci za namene avtonomne mobilnosti, pa tudi na drugih področjih, kot so lastninske pravice do oznak, podatkov in izumov, katerih tvorec bo sama umetna inteligenca; meni pa, da bi bilo treba za ta vprašanja najti čim bolj splošne rešitve; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja, da bi bilo treba pri pripravi novega zakonodajnega okvira o ureditvi avtonomne mobilnosti zagotoviti, da bo mogoče premagati kakršne koli ovire za pospeševanje tehnološkega napredka, raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja, da sporočilo Komisije o poti do avtomatizirane mobilnosti ne vsebuje analize in predlogov glede avtonomnih vozil v vseh načinih prevoza; poziva Komisijo, naj zagotovi analize in strategije za posamezne načine, tudi za področji intermodalnega prevoza in mobilnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj v svojo politiko na področju avtonomne vožnje vključijo skupni prevoz, svojo vizijo pa razširijo na vse vrste prevoza; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja delo v zvezi z avtonomno vožnjo, opravljeno na srečanjih Sveta na visoki ravni, ter želi podobna prizadevanja tudi pri drugih vrstah prevoza, ne le pri cestnem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bi bilo treba razviti tehnične standarde za vozila in infrastrukturo (npr. prometne znake, cestne oznake, sisteme signalizacije in C-ITS) ter jih uskladiti na mednarodni in nacionalni ravni ter na ravni EU, in sicer na podlagi obstoječega dela in forumov, da bi preprečili podvajanje, ter na podlagi načel odprtega, preglednega in tehnološko nevtralnega pristopa, s katerim so bo povečala varnost v cestnem prometu in zagotovila nemotena čezmejna interoperabilnost; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da so zanesljivi podatki v vozilih in o poteh temeljni gradniki za vzpostavitev avtonomne in povezane vožnje v enotnem evropskem prometnem prostoru in za konkurenčne storitve za končne uporabnike; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ovire za uporabo teh podatkov odstranjene in da bo pred 1. januarjem 2020 sprejet trden regulativni sistem za to področje, ki bo zagotavljal enako kakovost in dostopnost podatkov v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da bi bilo nujno treba zagotoviti pravno varnost za uporabnike in deležnike, kar zadeva skladnost avtonomnih vozil z glavno veljavno zakonodajo s posebnim poudarkom na zakonodaji o internetni zasebnosti in Splošni uredbi o varstvu podatkov (6); poziva Komisijo, naj opredeli, katere kategorije informacij, ki jih ustvarijo avtonomna vozila, naj bodo obravnavane kot odprti podatki in dane na voljo v realnem času, katere pa naj bodo zaupne; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da imajo uporabniki nadzor nad osebnimi podatki in tistimi, ki jih ustvarjajo, zbirajo in sporočajo avtonomna vozila, ter dostop do obojih; poudarja, da bi bilo treba potrošnikom ponuditi najvišjo raven kibernetske zaščite; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da se pričakuje veliko povečanje količine podatkov, ki jih ustvarijo ter zberejo in posredujejo avtonomna vozila, ter poudarja, da je treba te podatke, zlasti neosebne in anonimizirane podatke, uporabiti za spodbujanje uvedbe avtonomnih vozil in za nadaljnji razvoj inovacij v okviru novih rešitev na področju mobilnosti; poudarja, da bi moralo imeti varstvo zasebnosti in občutljivih podatkov, ki jih ustvarijo avtonomna vozila, absolutno prednost; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da bodo v prihodnjih letih na trgu na voljo povsem avtonomna ali visoko avtomatizirana vozila in da je treba čim prej vzpostaviti ustrezne regulativne okvire, ki bodo zagotavljali njihovo varno delovanje in jasno ureditev odgovornosti, za prilagoditev na spremembe, ki jih bo to prineslo, tudi glede na interakcijo med avtonomnimi vozili in infrastrukturo ter drugimi uporabniki; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da obstoječa pravila o odgovornosti, kot sta Direktiva Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako (7) (direktiva o odgovornosti za proizvode) ter Direktiva 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti (8) (direktiva o avtomobilskem zavarovanju), niso bila napisana za obravnavanje izzivov, ki jih prinaša uporaba avtonomnih vozil, in poudarja, da je vse več dokazov o tem, da sedanji regulativni okvir, zlasti glede odgovornosti, zavarovanja, registracije in varstva osebnih podatkov, ne bo več zadosten oziroma ustrezen, ko se bo moral soočiti z novimi tveganji, ki izhajajo iz čedalje večje avtomatizacije, povezljivosti in kompleksnosti vozil; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da je treba zaradi dinamičnih tehnoloških sprememb v sektorju razjasniti, kdo bo nosil odgovornost v primeru nesreč, ki jih bodo povzročila povsem avtonomna vozila, in da mora biti popolnoma jasno, kdo je odgovorna oseba v vsakem posameznem primeru, ko bo raven avtonomije tako visoka, da bo lahko vozilo delovalo ali popolnoma samostojno ali da ga bo upravljal voznik; poudarja, da je treba nujno preučiti, ali bi dejstvo, da je mogoče zelo majhen delež vseh dosedanjih nesreč pripisati tehničnim dejavnikom, upravičilo prenos odgovornosti na proizvajalca, ki ga je kot dejavnik tveganja, ki je neodvisen od malomarnosti, lahko enostavno povezati s tveganjem, ki ga predstavlja prihod samostojnega vozila na trg; poudarja tudi, da je nadalje treba preučiti, ali lahko posebne obveznosti glede varnosti v cestnem prometu, ki veljajo za lastnika vozila, in obveznosti glede poznavanja navodil, ki veljajo za voznika, v vsakem posameznem primeru ustrezno nadomestijo ta prenos odgovornosti; zato poziva Komisijo, naj opravi temeljito analizo, sedanji pravni okvir EU prilagodi in po potrebi uvede nova pravila, na podlagi katerih bo mogoče določiti odgovornost in obveznost; Komisijo poziva tudi, naj oceni in spremlja možnost uvedbe dodatnih instrumentov EU, da bi držali korak z razvojem umetne inteligence; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja pomen tehnologij, ki temeljijo na globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS), in projekta Galileo za izboljšanje interakcije in interoperabilnosti digitalnih sistemov v vozilu in omrežju; poziva, naj se čim prej dokončajo in izstrelijo preostali sateliti, da bi lahko začeli uporabljati evropski navigacijski sistem Galileo kot privzeti sistem za določanje položaja v avtomatiziranih vozilih; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da splošni dostop do tehnologij za avtomatizirano mobilnost ne bo mogoč brez dostopa do hitrih internetnih omrežij in omrežij 5G; obžaluje, da obstajajo regije, kjer uvedba sedanje generacije omrežij 4G še vedno ne izpolnjuje pričakovanj, zlasti na podeželju; |
| --- | --- |

23.

Cestni promet

| 24. | opozarja na nova varnostna pravila v vodilnih načelih glede vmesnika človek-stroj, predlagana v končnem poročilu GEAR 2030; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da bi morala biti čim prej pripravljena zakonodaja s področja varnosti v cestnem prometu na ravni Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE), ravni EU in nacionalni ravni, da bi podprli tehnološke inovacije in avtonomno vožnjo za zmanjšanje števila človeških napak, prometnih nesreč in smrtnih žrtev v prometu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, kako pomembno je sprejetje ambiciozne nove uredbe o splošni varnosti za motorna vozila glede na kratkoročni potencial, ki ga ima za reševanje življenje obvezna namestitev novih tehnologij za varnost vozil, ki se bodo v prihodnosti uporabljale tudi za uvedbo povezanih in avtomatiziranih vozil; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja, da je bil razvoj povezanih in avtomatiziranih vozil večinoma posledica tehnološkega razvoja; poudarja, da je treba preučiti in priznati človeške in družbene vidike razvoja povezanih in avtomatiziranih vozil ter zagotoviti, da bodo pri njihovi uvedbi v celoti spoštovani družbene, človeške in okoljske vrednote ter cilji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj ob upoštevanju pomena mobilnosti v EU sklenejo skupno stališče ter naj sodelujejo, da bo EU prevzela in ohranila vodilno vlogo pri mednarodnem tehničnem usklajevanju avtomatiziranih vozil v okviru UN/ECE in Dunajske konvencije, zlasti v vseh razpravah na ravni svetovnega foruma UN/ECE za harmonizacijo pravilnikov o vozilih (delovna skupina 29) ter delovne skupine za avtomatizirana/avtonomna in povezana vozila (GRVA); |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da bi morali biti postopki nadzora trga, povezani z avtomatiziranimi vozili, za celotno življenjsko dobo vozil čim bolj standardizirani, pregledni in preverljivi, vključno s čezmejnim preskušanjem na odprtih cestah in v dejanskih voznih razmerah ter rednimi tehničnimi pregledi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja potrebo po jasni zakonodaji, ki se redno pregleduje, po potrebi posodablja in usklajuje ter ki bo zahtevala vgradnjo snemalnikov podatkov o dogodkih v skladu z revidirano uredbo o splošni varnosti, da bi izboljšali preiskave nesreč ter da bo mogoče razjasniti in razrešiti vprašanja glede odgovornosti, kolikor hitro je mogoče; ugotavlja, da so ti snemalniki podatkov o dogodkih potrebni za določitev odgovornosti različnih akterjev, vpletenih v primeru nesreče; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da bo treba takoj po prehodnem obdobju, v katerem se bodo istočasno uporabljala avtomatizirana vozila ter vozila brez povezav in avtomatizacije, vključiti zaščitne sisteme; poudarja, da so sistemi za pomoč vozniku na poti do popolnoma avtomatizirane vožnje že zdaj pomembni za preprečevanje prometnih nesreč z aktivnimi varnostnimi sistemi oziroma za blažitev posledic nesreč s pasivnimi varnostnimi sistemi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice, naj poskrbijo za varno in kakovostno cestno infrastrukturo, ki omogoča uporabo avtomatiziranih in avtonomnih vozil; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo interoperabilnost vseh sistemov, ki zadevajo digitalno posredovanje informacij o cestnem prometu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da narašča skrb zaradi brezbrižnosti uporabnikov pri vožnji z vozili, ki jih mora delno upravljati voznik; poziva k boljši pojasnitvi opredelitve „vozil z naprednimi sistemi za pomoč voznikom“ (1. do 3. stopnja SAE) v primerjavi z „avtomatiziranimi vozili“ (4. in 5. stopnja SAE) in razlikovanja zahtev za njih v zakonodaji s področja varnosti v cestnem prometu ter k izvedbi dodatnih študij o izvedljivosti in varnosti avtomatiziranih vozil 3. stopnje, zlasti kar zadeva problematiko opozarjanja voznika, da mora prevzeti nadzor, ter nevarnosti, kadar voznik opozorila ne upošteva takoj; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj opredeli jasne etične smernice za umetno inteligenco; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj razvije ustrezna merila za odgovornost ter sisteme za zaščito in varnost ljudi, da bi zagotovili skladen pristop do etičnih vprašanj, ki se pojavljajo glede avtonomnih sistemov za avtomatizirana vozila; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da bi moral zakonodajalec obravnavati in rešiti etične vidike samovozečih vozil, preden bodo povsem sprejemljiva in razpoložljiva za prometne razmere; zato poudarja, da je za avtomatizirana vozila potrebna predhodna presoja, pri kateri se bodo obravnavali ti etični vidiki; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da bo povečana gostota mestnega prometa zaradi široke uporabe avtonomnih vozil; meni, da bi k obravnavi teh izzivov morala prispevati avtonomna vozila in rešitve, kot so souporaba avtomobila in skupni prevozi; poziva organe, naj oblikujejo politike, s katerimi bodo zagotovili, da bodo avtonomna vozila izboljšala možnosti potovanj, vključno z javnim prevozom in drugimi rešitvami, za vse državljane; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da ima samodejna vožnja v koloni obetajočo prihodnost, saj varčuje z gorivom in energijo ter izboljšuje varnost v cestnem prometu, zato poziva države članice, Komisijo in industrijo, naj izvajajo ukrepe iz izjave iz Amsterdama; poziva Komisijo, naj predlaga regulativni okvir za spodbujanje povezljivosti vozil, ki komunicirajo z drugimi vozili in okolico (V2X) za visoko in popolnoma avtomatizirana vozila (npr. vožnja v konvoju), zlasti pri vožnji na dolge razdalje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | trdi, da imajo pasivni in aktivni varnostni elementi v avtonomnih vozilih pomembno vlogo pri zmanjševanju števila trčenj ter poškodb in smrtnih žrtev kot posledice teh trčenj, saj se trčenja še vedno lahko zgodijo, zlasti v vmesni fazi mešanega prometa; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo varnost v cestnem prometu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | izpostavlja tveganja, ki se nanašajo na rastoči trend mešanega prometa s tradicionalnimi in avtonomnimi vozili, kar kliče po več preskusih na terenu, da bi javna in zasebna podjetja in organe podprli pri raziskavah in razvoju, ki bodo kos izzivom prihodnosti, ter da bi zagotovili konkretne podatke, ki bi pripomogli k ustrezni prilagoditvi pravil o civilni odgovornosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da je mogoče obstoječe vrzeli in pomanjkljivosti rešiti z vzpostavitvijo okvira zavarovanja brez krivca za škodo, ki nastane z uporabo avtonomnih vozil; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kot je omenil že v svoji resoluciji z dne 16. februarja 2017 pravilih civilnega prava o robotiki (9), poudarja, da zaradi zagotovitve ustrezne zaščite žrtev ne bi smeli omejevati odgovornosti v zvezi z naravo in obsegom škode, ki jo je treba nadomestili; |
| --- | --- |

43.

Letalski promet

| 44. | poudarja nedavno sprejeto uredbo o agenciji EASA (10) s posodobljenimi varnostnimi pravili v letalstvu, ki med drugim vključujejo trdno pravno podlago za prvi celoviti sklop pravil EU za vse vrste civilnih dronov; spominja, kako nujno je bilo sprejetje uredbe EASA, saj se nove tehnologije, kot so brezpilotni zrakoplovi, pojavljajo tudi na evropskem nebu, ter da je zato bilo treba prilagoditi veljavni regulativni okvir EU in različna nacionalna pravila; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj prav tako brez odlašanja predstavi podrobna pravila za avtomatizirane zrakoplove, ki zahtevajo posebne in prilagojene specifikacije, saj operativni pristop z osredotočanjem na posamezne brezpilotne zrakoplove ni primeren za zagotovitev varne vključitve avtomatiziranih zrakoplovov v zračni prostor, ki si ga delijo s pilotiranimi zrakoplovi; opozarja, da bodo brezpilotni zrakoplovi potrebovali varne in, kjer je ustrezno, certificirane inteligentne sisteme ter posebno okolje za upravljanje zračnega prostora; poudarja, da bi morala taka pravila, ki veljajo za brezpilotne zrakoplove, upoštevati tudi naravo in tveganost naloge ali dejavnosti, operativne značilnosti brezpilotnega zrakoplova in značilnosti območja delovanja, kot so gostota poseljenosti, značilnosti terena ter obstoj stavb in drugih občutljivih infrastruktur; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja pomen varstva osebnih podatkov v primeru uporabe avtomatiziranih vozil v letalskem sektorju; |
| --- | --- |

46.

| 47. | spominja na varšavsko izjavo o dronih iz leta 2016 kot vzvod za ustvarjanje delovnih mest in novih poslovnih priložnosti; znova poudarja, kako pomembni so načrtovani ukrepi za razvoj ekosistema dronov v EU, ki naj bi bili sprejeti do leta 2019, ter da se je treba ravnati po vodilnih načelih iz izjave iz Rige; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da je treba usklajeno razvijati tehnologije in operativne pojme, ki bodo omogočili varno vključevanje vozil v storitve za upravljanje letalskega prometa v skladu s cilji programa U-Space, ki ga vodi Skupno podjetje SESAR; priznava dosedanje dejavnosti Skupnega podjetja SESAR, ki jih je treba še nadalje podpirati; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opozarja, da bi bilo treba v prihodnjem proračunskem obdobju okrepiti sedanje financiranje raziskovalnih in poskusnih programov v zvezi z brezpilotnimi zrakoplovi, kot je program U-Space; ugotavlja, da bi bili lahko poskusi, ki danes omogočajo, da se v realnih okoliščinah testira flota številnih brezpilotnih zrakoplovov, hkrati pa se zagotavlja upravljanje zračnega prometa z največjo možno stopnjo varnosti, zgled za poskuse na področju zemeljskih avtonomnih vozil; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ugotavlja, da je treba vzpostaviti primerna preskusna območja za avtonomne letalske tehnologije, vključno z droni, da bi zagotovili varne pogoje za simulacijo novih tehnoloških rešitev pred njihovo končno izvedbo; |
| --- | --- |

50.

Promet po morju ali celinskih vodnih poteh

| 51. | poudarja potencial in dodano vrednost avtonomnih ladij, zlasti na celinskih vodnih poteh in po morju na kratkih razdaljah, saj lahko privede do zmanjšanja števila nesreč na morju in celinskih vodnih poteh, ki so večinoma posledica človeške napake; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja potencial, ki ga ima avtomatizacija za odpravo deleža človeških napak in za zagotovitev, da bo imelo osebje na mostu več časa za optično opazovanje, zlasti na ozkih plovnih poteh in v pristaniških območjih; vendar poudarja, da sta izmenjava informacij in komunikacija nujni zaradi varnosti, zlasti v neposredni bližini drugih ladij, zato je treba vzdrževati navzočnost osebja na mostu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja delo delovne skupine PIANC za pametni ladijski promet in mednarodne mreže za avtonomne ladje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, naj začrta in opredeli stopnje avtomatizacije za celinsko in morsko plovbo ter skupne standarde, tudi za pristanišča, da bi uskladili in spodbujali uvajanje avtonomnih plovil v interakciji z avtomatiziranimi in neavtomatiziranimi uporabniki in infrastrukturo; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da je treba razviti in razširiti digitalna vozlišča in medsebojno povezane koridorje Vseevropskih prometnih omrežij (TEN-T), in sicer z najsodobnejšimi terminali in učinkovitimi sistemi za elektronsko upravljanje prometa, kot so rečne informacijske službe in informacijski sistem za plovbo po Renu, da bi dosegli popolnoma multimodalni sistem avtonomnega prevoza; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisijo, naj pripravi celovito strategijo za spodbujanje nadaljnje avtomatizacije v celinskem ladijskem prometu, njene infrastrukture, plovnih poti in upravljanja prometa ter razvoja avtomatiziranih pristanišč, ob upoštevanju položaja celinskih pristanišč kot multimodalnih vozlišč pri pripravi digitalnega območja prevoza po celinskih plovnih poteh; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva k večji podpori in spodbujanju čezmejnih testnih območij ter k izvedbi več projektov, kot sta NOVIMAR in projekt MUNIN (pomorska plovba brez posadke z uporabo inteligentnih omrežij), ki ju sofinancira EU v okviru sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020, da bi se nadaljeval razvoj tehnologije avtonomnega ladijskega prometa in avtomatizirane infrastrukture v EU; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da je treba standarde, ki se uporabljajo za plovila, razvijati v sodelovanju z Mednarodno pomorsko organizacijo in jih uskladiti z njenimi, da bi vzpostavili mednarodni pravni okvir za varno upravljanje ladij; |
| --- | --- |

58.

Železniški promet

| 59. | poziva Komisijo, naj v posvetovanju in sodelovanju z industrijo in drugimi deležniki ustvari skupne protokole in standarde, ki bodo omogočili delovanje avtonomnih vlakov in sistemov lahke železnice; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva k hitrejšemu izboljšanju okvirnih pogojev za avtonomna vozila v železniškem prometu in za prehod na digitalni železniški sektor; ugotavlja, da je evropski sistem vodenja vlakov podlaga za avtomatizacijo v železniškem sektorju, ki bo ustvarjena s povezovanjem evropskega sistema vodenja vlakov s samodejnim delovanjem vlakov; poziva Komisijo, naj pospeši uvedbo evropskega sistema za nadzor vlakov in jo opredeli kot prednostno nalogo v sedanjih in prihodnjih programih financiranja EU; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da je digitalno povezovanje pomemben nov ukrep za spodbujanje digitalizacije železniške infrastrukture, ter poziva Komisijo in države članice, naj podprejo njegovo uvajanje; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisijo, naj nadaljuje s programom Shif2Rail za nadaljnji razvoj v smeri digitalnega železniškega omrežja in popolnoma avtomatiziranega delovanja vlakov, vključno z razvojem standarda za samodejno delovanje vlakov v evropskem sistemu vodenja vlakov ter kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opozarja na vse večje izzive za mobilnost v mestih zaradi naraščanja gostote prometa ter na priložnosti za spopadanje z njimi, ki jih omogočajo avtomatizirani sistemi javnega železniškega prevoza; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in podpirajo projekte za premagovanje teh izzivov z inovacijami na področju avtomatiziranega javnega železniškega prevoza; |
| --- | --- |

63.

Pravice potrošnikov in konkurenčni pogoji

| 64. | poziva Komisijo, naj pripravi celovita pravila za odgovornosti in pravice proizvajalcev, voznikov in upravljavcev na vseh ravneh avtomatizacije za vse vrste prevoza; poudarja, da je treba te odgovornosti voznikom ali upravljavcem sporočati jasno, nazorno in samo po sebi razumljivo s komercialnimi oznakami ali drugimi oblikami sporočanja; meni, da je nujno zagotoviti varnost vozil in njihovo redno vzdrževanje skozi njihov celoten življenjski cikel, ter v zvezi s tem poudarja pomembno vlogo pravičnega dostopa do podatkov v vozilu in virov na trgu za ustrezne deležnike; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vsi sistemi avtonomnih vozil zasnovani tako, da bodo lastnikom vozil ali uporabnikom omogočali prosto izbiro med konkurenčnimi ponudniki storitev, ne da bi se pri tem morali zanašati samo na storitve proizvajalca vozila; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da je treba zagotoviti pravičen dostop do trga za neodvisne ponudnike avtomobilskih storitev na področju servisiranja in popravljanja avtonomnih vozil; opozarja, da so tovrstni subjekti, zlasti proizvajalci delov, majhne delavnice in storitveni centri, pomemben konkurenčni element na avtomobilskem trgu in da pozitivno vplivajo na razpoložljivost in cene teh storitev; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ugotavlja, da je na digitaliziranem trgu avtomobilskih storitev obstoj poštene konkurence na trgu avtomatiziranih in kombiniranih storitev mobilnosti odvisen od neposrednega in pravočasnega dostopa do podatkov in funkcij v vozilu; opozarja, da imajo neodvisni izvajalci dejavnosti zelo pomembno vlogo v celotni avtomobilski dobavni verigi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | napoveduje, da bi lahko bila konkurenca na enotnem trgu v sektorju servisiranja avtonomnih vozil ogrožena, če bodo proizvajalci neodvisnim serviserjem otežili dostop do sistemov, vgrajenih v ta vozila; poudarja, da bi se za ta tržni segment morale uporabljati določbe Uredbe Komisije (EU) št. 461/2010 (11); |
| --- | --- |

68.

| 69. | poudarja, da bi bilo treba potrošnike vnaprej obvestiti o vozilih, ki jih kupujejo, ter o storitvah popravila, do katerih imajo dostop; |
| --- | --- |

69.

| 70. | meni, da bi lahko prehod na avtomatizirana vozila poleg pozitivnega vpliva na prometno varnost, porabo goriva, okolje in ustvarjanje novih delovnih mest v telekomunikacijskem in avtomobilskem sektorju povzročil tudi izgubo delovnih mest v prometnem sektorju in negativno vplival na zavarovalniški sektor, kar je treba nemudoma obravnavati, da bi omogočili enostaven prehod; |
| --- | --- |

70.

Potrebe po raziskavah in izobraževanju

| 71. | poudarja, da je treba v EU razviti ključne avtonomne tehnologije (npr. formalizacija in simulacije človeških možganov in kognitivnih procesov pri vožnji, sistemi zaznavanja okolja in umetna inteligenca), da bo EU ostala v koraku s konkurenco na svetovni ravni in da bodo ustvarjena nova delovna mesta; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poudarja, da bodo avtomatizirana vozila, ko bodo na voljo na trgu, močno vplivala na distribucijo in potrošnjo blaga; zato meni, da je treba nujno oceniti ta vpliv in zagotoviti ukrepe za podporo prizadetim sektorjem in ljudem; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva k pobudam za opredelitev in reševanje vprašanj, povezanih s spremembami ponudbe po zaposlitvah in povpraševanja po njih glede na potrebe po novih in specializiranih znanjih, tako v proizvodnji vozil kot pri poklicni uporabi, in sicer s preoblikovanjem izobraževanja (na primer s tečaji in usposabljanji), da bi olajšali prehod na nove oblike mobilnosti; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami predlaga pobude za spodbujanje znanj, izobraževanja in usposabljanja, ki jih potrebuje EU, da bo ostala v ospredju sektorja avtonomnega prometa; poudarja, da je pomembno, da države članice v svojih izobraževalnih programih upoštevajo te novo nastale trende, da bi se odzvale na potrebo po visoko kvalificirani in usposobljeni delovni sili v različnih prometnih sektorjih; |
| --- | --- |

74.

| 75. | spominja, da je bilo v okviru programa Obzorje 2020 v obdobju 2014–2020 namenjenih 300 milijonov EUR za programe raziskav in inovacij na področju avtomatiziranih vozil, ter priporoča, naj se ti programi nadaljujejo in razširijo na vse načine prevoza v naslednjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (Obzorje Evropa); |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja pomembno vlogo skupnih raziskav za zagotavljanje hitrega napredka pri avtomatizaciji prevoza v sodelovanju s celotnim inovacijskim okoljem; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisijo, naj ustanovi skupno podjetje po zgledu skupnih podjetij Shift2Rail v železniškem prometu ali Čisto nebo v letalski industriji, da bi oblikovali strateško pobudo za avtonomni promet, ki bo izhajala iz sektorja ter bo privlačna za državljane EU in pomembna v komercialnem smislu, bo spodbudila raziskovalni in inovacijski potencial EU na podlagi širokega sodelovanja industrijskega, javnega in akademskega sveta ter spodbujala razvoj in uporabo tehnologij na usklajen in interoperabilen način, s čimer bi vzpostavili multimodalni prometni sistem za avtonomni promet s stopnjevano prilagodljivostjo na svetovni ravni; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poudarja potrebo po vzpostavitvi terenov za preizkušanje vozil v scenarijih resničnega življenja po vsej EU, da bo mogoče nove tehnologije temeljito preizkusiti in razviti; poziva vse države članice, naj do leta 2020 vsaka določi mestna in zunajmestna območja, kjer bodo lahko poskusna avtonomna vozila opravljala preizkuse v realnih prometnih razmerah, ne da bi se na teh območjih zmanjšala prometna varnost, in naj zagotovijo, da bodo oblikovani čezmejni in interoperabilni okviri EU za preizkuse; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poudarja, da so nekateri državljani EU izrazili nezaupanje v avtomatizirano mobilnost; zato poudarja, da bi morala zakonodajalca obravnavati etično razsežnost, da bi izboljšali sprejemanje javnosti v zvezi s tem; poziva k naložbam v obsežne raziskave umetne inteligence in drugih razsežnosti avtomatizirane mobilnosti; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva k obširnim raziskavam o dolgoročnih učinkih avtonomnega prevoza na vprašanja, kot so prilagajanje potrošnikov, družbeno sprejemanje, psihološke reakcije, fizično odzivanje in socialna mobilnost, zmanjšanje števila nesreč in izboljšanje prometa na splošno; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva vse deležnike, tudi proizvajalce vozil, dobavitelje sestavnih delov, razvijalce programske opreme in oblikovalce, sodelujoče države članice in organe, naj sodelujejo pri spodbujanju inovacij, skrbijo za naložbe v infrastrukturo, ki omogoča avtomatizirano mobilnost na avtocestah in mestnih cestah, in pri lajšanju čezmejnega testiranja; poudarja, da je treba povečati naložbe v prilagoditve obstoječe infrastrukture, izgradnjo nove in izboljšanje povezanosti evropskih cest; poudarja, da je opazno nezaupanje evropskih državljanov v avtomatizirano vožnjo, zato bi bilo treba njihovo zaupanje povečati s kampanjami za ozaveščanje; poziva k naložbam v obsežne raziskave umetne inteligence in etične razsežnosti avtonomnega in povezanega prevoza; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  UL C 307, 30.8.2018, str. 144.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0063.

(3)  UL L 207, 6.8.2010, str. 1.

(4)  COM(2018)0274.

(5)  COM(2018)0286.

(6)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(7)  UL L 210, 7.8.1985, str. 29.

(8)  UL L 263, 7.10.2009, str. 11.

(9)  UL C 252, 18.7.2018, str. 239.

(10)  UL L 212, 22.8.2018, str. 1.

(11)  UL L 129, 28.5.2010, str. 52.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/13

---

P8_TA(2019)0010

Vključevanje načela enakosti spolov v Evropskem parlamentu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o vključevanju načela enakosti spolov v Evropskem parlamentu (2018/2162(INI))

(2020/C 411/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki opredeljujeta načelo enakosti spolov kot osrednjo vrednoto Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki opredeljujeta načelo enakosti spolov kot osrednjo vrednoto Unije,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 8 in 19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 8 in 19,

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki vsebuje posebne določbe o horizontalnem načelu enakosti spolov, in člena 6 PEU, v katerem se Listini priznava enaka pravna veljavnost kot Pogodbama, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki vsebuje posebne določbe o horizontalnem načelu enakosti spolov, in člena 6 PEU, v katerem se Listini priznava enaka pravna veljavnost kot Pogodbama,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija) z dne 11. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija) z dne 11. maja 2011,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2016 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji o preprečevanju nasilja nad ženskami ter o boju proti njemu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2016 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji o preprečevanju nasilja nad ženskami ter o boju proti njemu (1),

| — | ob upoštevanju pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih 15. septembra 1995 na četrti svetovni konferenci o ženskah, ter poznejših zaključnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih Organizacije združenih narodov Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005) in Peking + 15 (2010), ter zaključnega dokumenta konference o pregledu Peking + 20, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih 15. septembra 1995 na četrti svetovni konferenci o ženskah, ter poznejših zaključnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih Organizacije združenih narodov Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005) in Peking + 15 (2010), ter zaključnega dokumenta konference o pregledu Peking + 20,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. februarja 2010 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2009 (2), z dne 8. marca 2011 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2010 (3), z dne 13 marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2011 (4), z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (5) in z dne 14. marca 2017 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2014–2015 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. februarja 2010 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2009 (2), z dne 8. marca 2011 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2010 (3), z dne 13 marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2011 (4), z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (5) in z dne 14. marca 2017 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2014–2015 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2003 o vključevanju načela enakosti spolov v Evropskem parlamentu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2003 o vključevanju načela enakosti spolov v Evropskem parlamentu (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. januarja 2007 o vključevanju načela enakosti med spoloma v delo odborov (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. januarja 2007 o vključevanju načela enakosti med spoloma v delo odborov (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v delo odborov in delegacij (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v delo odborov in delegacij (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v zunanje odnose EU ter v vzpostavljanje miru in oblikovanje državnih struktur (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v zunanje odnose EU ter v vzpostavljanje miru in oblikovanje državnih struktur (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o ženskah pri sprejemanju političnih odločitev (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o ženskah pri sprejemanju političnih odločitev (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2016 o novi strategiji za pravice žensk in enakost spolov v Evropi po letu 2015 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2016 o novi strategiji za pravice žensk in enakost spolov v Evropi po letu 2015 (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2016 o vključevanju načela enakosti spolov v delo Evropskega parlamenta (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2016 o vključevanju načela enakosti spolov v delo Evropskega parlamenta (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2017 o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2017 o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o ukrepih za preprečevanje trpinčenja in spolnega nadlegovanja na delovnem mestu, javnih mestih in v političnem življenju v EU ter boj proti njima (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o ukrepih za preprečevanje trpinčenja in spolnega nadlegovanja na delovnem mestu, javnih mestih in v političnem življenju v EU ter boj proti njima (16),

| — | ob upoštevanju kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določenih z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (17), in zlasti členov 1(c) in (d), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določenih z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (17), in zlasti členov 1(c) in (d),

| — | ob upoštevanju brošure Ženske v Evropskem parlamentu iz leta 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju brošure Ženske v Evropskem parlamentu iz leta 2018,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropskega parlamenta o človeških virih za leto 2017, objavljenega avgusta 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropskega parlamenta o človeških virih za leto 2017, objavljenega avgusta 2018,

| — | ob upoštevanju smernic o uporabi spolno nevtralnega jezika v Evropskem parlamentu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic o uporabi spolno nevtralnega jezika v Evropskem parlamentu,

| — | ob upoštevanju poročila, ki ga je za predsedstvo Evropskega parlamenta pripravil podpredsednik Evropskega parlamenta in predsednik skupine na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost Dimitrios Papadimulis z naslovom Enakost spolov v sekretariatu Evropskega parlamenta – stanje in pot naprej v obdobju 2017–2019, ki ga je predsedstvo sprejelo 16. januarja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, ki ga je za predsedstvo Evropskega parlamenta pripravil podpredsednik Evropskega parlamenta in predsednik skupine na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost Dimitrios Papadimulis z naslovom Enakost spolov v sekretariatu Evropskega parlamenta – stanje in pot naprej v obdobju 2017–2019, ki ga je predsedstvo sprejelo 16. januarja 2017,

| — | ob upoštevanju časovnega načrta 2017–2019 za izvajanje poročila z naslovom Enakost spolov v sekretariatu Evropskega parlamenta – stanje in pot naprej v obdobju 2017–2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju časovnega načrta 2017–2019 za izvajanje poročila z naslovom Enakost spolov v sekretariatu Evropskega parlamenta – stanje in pot naprej v obdobju 2017–2019,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta za spodbujanje enakosti spolov in raznolikosti v sekretariatu Evropskega parlamenta za obdobje 2014–2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta za spodbujanje enakosti spolov in raznolikosti v sekretariatu Evropskega parlamenta za obdobje 2014–2019,

| — | ob upoštevanju mandata skupine na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mandata skupine na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost,

| — | ob upoštevanju smernic o enakosti za člane/kadrovske svetovalce v izbirnih komisijah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic o enakosti za člane/kadrovske svetovalce v izbirnih komisijah,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. julija 2017 z naslovom Boljša delovna mesta za vse: od enakih možnosti proti raznolikosti in vključenosti (C(2017)5300) (18) ter listine o raznolikosti in vključenosti (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. julija 2017 z naslovom Boljša delovna mesta za vse: od enakih možnosti proti raznolikosti in vključenosti (C(2017)5300) (18) ter listine o raznolikosti in vključenosti (19),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. decembra 2015 o strateških prizadevanjih za enakost spolov v obdobju 2016–2019 (SWD(2015)0278) (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. decembra 2015 o strateških prizadevanjih za enakost spolov v obdobju 2016–2019 (SWD(2015)0278) (20),

| — | ob upoštevanju strategije Sveta Evrope za enakost spolov v obdobju 2018–2023 (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Sveta Evrope za enakost spolov v obdobju 2018–2023 (21),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. novembra 2013 o vključevanju načela enakosti spolov, priložene k zakonodajni resoluciji Evropskega parlamenta o osnutku uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, ki je priložena večletnemu finančnemu okviru (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. novembra 2013 o vključevanju načela enakosti spolov, priložene k zakonodajni resoluciji Evropskega parlamenta o osnutku uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, ki je priložena večletnemu finančnemu okviru (22),

| — | ob upoštevanju poročila Medparlamentarne unije iz leta 2011 z naslovom Parlamenti, ki upoštevajo različnost spolov: globalni pregled dobre prakse, ki je bilo objavljeno leta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Medparlamentarne unije iz leta 2011 z naslovom Parlamenti, ki upoštevajo različnost spolov: globalni pregled dobre prakse, ki je bilo objavljeno leta 2011,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0429/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0429/2018),

| A. | ker je enakost spolov temeljna vrednota EU, opredeljena v pogodbah EU in Listini EU o temeljnih pravicah; ker člen 8 PDEU določa, da si Evropska unija z vsemi svojimi dejavnostmi prizadeva odpraviti neenakosti, spodbujati enakost spolov in se boriti proti diskriminaciji pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti; |
| --- | --- |

A.

ker je enakost spolov temeljna vrednota EU, opredeljena v pogodbah EU in Listini EU o temeljnih pravicah; ker člen 8 PDEU določa, da si Evropska unija z vsemi svojimi dejavnostmi prizadeva odpraviti neenakosti, spodbujati enakost spolov in se boriti proti diskriminaciji pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti;

| B. | ker je enakost spolov na splošno ključna za varstvo človekovih pravic, delovanje demokracije, spoštovanje načela pravne države, gospodarsko rast, socialno vključenost in trajnost, vključevanje razsežnosti spola pa je pomembno na vseh področjih politike, za katera je pristojna EU; |
| --- | --- |

B.

ker je enakost spolov na splošno ključna za varstvo človekovih pravic, delovanje demokracije, spoštovanje načela pravne države, gospodarsko rast, socialno vključenost in trajnost, vključevanje razsežnosti spola pa je pomembno na vseh področjih politike, za katera je pristojna EU;

| C. | ker sta pravica do enakosti in jamstvo nediskriminacije temeljni načeli, ki podpirata vključevanje načela enakosti spolov; ker vključevanje načela enakosti spolov pomeni obravnavati pravice, vidike in dobrobit žensk, deklet, LGBTIQ oseb in ljudi vseh spolnih identitet; |
| --- | --- |

C.

ker sta pravica do enakosti in jamstvo nediskriminacije temeljni načeli, ki podpirata vključevanje načela enakosti spolov; ker vključevanje načela enakosti spolov pomeni obravnavati pravice, vidike in dobrobit žensk, deklet, LGBTIQ oseb in ljudi vseh spolnih identitet;

| D. | ker ne le, da se napredek pri doseganju enakosti spolov v EU ne nadaljuje po celotni Uniji, ampak v nekaterih državah članicah tudi močno nazaduje; |
| --- | --- |

D.

ker ne le, da se napredek pri doseganju enakosti spolov v EU ne nadaljuje po celotni Uniji, ampak v nekaterih državah članicah tudi močno nazaduje;

| E. | ker je v Istanbulski konvenciji poudarjeno, da je mogoče vse oblike nasilja na podlagi spola prekiniti zgolj s spremembo miselnosti in odnosa; ker je zato potrebna vzgoja na vseh ravneh in za vse starosti o enakosti žensk in moških, o odpravi stereotipnih vlog spolov ter o spoštovanju osebne integritete; |
| --- | --- |

E.

ker je v Istanbulski konvenciji poudarjeno, da je mogoče vse oblike nasilja na podlagi spola prekiniti zgolj s spremembo miselnosti in odnosa; ker je zato potrebna vzgoja na vseh ravneh in za vse starosti o enakosti žensk in moških, o odpravi stereotipnih vlog spolov ter o spoštovanju osebne integritete;

| F. | ker je za zagotovitev resničnega napredka pri vključevanju načela enakosti spolov v politike, programe, pobude in ukrepe EU dodeljenih premalo sredstev in človeških virov; |
| --- | --- |

F.

ker je za zagotovitev resničnega napredka pri vključevanju načela enakosti spolov v politike, programe, pobude in ukrepe EU dodeljenih premalo sredstev in človeških virov;

| G. | ker populacijo Evropske unije sestavlja polovica žensk in polovica moških, vendar sestava Evropskega parlamenta izraža močno pomanjkljivo zastopanost žensk, saj je samo 36,1 % vseh poslancev ženskega spola; ker je ta vrzel še bolj poudarjena v sestavi predsedstva Parlamenta, ki ga sestavlja 7 žensk in 13 moških; ker uravnotežena zastopanost spolov in raznolikost v Parlamentu prispevata k odpravi stereotipov, zmanjšujeta diskriminacijo in povečujeta raven demokratične zastopanosti državljanov EU in legitimnost odločitev Parlamenta; |
| --- | --- |

G.

ker populacijo Evropske unije sestavlja polovica žensk in polovica moških, vendar sestava Evropskega parlamenta izraža močno pomanjkljivo zastopanost žensk, saj je samo 36,1 % vseh poslancev ženskega spola; ker je ta vrzel še bolj poudarjena v sestavi predsedstva Parlamenta, ki ga sestavlja 7 žensk in 13 moških; ker uravnotežena zastopanost spolov in raznolikost v Parlamentu prispevata k odpravi stereotipov, zmanjšujeta diskriminacijo in povečujeta raven demokratične zastopanosti državljanov EU in legitimnost odločitev Parlamenta;

| H. | ker je bilo med imenovanimi člani višjega vodstva Parlamenta (generalni direktorji in direktorji) leta 2016 le 11 % žensk, leta 2017 pa je bilo žensk 33 %; |
| --- | --- |

H.

ker je bilo med imenovanimi člani višjega vodstva Parlamenta (generalni direktorji in direktorji) leta 2016 le 11 % žensk, leta 2017 pa je bilo žensk 33 %;

| I. | ker je 5. cilj trajnostnega razvoja do leta 2030 doseči enakost spolov ter krepiti vlogo vseh žensk in deklic, pri čemer je to medsektorski cilj za vseh 17 ciljev trajnostnega razvoja; ker je vključevanje načela enakosti spolov orodje za učinkovit, dolgoročni in trajnostni pravični razvoj s pozitivnim učinkom v smislu uresničevanja ciljev zmanjšanja revščine; ker pa je napredek glede enakosti spolov zelo počasen in so v mnogih državah po svetu spremembe minimalne (23), tudi v Evropi; ker so bili rezultati izvajanja 5. cilja trajnostnega razvoja mešani v državah članicah EU in med njimi in ker je delež žensk v nacionalnih parlamentih in na položajih odločanja še vedno bistveno manjši deleža moških (24); |
| --- | --- |

I.

ker je 5. cilj trajnostnega razvoja do leta 2030 doseči enakost spolov ter krepiti vlogo vseh žensk in deklic, pri čemer je to medsektorski cilj za vseh 17 ciljev trajnostnega razvoja; ker je vključevanje načela enakosti spolov orodje za učinkovit, dolgoročni in trajnostni pravični razvoj s pozitivnim učinkom v smislu uresničevanja ciljev zmanjšanja revščine; ker pa je napredek glede enakosti spolov zelo počasen in so v mnogih državah po svetu spremembe minimalne (23), tudi v Evropi; ker so bili rezultati izvajanja 5. cilja trajnostnega razvoja mešani v državah članicah EU in med njimi in ker je delež žensk v nacionalnih parlamentih in na položajih odločanja še vedno bistveno manjši deleža moških (24);

| J. | ker je treba ocenjevati učinek na enakost spolov, da se oceni in ugotovi verjetnost negativnih posledic vsake odločitve za stanje na področju enakosti spolov; ker je posledično bistveno, da se proračun analizira z vidika spola, da se zagotovijo informacije o možnih različnih učinkih dodeljevanja in porazdelitve proračunskih sredstev na enakost spolov ter se povečata preglednost in odgovornost; |
| --- | --- |

J.

ker je treba ocenjevati učinek na enakost spolov, da se oceni in ugotovi verjetnost negativnih posledic vsake odločitve za stanje na področju enakosti spolov; ker je posledično bistveno, da se proračun analizira z vidika spola, da se zagotovijo informacije o možnih različnih učinkih dodeljevanja in porazdelitve proračunskih sredstev na enakost spolov ter se povečata preglednost in odgovornost;

| K. | ker vključevanje načela enakosti spolov velja za učinkovito in globalno sprejeto strategijo, katere cilj je doseči enakost spolov in se boriti proti diskriminaciji z reorganizacijo, izboljšanjem, razvojem in ocenjevanjem procesov politike, tako da bi akterji, ki sodelujejo pri oblikovanju politike, vidik enakosti spolov vključili v vse politike, regulativne ukrepe in programe porabe, in sicer na vseh ravneh in v vseh fazah; ker je vključevanje načela enakosti spolov ključno orodje za sistematično obravnavo razlik med pogoji, razmerami in potrebami vseh v politikah in ukrepih ter za napredek enakosti spolov, spodbujanje enakih pravic in uravnoteženo zastopanost spolov na različnih upravnih, političnih, družbenih in gospodarskih ravneh ter pri odločanju; |
| --- | --- |

K.

ker vključevanje načela enakosti spolov velja za učinkovito in globalno sprejeto strategijo, katere cilj je doseči enakost spolov in se boriti proti diskriminaciji z reorganizacijo, izboljšanjem, razvojem in ocenjevanjem procesov politike, tako da bi akterji, ki sodelujejo pri oblikovanju politike, vidik enakosti spolov vključili v vse politike, regulativne ukrepe in programe porabe, in sicer na vseh ravneh in v vseh fazah; ker je vključevanje načela enakosti spolov ključno orodje za sistematično obravnavo razlik med pogoji, razmerami in potrebami vseh v politikah in ukrepih ter za napredek enakosti spolov, spodbujanje enakih pravic in uravnoteženo zastopanost spolov na različnih upravnih, političnih, družbenih in gospodarskih ravneh ter pri odločanju;

| L. | ker morajo Parlament, Svet in Komisija tesneje sodelovati med seboj in zagotoviti, da se bodo vidiki spola vključili v vse faze proračuna, politik, programov in pobud Unije, kar bo olajšalo delo Parlamenta na področju vključevanja načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

L.

ker morajo Parlament, Svet in Komisija tesneje sodelovati med seboj in zagotoviti, da se bodo vidiki spola vključili v vse faze proračuna, politik, programov in pobud Unije, kar bo olajšalo delo Parlamenta na področju vključevanja načela enakosti spolov;

| M. | ker so predlogi sprememb o vključevanju načela enakosti spolov, ki jih je sprejel Odbor za pravice žensk in enakost spolov ter so bili vloženi za sprejetje v drugih odborih, učinkovito orodje za zagotovitev, da se enakost spolov ustrezno upošteva v poročilih in resolucijah Parlamenta; |
| --- | --- |

M.

ker so predlogi sprememb o vključevanju načela enakosti spolov, ki jih je sprejel Odbor za pravice žensk in enakost spolov ter so bili vloženi za sprejetje v drugih odborih, učinkovito orodje za zagotovitev, da se enakost spolov ustrezno upošteva v poročilih in resolucijah Parlamenta;

| N. | ker vključevanje vidika spola v proračun v obliki načrtovanja in priprave programov prispeva k napredku na področju enakosti spolov in uveljavljanju pravic žensk ter je eno od glavnih orodij, s katerim oblikovalci politik spodbujajo enakost spolov, vendar ga nobena od institucij EU še vedno ne uporablja sistematično; |
| --- | --- |

N.

ker vključevanje vidika spola v proračun v obliki načrtovanja in priprave programov prispeva k napredku na področju enakosti spolov in uveljavljanju pravic žensk ter je eno od glavnih orodij, s katerim oblikovalci politik spodbujajo enakost spolov, vendar ga nobena od institucij EU še vedno ne uporablja sistematično;

| O. | ker glede na najnovejše razpoložljive podatke (25) ženske predstavljajo 59 % zaposlenih v Parlamentu, vendar so še vedno premalo zastopane na vseh vodstvenih položajih; ker se je število žensk na višjih vodilnih položajih od junija 2017 celo zmanjšalo, število žensk na srednjih vodstvenih položajih pa le nekoliko povečalo; |
| --- | --- |

O.

ker glede na najnovejše razpoložljive podatke (25) ženske predstavljajo 59 % zaposlenih v Parlamentu, vendar so še vedno premalo zastopane na vseh vodstvenih položajih; ker se je število žensk na višjih vodilnih položajih od junija 2017 celo zmanjšalo, število žensk na srednjih vodstvenih položajih pa le nekoliko povečalo;

| P. | ker so v poročilu o enakosti spolov iz leta 2017, ki ga je pripravil podpredsednik Dimitrios Papadimulis, določeni trije cilje glede zastopanosti žensk na srednjih in višjih vodstvenih položajih, ki naj bi bil dosežen do leta 2019: 30 % na ravni generalnih direktorjev, 35 % na ravni direktorjev in 40 % na ravni vodij enot, v nadaljnjem časovnem načrtu pa je opisano, kako doseči te cilje; |
| --- | --- |

P.

ker so v poročilu o enakosti spolov iz leta 2017, ki ga je pripravil podpredsednik Dimitrios Papadimulis, določeni trije cilje glede zastopanosti žensk na srednjih in višjih vodstvenih položajih, ki naj bi bil dosežen do leta 2019: 30 % na ravni generalnih direktorjev, 35 % na ravni direktorjev in 40 % na ravni vodij enot, v nadaljnjem časovnem načrtu pa je opisano, kako doseči te cilje;

| Q. | ker se za spodbujanje vključevanja načela enakosti spolov v delo odborov in delegacij v vsakem odboru in na konferenci predsednikov delegacij imenuje član, odgovoren za vključevanje načela enakosti spolov, ki deli izkušnje in najboljše prakse v okviru mreže za vključevanje načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

Q.

ker se za spodbujanje vključevanja načela enakosti spolov v delo odborov in delegacij v vsakem odboru in na konferenci predsednikov delegacij imenuje član, odgovoren za vključevanje načela enakosti spolov, ki deli izkušnje in najboljše prakse v okviru mreže za vključevanje načela enakosti spolov;

| R. | ker je zagotavljanje skladnosti med notranjimi politikami na področju človeških virov in zunanjimi ukrepi na področju spodbujanja enakosti spolov in pravic LGBTIQ bistveno za verodostojnost Parlamenta in drugih institucij EU; |
| --- | --- |

R.

ker je zagotavljanje skladnosti med notranjimi politikami na področju človeških virov in zunanjimi ukrepi na področju spodbujanja enakosti spolov in pravic LGBTIQ bistveno za verodostojnost Parlamenta in drugih institucij EU;

| S. | ker Poslovnik Parlamenta že od leta 2014 določa, da mora biti raznolikost Parlamenta izražena v sestavi predsedstva vsakega parlamentarnega odbora in da ni dovoljeno imeti popolnoma moškega ali popolnoma ženskega predsedstva; |
| --- | --- |

S.

ker Poslovnik Parlamenta že od leta 2014 določa, da mora biti raznolikost Parlamenta izražena v sestavi predsedstva vsakega parlamentarnega odbora in da ni dovoljeno imeti popolnoma moškega ali popolnoma ženskega predsedstva;

| T. | ker višje vodstvene položaje v Parlamentu dodeli izključno predsedstvo Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

T.

ker višje vodstvene položaje v Parlamentu dodeli izključno predsedstvo Evropskega parlamenta;

| U. | ker mora vključevanje načela enakosti spolov v Evropskem parlamentu ustrezno upoštevati pravice, vidike in dobrobit LGBTIQ oseb in ljudi vseh spolnih identitet; ker Parlament vprašanjem LGBTIQ sicer pripisuje čedalje večji pomen, vendar je vidnost aktivistov LGBTIQ sorazmerno majhna, njihov glas pa slabo slišan; |
| --- | --- |

U.

ker mora vključevanje načela enakosti spolov v Evropskem parlamentu ustrezno upoštevati pravice, vidike in dobrobit LGBTIQ oseb in ljudi vseh spolnih identitet; ker Parlament vprašanjem LGBTIQ sicer pripisuje čedalje večji pomen, vendar je vidnost aktivistov LGBTIQ sorazmerno majhna, njihov glas pa slabo slišan;

| V. | ker bi bilo treba priznati družbeno in politično vrednost organizacij žensk in ženskih prostorov, njihove zgodovine in dela ter njihove glavne vloge pri preprečevanju nasilja na podlagi spola in pri spodbujanju enakosti spolov, samoodločanja žensk in medkulturnega dialoga; ker ni zavestnega vključevanja načela enakosti spolov brez krajev, ki omogočajo samoodločanje žensk in njihovo avtoriteto ter se borijo proti nasilju nad ženskami; |
| --- | --- |

V.

ker bi bilo treba priznati družbeno in politično vrednost organizacij žensk in ženskih prostorov, njihove zgodovine in dela ter njihove glavne vloge pri preprečevanju nasilja na podlagi spola in pri spodbujanju enakosti spolov, samoodločanja žensk in medkulturnega dialoga; ker ni zavestnega vključevanja načela enakosti spolov brez krajev, ki omogočajo samoodločanje žensk in njihovo avtoriteto ter se borijo proti nasilju nad ženskami;

| W. | ker je legitimnost žensk v politiki včasih še vedno ogrožena in ker so ženske žrtve stereotipov, ki jih odvračajo od političnega udejstvovanja, ta pojav pa je še posebej očiten tam, kjer so ženske v politiki slabo zastopane; |
| --- | --- |

W.

ker je legitimnost žensk v politiki včasih še vedno ogrožena in ker so ženske žrtve stereotipov, ki jih odvračajo od političnega udejstvovanja, ta pojav pa je še posebej očiten tam, kjer so ženske v politiki slabo zastopane;

| X. | ker imajo ženske v EU enake politične in državljanske pravice kot moški, vendar se kljub temu pogosto srečujejo s socialno, družbeno ali gospodarsko neenakostjo; |
| --- | --- |

X.

ker imajo ženske v EU enake politične in državljanske pravice kot moški, vendar se kljub temu pogosto srečujejo s socialno, družbeno ali gospodarsko neenakostjo;

| Y. | ker enakost spolov pomaga pri izčrpnejši razpravi in boljšem odločanju, saj lahko prispeva bolj vsestranske vidike; |
| --- | --- |

Y.

ker enakost spolov pomaga pri izčrpnejši razpravi in boljšem odločanju, saj lahko prispeva bolj vsestranske vidike;

| Z. | ker bi morale biti institucije odgovorne za preprečevanje vertikalne in horizontalne spolne segregacije; |
| --- | --- |

Z.

ker bi morale biti institucije odgovorne za preprečevanje vertikalne in horizontalne spolne segregacije;

| AA. | ker je Parlament že dolga leta zavezan spodbujanju enakosti spolov in ker je Odbor za pravice žensk in enakost spolov odgovoren za izvajanje in nadaljnji razvoj vključevanja načela enakosti spolov v vse sektorje politike; |
| --- | --- |

AA.

ker je Parlament že dolga leta zavezan spodbujanju enakosti spolov in ker je Odbor za pravice žensk in enakost spolov odgovoren za izvajanje in nadaljnji razvoj vključevanja načela enakosti spolov v vse sektorje politike;

| AB. | ker se mora Parlament še naprej boriti proti spolnemu nadlegovanju in izvajati dogovorjene ukrepe; |
| --- | --- |

AB.

ker se mora Parlament še naprej boriti proti spolnemu nadlegovanju in izvajati dogovorjene ukrepe;

| AC. | ker ima Parlament veliko različnih organov, ki so pristojni za razvoj in izvajanje vključevanja načela enakosti spolov in spodbujanje enakosti spolov ter raznolikosti tako na politični kot upravni ravni, kot so skupina na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost, Odbor za pravice žensk in enakost spolov, mreža za vključevanje načela enakosti spolov, Oddelek za enakost in raznolikost, Odbor za enake možnosti in raznolikost (COPEC), égalité, združenje LGBTI+ osebja institucij EU, svetovalni odbor za preventivo in zaščito pri delu ter skupina koordinatorjev za enakost in raznolikost; ker pa ni jasnega usklajevanja in skladnosti med temi organi; |
| --- | --- |

AC.

ker ima Parlament veliko različnih organov, ki so pristojni za razvoj in izvajanje vključevanja načela enakosti spolov in spodbujanje enakosti spolov ter raznolikosti tako na politični kot upravni ravni, kot so skupina na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost, Odbor za pravice žensk in enakost spolov, mreža za vključevanje načela enakosti spolov, Oddelek za enakost in raznolikost, Odbor za enake možnosti in raznolikost (COPEC), égalité, združenje LGBTI+ osebja institucij EU, svetovalni odbor za preventivo in zaščito pri delu ter skupina koordinatorjev za enakost in raznolikost; ker pa ni jasnega usklajevanja in skladnosti med temi organi;

| AD. | ker je vključevanje načela enakosti spolov proces, ki zahteva posebne spretnosti in znanja ter zavezanost, zato je učinkovito le, če ga spremljajo dejavnosti ozaveščanja in krepitve zmogljivosti v institucijah in med osebjem; |
| --- | --- |

AD.

ker je vključevanje načela enakosti spolov proces, ki zahteva posebne spretnosti in znanja ter zavezanost, zato je učinkovito le, če ga spremljajo dejavnosti ozaveščanja in krepitve zmogljivosti v institucijah in med osebjem;

| AE. | ker se je Parlament že leta 2003 zavezal sprejetju in izvajanju načrta politike za vključevanje načela enakosti spolov, katerega prednostna naloga je vključevanje vidika spolov v delo odborov in delegacij s konkretnim orodjem za večjo ozaveščenost ter spodbujanje in izvajanje načela enakosti spolov v njihovem vsakodnevnem delu; |
| --- | --- |

AE.

ker se je Parlament že leta 2003 zavezal sprejetju in izvajanju načrta politike za vključevanje načela enakosti spolov, katerega prednostna naloga je vključevanje vidika spolov v delo odborov in delegacij s konkretnim orodjem za večjo ozaveščenost ter spodbujanje in izvajanje načela enakosti spolov v njihovem vsakodnevnem delu;

Splošne opombe

| 1. | ponovno potrjuje svojo močno zavezanost enakosti spolov tako v vsebini politik, pobud in programov EU kot tudi na vseh političnih, proračunskih, upravnih in izvršilnih ravneh Unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k temu, da se tako kot zadnjemu tudi novemu večletnemu finančnemu okviru priloži skupna izjava Parlamenta, Komisije in Sveta, v kateri se ti zavezujejo, da bodo zagotovili, da bodo letni proračunski postopki, ki se uporabljajo za večletni finančni okvir, po potrebi vključevali elemente za enakost spolov, pri čemer se bodo upoštevali načini, na katere skupni finančni okvir Unije prispeva k cilju doseganja enakosti in zagotavlja vključevanje načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno poziva Komisijo, naj predloži resnično evropsko strategijo o enakosti v obliki sporočila, ki bo vključevalo jasne in, kolikor je mogoče, merljive cilje, pri čemer naj se prevede v vse uradne jezike EU, da bi zagotovili večjo porazdelitev in razumevanje med državljani ter socialnimi in gospodarskimi akterji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da bi moral Parlament ustvariti in spodbujati kulturo raznolikosti in vključevanja ter varno delovno okolje za vse ter da bi morali navzkrižni ukrepi za zagotovitev dobrega počutja vsega osebja in evropskih poslancev potekati hkrati z usmerjenimi ukrepi za doseganje uravnotežene zastopanosti spolov na upravni in politični ravni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vztraja, da lahko vključevanje načela enakosti spolov pomeni tudi uvedbo posebnih ukrepov, namenjenih ženskam ali moškim, za obravnavanje vztrajnih neenakosti ali spreminjanje splošnih politik, da bi se prilagodili različnim okoliščinam za posameznike ali skupine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podpira moške in ženske vzornike za enakost spolov ter pobude v upravi Parlamenta in na politični ravni, ki dejavno prispevajo k enakosti spolov in enakim možnostim; še naprej spodbuja promocijo različnih vzornikov za premagovanje vseh vrst spolnih stereotipov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da doseganje enakosti spolov ni žensko vprašanje, temveč vprašanje, ki mora vključevati celotno družbo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da se pri vizualni komunikaciji Parlamenta včasih uporabljajo spolni stereotipi in stereotipi, ki temeljijo na spolni usmerjenosti in spolni identiteti; v zvezi s tem opozarja na pomen predstavljanja in spodbujanja enakosti spolov v komunikacijskem gradivu v vseh sektorjih politike; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da vključevanje načela enakosti spolov zajema izbire politike, postopek odločanja, postopke in prakse ter izvajanje, spremljanje in vrednotenje; zato poudarja, da bi bilo treba za celovito oceno stanja vključevanja načela enakosti spolov v Parlamentu upoštevati ne le vsebino politike, temveč tudi zastopanost spolov v upravi in pri odločanju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izraža zaskrbljenost, da zastopanost žensk na ključnih položajih odločanja Parlamenta na politični in upravni ravni ostaja nizka in da mora Parlament zagotoviti, da je razporeditev mest odločanja enakomerno porazdeljena med spoloma; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje pomanjkanje doslednosti in usklajenosti med različnimi organi, ki delujejo na področju enakosti spolov in raznolikosti v Parlamentu; ponovno poziva k izboljšanju notranje koordinacije, da bi dosegli višjo stopnjo vključevanja načela enakosti spolov, tudi pri zaposlovanju osebja, organizaciji dela, delovnih odločitvah in postopkih; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja odločitev Parlamenta, da bo počastil Simone Veil, prvo žensko predsednico neke institucije EU in zagovornico pravic žensk, predvsem zakonitega splava in reproduktivnih pravic, tako da bo nagrado za enakost in raznolikost poimenoval po njej, s čimer bo poudaril in priznal dobro prakso in vzornike enakih možnosti v okviru sekretariata Evropskega parlamenta; priporoča povečanje prepoznavnosti in ozaveščanje o tej pomembni nagradi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja pomen dialoga z zunanjimi deležniki, kot so ženske organizacije civilne družbe, lokalne skupine za pravice žensk in enakost spolov, ženska gibanja, mednarodne institucije, akademski svet in nacionalni parlamenti, pri razvoju orodij in zbiranju podatkov; opozarja, da je njihova mobilizacija pomembna za izboljšanje procesov EU na področju vključevanja načela enakosti spolov in za olajšanje medsebojne izmenjave za spodbujanje najboljše prakse; |
| --- | --- |

13.

Orodja za vključevanje načela enakosti spolov

| 14. | poziva k učinkovitim ukrepom za zagotovitev resnične enakosti med moškimi in ženskami v Evropskem parlamentu; v zvezi s tem poudarja, da so izredno pomembni predvsem ukrepi za preprečevanje spolnega nadlegovanja; zlasti poudarja, da so potrebni ukrepi za ozaveščanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja revidirane smernice o spolno nevtralnem jeziku v Evropskem parlamentu, objavljene julija 2018, ki zdaj bolje odražajo jezikovno in kulturno dogajanje ter dajejo praktične nasvete v vseh uradnih jezikih EU o uporabi pravičnega in vključujočega jezika glede na spol; opozarja, da je bil Parlament ena prvih mednarodnih organizacij, ki je leta 2008 sprejela večjezične smernice o spolno nevtralnem jeziku; opozarja na pomen spodbujanje širšega javnega sprejemanja smernic in poziva vse poslance Evropskega parlamenta ter uradnike, naj pri svojem delu dosledno spodbujajo in uporabljajo te smernice; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je seznanjen z delom mreže za vključevanje načela enakosti spolov in pozdravlja vključitev predstavnikov konference predsednikov delegacij v to mrežo ter poziva k njenemu nadaljnjemu razvoju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja dejstvo, da je večina parlamentarnih odborov za svoje delo sprejela akcijske načrte za vključevanje načela enakosti spolov in da so jih mnogi že predstavili mreži za vključevanje načela enakosti spolov; zato poziva preostalih nekaj odborov, naj sledijo temu zgledu; vendar ugotavlja, da so ti načrti zelo raznoliki in da se ne izvajajo; poziva k sprejetju skupnega akcijskega načrta za enakost spolov v okviru Evropskega parlamenta, ki bo vseboval vsaj določbe v zvezi z enako zastopanostjo spolov v celotnem delu Parlamenta in v vseh njegovih organih, uvedbo vidika spolov v vse svoje dejavnosti politik in v svojo organizacijo dela ter uporabo spolno nevtralnega jezika v vseh dokumentih; poziva, da se Poslovnik ustrezno spremeni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obžaluje, da pri zadnji spremembi Poslovnika niso bili vključeni postopki za izvajanje vključevanja načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja napredek, ki je bil dosežen v zadnjih letih pri sprejemanju akcijskih načrtov v večini odborov Parlamenta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva k tesnejšemu sodelovanju med parlamentarnimi odbori, s katerim bi dosegli dejansko vključitev razsežnosti spolov v njihova poročila, in poudarja, da je za vse parlamentarne odbore pomembno, da spoštujejo pristojnosti Odbora za pravice žensk in enakost spolov, in sicer s sprejemanjem predlogov sprememb v zvezi z vključevanjem načela enakosti spolov, ki jih vloži odbor, in s sodelovanjem z namenom preprečevanja navzkrižja pristojnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponovno opozarja na pomen vključevanja vidika spola v proračun na vseh ravneh proračunskega postopka; obžaluje odsotnost mehanizmov za vključevanje vidika spola v proračun v institucijah EU kljub močni zavezanosti k njihovi uporabi; poziva pristojne organe Parlamenta, da vključijo vidik spola in uporabljajo kazalnike v zvezi s spoloma pri pripravi in sprejemanju ocen Parlamenta ter skozi celotne postopke razrešnic; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja resolucijo Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2017 o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU; poudarja, da je spolno nadlegovanje hudo kaznivo dejanje, o katerem se v večini primerov ne poroča, skrajna oblika diskriminacije na podlagi spola in ena največjih ovir za enakost spolov; pozdravlja sklep predsedstva z dne 2. julija 2018 o reviziji delovanja svetovalnega odbora za obravnavo pritožb zaradi nadlegovanja, ki zadevajo poslance Evropskega parlamenta, in njegovih postopkov za obravnavanje pritožb, pri čemer zelo odobrava člen 6, ki določa, da generalni sekretar imenuje dva strokovna svetovalca, in sicer enega zdravnika iz zdravstvene službe in enega člana pravne službe, ter tudi dodatek člena 34a k izvedbenim ukrepom za statut poslancev Evropskega parlamenta v zvezi s finančnimi posledicami dokazanega primera nadlegovanja akreditiranega parlamentarnega pomočnika; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja nove ukrepe proti nadlegovanju, h katerim Parlament poziva v svoji resoluciji z dne 26. oktobra 2017 in ki jih je Parlament sprejel ter so začeli veljati 1. septembra 2018, in sicer:






  (a) | da se svetovalnemu odboru zagotovi namenski in stalni sekretariat, ki je neposredno povezan s Sekretariatom predsedstva in kvestorjev, v katerem bo več specializiranih zaposlenih, ki se bodo redno usposabljali in ukvarjali izključno z zadevami v zvezi z nadlegovanjem; |
| --- | --- | --- |

23.

(a)

da se svetovalnemu odboru zagotovi namenski in stalni sekretariat, ki je neposredno povezan s Sekretariatom predsedstva in kvestorjev, v katerem bo več specializiranih zaposlenih, ki se bodo redno usposabljali in ukvarjali izključno z zadevami v zvezi z nadlegovanjem;

| (b) | da se drugemu predstavniku akreditiranih parlamentarnih pomočnikov omogoči sodelovanje na zasedanjih odbora kot polnopravnemu članu, da bi obravnavali vprašanja restriktivne sklepčnosti in delovne obremenitve predstavnikov akreditiranih parlamentarnih pomočnikov; |
| --- | --- |

(b)

da se drugemu predstavniku akreditiranih parlamentarnih pomočnikov omogoči sodelovanje na zasedanjih odbora kot polnopravnemu članu, da bi obravnavali vprašanja restriktivne sklepčnosti in delovne obremenitve predstavnikov akreditiranih parlamentarnih pomočnikov;

| (c) | da se zagotovi, da Poslovnik (člena 11 in 166) vključuje nove kazni za nadlegovanje in Kodeks o primernem vedenju poslancev Evropskega parlamenta pri opravljanju njihovih dolžnosti, da se pripravi izjava, ki jo vsak poslanec podpiše ob prevzemu poslanske funkcije in jo predloži predsedniku, da vsak poslanec prebere kodeks in potrdi, da bo spoštoval njegova načela, ter da se vse izjave (podpisane ali nepodpisane) objavijo na spletišču Parlamenta; |
| --- | --- |

(c)

da se zagotovi, da Poslovnik (člena 11 in 166) vključuje nove kazni za nadlegovanje in Kodeks o primernem vedenju poslancev Evropskega parlamenta pri opravljanju njihovih dolžnosti, da se pripravi izjava, ki jo vsak poslanec podpiše ob prevzemu poslanske funkcije in jo predloži predsedniku, da vsak poslanec prebere kodeks in potrdi, da bo spoštoval njegova načela, ter da se vse izjave (podpisane ali nepodpisane) objavijo na spletišču Parlamenta;

| (d) | da se akreditirani parlamentarni pomočniki bolje obveščajo o možnosti, da Parlament krije vse njihove stroške postopka in jim nudi podporo skozi celoten postopek; |
| --- | --- |

(d)

da se akreditirani parlamentarni pomočniki bolje obveščajo o možnosti, da Parlament krije vse njihove stroške postopka in jim nudi podporo skozi celoten postopek;

| 24. | vseeno močno obžaluje počasen in neustrezen napredek pri izvajanju drugih glavnih priporočil resolucije Parlamenta; zahteva, da predsednik in uprava Parlamenta namenita popolno pozornost izvajanju vseh zahtevanih ukrepov, zlasti s časovnim načrtom za obdobje 2017–2019 o preventivnih ukrepih in ukrepih za zgodnjo pomoč v primeru konfliktov in nadlegovanja med poslanci in akreditiranimi parlamentarnimi pomočniki, praktikanti ali drugim osebjem, ki bi ga bilo treba čim prej pregledati, da bi se ustrezno vključile vsaj naslednje zahteve iz resolucije z jasnim časovnim načrtom izvajanja:






  (a) | zagotovitev obveznega usposabljanja za vse poslance in zaposlene; |
| --- | --- | --- |

24.

(a)

zagotovitev obveznega usposabljanja za vse poslance in zaposlene;

| (b) | ustanovitev delovne skupine neodvisnih zunanjih strokovnjakov, ki bo pooblaščena, da preuči stanje na področju spolnega nadlegovanja v Evropskem parlamentu ter delovanje njegovih odborov, ki delujeta na tem področju; |
| --- | --- |

(b)

ustanovitev delovne skupine neodvisnih zunanjih strokovnjakov, ki bo pooblaščena, da preuči stanje na področju spolnega nadlegovanja v Evropskem parlamentu ter delovanje njegovih odborov, ki delujeta na tem področju;

| (c) | krepitev odborov za preprečevanje nadlegovanja tako, da se združita v en sam odbor s spremenljivo sestavo, ki je odvisna od primera, ki se preiskuje, pri čemer odbor kot stalne člane vključuje strokovnjake, kot so pravniki in zdravniki; |
| --- | --- |

(c)

krepitev odborov za preprečevanje nadlegovanja tako, da se združita v en sam odbor s spremenljivo sestavo, ki je odvisna od primera, ki se preiskuje, pri čemer odbor kot stalne člane vključuje strokovnjake, kot so pravniki in zdravniki;

| 25. | v zvezi s tem poziva Komisijo, naj še naprej spremlja redno uporabo in izvajanje Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (26), ki določa prenos dokaznega bremena v primeru diskriminacije na podlagi spola; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponovno poziva raziskovalno službo Evropskega parlamenta, naj redno izvaja podrobne kvalitativne in kvantitativne raziskave o napredku pri vključevanju načela enakosti spolov v Parlamentu in o delovanju temu namenjene organizacijske strukture, pa tudi naj opravi ocene vpliva glede na spol in analize v zvezi s spolom; poziva k večjemu, sistematičnemu in rednemu zbiranju podatkov, razčlenjenih po spolu, in statističnih podatkov v ocenah učinka politik in programov ter v postopku oblikovanja politike, da bi analizirali napredek pri enakosti spolov, točno opredelili razlike med spoloma, ocenili dosežke ali nazadovanje ter zagotovili informacije za odločanje na podlagi dokazov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponovno poziva, da se za vse poslance in osebje organizira obvezno usposabljanje o spoštovanju in dostojanstvu, v vsakem primeru pa ob začetku novega mandata; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja na pomen gradnje zmogljivosti za vključevanje načela enakosti spolov v vseh institucijah EU, in sicer tako da bi zagotovili, da se bo pri usposabljanju upoštevala različnost spolov in da se bodo v vseh sektorjih politike izvajali posebni programi usposabljanja o enakosti spolov; izraža polno podporo razvoju ciljnih in rednih usposabljanj na področju vključevanje načela enakosti spolov ter posebnim programom usposabljanja za ženske z vodstvenim potencialom; spodbuja Generalni direktorat za kadrovske zadeve, naj zagotovi usposabljanje na področju vključevanje načela enakosti spolov za poslance, pomočnike in druge zaposlene Evropskega parlamenta, ter politične skupine Parlamenta, naj tako usposabljanje zagotovijo za svoje osebje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja orodje za upoštevanje načela enakosti spolov v parlamentih, ki ga je Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE) oblikoval za pomoč Evropskemu parlamentu ter nacionalnim in regionalnim parlamentom pri ocenjevanju in izboljšanju upoštevanja različnosti spolov; poziva upravo in politične skupine Parlamenta, naj zagotovijo ustrezne nadaljnje ukrepe v zvezi z ugotovitvami ocene in vrednotenja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva EIGE, naj parlamentarnim odborom in Komisiji redno posreduje informacije, da bi poudarili vidik spolov na vseh področjih oblikovanja politike, in naj v okviru širše gradnje zmogljivosti, namenjene tudi osebju in parlamentarnim pomočnikom, da na voljo podatke in orodja, ki jih je razvil, tudi o vključevanje vidika spola v proračun, kot je prikazano na platformi za vključevanje načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

30.

Politična raven

| 31. | želi pohvaliti imenovanje stalnega poročevalca za vključevanje načela enakosti spolov v Evropskem parlamentu leta 2016 in aktivno sodelovanje stalnega poročevalca pri delu skupine na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost; zato priporoča, da Parlament v parlamentarnem obdobju 2019–2024 ohrani to delovno mesto; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da lahko tesnejši medinstitucionalni odnosi na področju vključevanja načela enakosti spolov prispevajo k razvoju politik EU, ki upoštevajo različnost spolov; obžaluje, da se na področju vključevanja načela enakosti spolov še ni izoblikovalo strukturirano sodelovanje z drugimi institucionalnimi partnerji, kot so Komisija, Svet in EIGE; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je pomembno povečati prisotnost nezadostno zastopanega spola, kar so pogosto ženske, na volilnih seznamih; močno spodbuja evropske politične stranke in njihove člane, naj zagotovijo uravnoteženo zastopanost spolov pri kandidatih za volitve v Evropski parlament leta 2019 z izmenjavanjem kandidatov in kandidatk ali drugimi metodami, kot so seznami enake zastopanosti spolov; se zavezuje k uravnoteženi zastopanosti moških in žensk na vseh ravneh; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva politične skupine Parlamenta, naj v parlamentarnem obdobju 2019–2024 zagotovijo spolno uravnoteženo sestavo organov, ki vodijo Evropski parlament, in priporoča, naj za položaje predsednika, podpredsednika, člana predsedstva ter predsednike odborov in delegacij predlagajo tako moške kot ženske kandidate, da bi dosegli ta cilj; |
| --- | --- |

34.

| 35. | priporoča, da vsaka politična skupina Parlamenta v parlamentarnem obdobju 2019–2024 za položaj sopredsedujočega skupine izvoli dva poslanca, enega moškega in eno žensko; |
| --- | --- |

35.

| 36. | spodbuja politične skupine Parlamenta, naj v parlamentarnem obdobju 2019–2024 pri imenovanju poslancev v vse odbore in delegacije upoštevajo cilj doseganja enake zastopanosti spolov, in zlasti da imenujejo enako število poslancev obeh spolov za člane in namestnike Odbora za pravice žensk in enakost spolov, da bi spodbudili vključevanje moških v politiko enakosti spolov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | predlaga, da se preučijo načini za vzpostavitev ženskih mrež v Parlamentu, ki bi vključevale nacionalne mreže, saj formalne ali neformalne mreže izboljšujejo delovne procese, poleg tega pa so tudi ključni elementi za zagotavljanje informacij, vzajemne podpore in mentorstva ter oblikovanja vzornikov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | spodbuja politične skupine Parlamenta, naj sprejmejo strategijo za vključevanje enakosti spolov, s katero bi zagotovili, da njihovi predlogi upoštevajo njihov učinek na enakost spolov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva generalnega sekretarja in predsedstvo, naj uporabita enako načelo za dodelitev delovnih mest za višje vodstvo kot za dodelitev delovnih mest vodij enot, kar pomeni, da je treba narediti seznam vsaj treh primernih kandidatov z najmanj enim kandidatom vsakega spola, pri čemer je treba, če so vsi drugi pogoji enako izpolnjeni (npr. kvalifikacije, izkušnje), dati prednost nezadostno zastopanemu spolu; ugotavlja, da bi bilo treba, če te zahteve niso izpolnjene, delovno mesto ponovno oglaševati; |
| --- | --- |

39.

| 40. | v najstrožjem smislu obsoja govor, sovražen do žensk, ki je bil večkrat uporabljen na plenarnem zasedanju; pozdravlja sankcije, ki jih je naložil predsednik Evropskega parlamenta in jih je potrdilo predsedstvo proti poslancu Evropskega parlamenta zaradi pripomb na plenarnem zasedanju 1. marca 2017, ki so ogrozile dostojanstvo žensk; je zaskrbljen zaradi sodbe Splošnega sodišča z dne 31. maja 2018 o razveljavitvi sklepa predsednika in predsedstva na podlagi razlage ustreznih določb Poslovnika in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi s členom 10 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (svoboda govora); poziva odbor, pristojen za vprašanja v zvezi s Poslovnikom, naj predlaga spremembe ustreznih pravil, da bi bila na plenarnem zasedanju ves čas zagotovljeni spoštovanje in dostojanstvo, ter naj predvsem doda klavzulo, ki bo od poslancev v parlamentarnih razpravah zahtevala, da ne uporabljajo jezika, ki napeljuje k sovraštvu ali diskriminira na podlagi spola, rase, barve kože, nacionalnosti, etničnega ali socialnega porekla, genskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnih ali drugih stališč, pripadnosti narodnostni manjšini, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, in naj uvede eksemplarične sankcije za primer nespoštovanja te klavzule; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja dejstvo, da so na voljo strokovni tečaji usposabljanja o nezavednih predsodkih in nadlegovanju ter poudarja, da bi morali taki tečaji usposabljanja posebno pozornost nameniti enakosti spolov in vprašanjem LGBTIQ ter biti obvezni za direktorje in člane natečajne komisije, hkrati pa bi se morali močno spodbujati tudi za vse druge zaposlene; |
| --- | --- |

41.

| 42. | izraža pohvalo strategiji za raznolikost in vključevanje, ki jo je Komisija objavila leta 2017; poziva Parlament, naj izkoristi ta dober primer, v celoti sprejme raznoliko vodenje ter prizna, ceni in vključi osebje različnih spolnih usmeritev ali spolnih identitet; |
| --- | --- |

42.

Upravna raven

| 43. | pozdravlja poročilo Dimitriosa Papadimulisa z naslovom Enakost med spoloma v sekretariatu Evropskega parlamenta – stanje in pot naprej v obdobju 2017–2019 ter načrt za njegovo izvajanje; pozdravlja napredek pri izvajanju konkretnih ukrepov iz načrta in jasen časovni načrt za posebne ukrepe v zvezi z upravljanjem, poklicnim usposabljanjem, ozaveščanjem o enakosti spolov, ukrepi za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter rednim spremljanjem ravnovesja med spoloma s pomočjo statistike; poziva k hitrejšemu napredku, da bi dosegli cilje enakosti spolov, določene za leto 2019; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva skupino na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost, naj na podlagi predstavitve Generalnega direktorata za kadrovske zadeve vsaki dve leti opravi oceno izvajanja časovnega načrta za enakost spolov za vsako točko posebej; |
| --- | --- |

44.

| 45. | je zaskrbljen, da kljub odločnim institucionalnim in političnim izjavam cilji enakosti spolov niso izrecno navedeni v proračunskih dokumentih Parlamenta in se tudi ne upoštevajo v vseh fazah proračunskega postopka; |
| --- | --- |

45.

| 46. | predlaga, da Generalni direktorat za kadrovske zadeve pripravi vprašalnik, ki ga bodo prostovoljno izpolnile ženske, zlasti tiste na srednjih vodstvenih položajih, in bo zajemal vprašanja o njihovi motivaciji, poklicnih ovirah in priložnostih, da bi lahko bolje razumeli ovire pri kandidiranju za višje vodstvene položaje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja letno poročilo o človeških virih, ki ga je pripravil Parlament; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ponovno opozarja, da je za uporabo ukrepov za izboljšanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja nujno, da jih vodstvo podpira, po potrebi pa bilo treba izrecno spodbujati enako sodelovanje obeh partnerjev; ugotavlja, da bi bilo treba javnost nadalje ozaveščati o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja v okviru Parlamenta z delavnicami, tečaji usposabljanja in publikacijami; izpostavlja dejstvo, da bi morali biti poslanci in drugo osebje dobro obveščeni, da bi ukrepi za boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, kot so materinski/očetovski dopust, starševski dopust, oskrbovalski dopust in prožne ureditve dela, prispevali k doseganju enakosti spolov v Parlamentu, spodbujali boljšo delitev obveznosti oskrbe med ženskami in moškimi, izboljšali kakovost ženske zaposlitve in njihovo dobro počutje ter imeli dolgoročne učinke na socialni in gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

48.

| 49. | priporoča, da Generalni direktorat za komuniciranje Parlamenta v poročanje o oblikovanju politike Parlamenta in zlasti v pripravo kampanj za evropske volitve leta 2019 vključi močnejši in dejavnejši vidik spola; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja napredek, dosežen v sekretariatu Evropskega parlamenta glede izboljšanja enakosti spolov na višjih in srednjih vodstvenih položajih, vendar ugotavlja, da je kljub dejstvu, da je večina uradnikov Parlamenta žensk, stopnja njihove zastopanosti na višjih ali srednjih vodstvenih položajih še vedno zelo nizka: konec leta 2017 je bilo 15,4 % generalnih direktorjev, 30,4 % direktorjev in 36,2 % vodij enot v sekretariatu Parlamenta žensk; zato opozarja, da bi bilo treba pri izbiri med kandidati z enakim profilom (izkušnjami, kvalifikacijami itd.) prednostno izbrati nezadostno zastopani spol; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva, naj se znanje ali izkušnje ne področju vključevanja načela enakosti spolov štejejo kot prednost pri razpisih za osebje in izbiri osebja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva sekretariate parlamentarnih odborov, naj poslancem pomagajo pri zagotavljanju spolno uravnotežene sestave govorcev na zaslišanjih odborov, tako da predlagajo spolno uravnotežen seznam strokovnjakov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da je za resnični napredek pri izboljšanju enakosti med spoloma v sekretariatu Parlamenta in političnih skupinah potreben kulturni premik, da se spremeni konceptualni in vedenjski odnos, z nadaljnjim razvojem kulture enakosti v sekretariatu; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  UL C 224, 27.6.2018, str. 96.

(2)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 35.

(3)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 65.

(4)  UL C 251 E, 31.8.2013, str. 1.

(5)  UL C 316, 30.8.2016, str. 2.

(6)  UL C 263, 25.7.2018, str. 49.

(7)  UL C 61 E, 10.3.2004, str. 384.

(8)  UL C 244 E, 18.10.2007, str. 225.

(9)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 18.

(10)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 32.

(11)  UL C 251 E, 31.8.2013, str. 11.

(12)  UL C 407, 4.11.2016, str. 2.

(13)  UL C 35, 31.1.2018, str. 35.

(14)  UL C 50, 9.2.2018, str. 15.

(15)  UL C 346, 27.9.2018, str. 192.

(16)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0331.

(17)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

(18)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-equal-opportunities-diversity-inclusion-2017.pdf

(19)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/diversity-inclusion-charter-2017-07-19-en.pdf

(20)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/sites/antitrafficking/files/151203_strategic_engagement_en.pdf

(21)  https://rm.coe.int/prems-093618-gbr-gender-equality-strategy-2023-web-a5/16808b47e1

(22)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0455.

(23)  Svetovno poročilo o razlikah med spoloma 2016 (The Global Gender Gap Report 2016), World Economic Forum, 2016, https://www.weforum.org/reports/the-global-gender-gap-report-2016.

(24)  Trajnostni razvoj v Evropski uniji – poročilo o spremljanju napredka v zvezi s cilji trajnostnega razvoja v kontekstu EU (Sustainable development in the European Union – monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context), Eurostat, 2018, https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/9237449/KS-01-18-656-EN-N.pdf/2b2a096b-3bd6-4939-8ef3-11cfc14b9329.

(25)  Poročilo Ženske v Evropskem parlamentu, Evropski parlament, 8. marca 2018, http://www.europarl.europa.eu/RegData/publications/2018/0001/P8_PUB(2018)0001_SL.pdf.

(26)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/24

---

P8_TA(2019)0011

Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o Evropskem skupnem podjetju za ITER in razvoj fuzijske energije (2018/2222(INI))

(2020/C 411/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za Sklep Sveta o spremembi Odločbe 2007/198/Euratom o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije ter dodelitvi prednosti le-temu (COM(2018)0445), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za Sklep Sveta o spremembi Odločbe 2007/198/Euratom o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije ter dodelitvi prednosti le-temu (COM(2018)0445),

| — | ob upoštevanju Odločbe Sveta 2007/198/Euratom o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije ter dodelitvi prednosti le-temu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2007/198/Euratom o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije ter dodelitvi prednosti le-temu (1),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega računskega sodišča z dne 13. novembra 2017 o zaključnem računu Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije za proračunsko leto 2016 z odgovorom skupnega podjetja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega računskega sodišča z dne 13. novembra 2017 o zaključnem računu Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije za proračunsko leto 2016 z odgovorom skupnega podjetja,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. junija 2017 o prispevku EU k prenovljenemu projektu ITER (COM(2017)0319), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. junija 2017 o prispevku EU k prenovljenemu projektu ITER (COM(2017)0319),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0393/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0393/2018),

| A. | ker bi lahko imela fuzija v prihodnosti na področju energetike na evropski in svetovni ravni osrednjo vlogo kot potencialno neizčrpen, varen, podnebju prijazen, okoljsko odgovoren in ekonomsko konkurenčen vir energije; |
| --- | --- |

A.

ker bi lahko imela fuzija v prihodnosti na področju energetike na evropski in svetovni ravni osrednjo vlogo kot potencialno neizčrpen, varen, podnebju prijazen, okoljsko odgovoren in ekonomsko konkurenčen vir energije;

| B. | ker fuzija že ponuja dejanske priložnosti za industrijo in pozitivno vpliva na delovna mesta, gospodarsko rast in inovacije, njen pozitivni vpliv pa presega področji fuzije in energetike; |
| --- | --- |

B.

ker fuzija že ponuja dejanske priložnosti za industrijo in pozitivno vpliva na delovna mesta, gospodarsko rast in inovacije, njen pozitivni vpliv pa presega področji fuzije in energetike;

| C. | ker Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije usklajuje znanstvene in tehnološke raziskave in razvojne dejavnosti na področju fuzije; |
| --- | --- |

C.

ker Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije usklajuje znanstvene in tehnološke raziskave in razvojne dejavnosti na področju fuzije;

| D. | ker ima Evropa že od začetka vodilno vlogo v projektu ITER, ki je bil pripravljen v tesnem sodelovanju z neevropskimi podpisnicami sporazuma ITER (ZDA, Rusijo, Japonsko, Kitajsko, Južno Korejo in Indijo), in ker evropski prispevek, uresničen prek skupnega podjetja, predstavlja 45 % stroškov gradnje projekta; |
| --- | --- |

D.

ker ima Evropa že od začetka vodilno vlogo v projektu ITER, ki je bil pripravljen v tesnem sodelovanju z neevropskimi podpisnicami sporazuma ITER (ZDA, Rusijo, Japonsko, Kitajsko, Južno Korejo in Indijo), in ker evropski prispevek, uresničen prek skupnega podjetja, predstavlja 45 % stroškov gradnje projekta;

| E. | ker je cilj predloga Komisije za spremembo Odločbe Sveta 2007/198/Euratom zagotoviti sredstva za nadaljnjo evropsko udeležbo v projektu ITER v celotnem obdobju naslednjega večletnega finančnega okvira, da bi se zagotovila nepretrganost projekta, katerega cilj so ključni znanstveni preboji v razvoju fuzije za civilno uporabo, da bi jo lahko pravočasno izkoriščali za proizvajanje varne in stroškovno učinkovite energije, ki bi bila primerna tudi za izpolnjevanje ciljev Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

E.

ker je cilj predloga Komisije za spremembo Odločbe Sveta 2007/198/Euratom zagotoviti sredstva za nadaljnjo evropsko udeležbo v projektu ITER v celotnem obdobju naslednjega večletnega finančnega okvira, da bi se zagotovila nepretrganost projekta, katerega cilj so ključni znanstveni preboji v razvoju fuzije za civilno uporabo, da bi jo lahko pravočasno izkoriščali za proizvajanje varne in stroškovno učinkovite energije, ki bi bila primerna tudi za izpolnjevanje ciljev Pariškega sporazuma;

| 1. | pozdravlja predlog Komisije za Sklep Sveta o spremembi Odločbe Sveta (2007/198/Euratom) o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije ter dodelitvi prednosti le-temu, ki bo podlaga za financiranje dejavnosti skupnega podjetja v obdobju 2021–2027 v okviru Pogodbe Euratom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje, da se Svet ni posvetoval z Parlamentom o omenjenem predlogu in pozdravlja namero Komisije iz govora o stanju v Uniji za leto 2018, da bo preučila možnosti za okrepljeno glasovanje s kvalificirano večino in morebitno reformo Pogodbe Euratom; pričakuje, da bi s tako reformo Parlament dobil sozakonodajna pooblastila; |
| --- | --- |

2.

| 3. | želi opozoriti na zamudo pri gradnji preskusnega reaktorja, saj je bil ITER sprva predviden za leto 2020, a je odbor ITER leta 2016 odobril nov koledar, ki fazo prve plazme predvideva decembra 2025, kar je najkrajši tehnično izvedljiv rok za izgradnjo reaktorja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da ne bi smeli preseči prispevka Euratoma za skupno podjetje za obdobje 2021–2027; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da bi morala Organizacija ITER vključiti razumne določbe za nepredvidene dogodke v vse revidirane časovne načrte, da bi preprečili zaporedne popravke navzgor pri napovedanih stroških projektov, da bi preprečili zamude pri predvidenih datumih operativnih mejnikov ter da bi zagotovili kar največjo zanesljivost časovnih načrtov; v zvezi s tem podpira določbe za nepredvidene dogodke do 24 mesecev v smislu časovnega načrta in 10–20 % v smislu proračuna glede na predlog Komisije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja nov pristop k obvladovanju tveganja, ki ga uporablja Organizacija ITER, in spodbuja Svet ITER, da bi se še dodatno zmanjšalo število pododborov, racionaliziralo njihovo delovanje in odpravila prekrivanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Svet, naj odobri predlog Komisije, hkrati pa sprejme naslednje spremembe:






  — | prispevek Euratoma k skupnemu podjetju se navede v stalnih in tekočih cenah, |
| --- | --- | --- |

7.

—

prispevek Euratoma k skupnemu podjetju se navede v stalnih in tekočih cenah,

| — | v celotnem besedilu se zaradi jasnosti uporabi beseda Euratom namesto besede Skupnost, |
| --- | --- |

—

v celotnem besedilu se zaradi jasnosti uporabi beseda Euratom namesto besede Skupnost,

| — | vključijo se jasne določbe o sestavi, stalnem ali začasnem statusu, številu sej in načinih povračila stroškov članom odborov, ki pomagajo upravnemu odboru skupnega podjetja, zlasti odbora za vodenje in upravljanje, odbora za javna naročila in pogodbe ter odbora za tehnično svetovanje, |
| --- | --- |

—

vključijo se jasne določbe o sestavi, stalnem ali začasnem statusu, številu sej in načinih povračila stroškov članom odborov, ki pomagajo upravnemu odboru skupnega podjetja, zlasti odbora za vodenje in upravljanje, odbora za javna naročila in pogodbe ter odbora za tehnično svetovanje,

| — | ocenijo in odpravijo se prekrivajoče se odgovornosti odbora za vodenje in upravljanje ter odbora za tehnično svetovanje v zvezi z načrti za projekt in delovnimi programi, |
| --- | --- |

—

ocenijo in odpravijo se prekrivajoče se odgovornosti odbora za vodenje in upravljanje ter odbora za tehnično svetovanje v zvezi z načrti za projekt in delovnimi programi,

| — | uvedejo se določbe o prispevkih države gostiteljice projekta ITER, |
| --- | --- |

—

uvedejo se določbe o prispevkih države gostiteljice projekta ITER,

| — | v prilogo III („Finančna uredba: splošna načela“) se vključi zahteva, da se v finančni uredbi za skupno podjetje določijo pravila in postopki za oceno prispevkov v naravi, |
| --- | --- |

—

v prilogo III („Finančna uredba: splošna načela“) se vključi zahteva, da se v finančni uredbi za skupno podjetje določijo pravila in postopki za oceno prispevkov v naravi,

| — | uvedejo se določbe v členu 5 in Prilogi III, po katerih bo lahko skupno podjetje prejemalo sredstva v obliki finančnih instrumentov v okviru operacij mešanega financiranja, ki se izvajajo v skladu s prihodnjim programom InvestEU, |
| --- | --- |

—

uvedejo se določbe v členu 5 in Prilogi III, po katerih bo lahko skupno podjetje prejemalo sredstva v obliki finančnih instrumentov v okviru operacij mešanega financiranja, ki se izvajajo v skladu s prihodnjim programom InvestEU,

| — | pojasni se vloga in prispevek Združenega kraljestva glede na njegov status v Euratomu, predvsem v zvezi s potencialno udeležbo pri projektu ITER, |
| --- | --- |

—

pojasni se vloga in prispevek Združenega kraljestva glede na njegov status v Euratomu, predvsem v zvezi s potencialno udeležbo pri projektu ITER,

| — | vključijo se določbe o sinergijah in sodelovanju med projektom ITER ter programom Euratoma za raziskave in usposabljanje za obdobje 2021–2025, |
| --- | --- |

—

vključijo se določbe o sinergijah in sodelovanju med projektom ITER ter programom Euratoma za raziskave in usposabljanje za obdobje 2021–2025,

| — | obravnava se sodelovanje z zasebnimi malimi in srednjimi akterji s področja prelomne tehnologije, kot so zagonska podjetja, ki preskušajo nove pristope in tehnologije, v okviru programa raziskovalnih dejavnosti in pri mreži, ki jo sestavljajo organizacije s področja znanstvenih in tehnoloških raziskav na področju fuzije, |
| --- | --- |

—

obravnava se sodelovanje z zasebnimi malimi in srednjimi akterji s področja prelomne tehnologije, kot so zagonska podjetja, ki preskušajo nove pristope in tehnologije, v okviru programa raziskovalnih dejavnosti in pri mreži, ki jo sestavljajo organizacije s področja znanstvenih in tehnoloških raziskav na področju fuzije,

| — | pojasnijo se določbe glede letnih poročil in ocen, ki jih pripravi skupno podjetje, |
| --- | --- |

—

pojasnijo se določbe glede letnih poročil in ocen, ki jih pripravi skupno podjetje,

| — | v predlog se vključi priporočilo, da se preuči morebitna nadaljnja uporaba materialov, ki se trenutno uporabljajo v projektu ITER; |
| --- | --- |

—

v predlog se vključi priporočilo, da se preuči morebitna nadaljnja uporaba materialov, ki se trenutno uporabljajo v projektu ITER;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  UL L 90, 30.3.2007, str. 58.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/27

---

P8_TA(2019)0012

Ocena uporabe proračuna EU za reformo javnega sektorja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o oceni uporabe proračuna EU za reformo javnega sektorja (2018/2086(INI))

(2020/C 411/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju študije Reforma javnega sektorja: kako se uporablja proračun EU za njeno spodbujanje, ki jo je objavil generalni direktorat za notranjo politiko leta 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Reforma javnega sektorja: kako se uporablja proračun EU za njeno spodbujanje, ki jo je objavil generalni direktorat za notranjo politiko leta 2016 (1),

| — | ob upoštevanju strategije Evropa 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropa 2020,

| — | ob upoštevanju sedanjega obdobja financiranja EU (2014–2020) in predloga Komisije o novem večletnem finančnem okviru (2021–2028), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedanjega obdobja financiranja EU (2014–2020) in predloga Komisije o novem večletnem finančnem okviru (2021–2028),

| — | ob upoštevanju dogovora o povečanju proračuna programa za podporo strukturnim reformam, ki sta ga sozakonodajalca dosegla julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogovora o povečanju proračuna programa za podporo strukturnim reformam, ki sta ga sozakonodajalca dosegla julija 2018,

| — | ob upoštevanju člena 197 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 197 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za regionalni razvoj (A8-0378/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za regionalni razvoj (A8-0378/2018),

| A. | ker je javna uprava v državah članicah bistvena za izvrševanje proračuna EU in lahko, če deluje učinkovito, prispeva k zagotavljanju sodobnih sistemov, ki izboljšujejo razcvet in blaginjo v EU; |
| --- | --- |

A.

ker je javna uprava v državah članicah bistvena za izvrševanje proračuna EU in lahko, če deluje učinkovito, prispeva k zagotavljanju sodobnih sistemov, ki izboljšujejo razcvet in blaginjo v EU;

| B. | ker novi predlog večletnega finančnega okvira v sedanji obliki ne vključuje namenskega cilja za javno upravo; |
| --- | --- |

B.

ker novi predlog večletnega finančnega okvira v sedanji obliki ne vključuje namenskega cilja za javno upravo;

| 1. | ugotavlja, da so pristojnosti za javno upravo razpršene med različne službe Komisije, kar otežuje učinkovito usklajevanje pristojnih služb ter programov in pobud, ki jih financira EU; se zavzema za boljše usklajevanje vseh programov tehnične pomoči, da bi preprečili podvajanje in neučinkovitost ukrepov, s katerimi bi bila izničena vsa prizadevanja Komisije za spodbujanje združevanja sredstev z namenom izkoriščanja sinergij; poziva Komisijo, naj izboljša svoje sisteme za izmenjavo dobre prakse, da bi državam članicam pomagali izvajati dobro prakso, ne da bi uvedli politike, usmerjene v devalvacijo plač in socialno netrajnostne reforme; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva naslednjega predsednika Komisije, naj enemu komisarju dodeli odgovornost za vprašanja v zvezi z boljšo javno upravo in upravljanjem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da je učinkovita reforma javnega sektorja bistvena za pomoč državam članicam pri prilagajanju na spreminjajoče se okoliščine, povečanju odpornosti za preprečevanje prihodnjih kriz, razširitvi e-uprave in izboljšanju opravljanja storitev po vsej EU, zlasti v zvezi z novimi tehnologijami in informacijskimi sistemi, ter da bi zelo pomagala pri zmanjševanju količine odpadkov in izpostavljenosti odpadkom ter izgubi ali goljufivi uporabi sredstev Unije; zato poziva, naj se tudi pri prihodnjem načrtovanju programov predvidi financiranje ukrepov za širjenje e-uprave v skladu z načeli in prednostnimi nalogami, določenimi v akcijskem načrtu EU za e-upravo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da zlasti v regijah, ki zaostajajo v razvoju, pogosto prihaja do težav pri dostopu do finančnih sredstev ali pri njihovi uporabi, predvsem zaradi birokracije in omejenih upravnih zmogljivosti ali nepravilnosti; upa, da bodo države članice v ta namen spodbujale reforme, ki bodo prispevale k uporabi načela dobrega upravljanja in pospešile hitrost sodnih postopkov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da proračun EU zagotavlja približno 9 milijard EUR za podporo državam članicam pri reformi javne uprave; spodbuja Komisijo, naj to finančno podporo pospremi z ustrezno ciljno usmerjeno izmenjavo znanja, izkušenj in dobrih praks med državami članicami; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje z državami članicami in tako podpre regije, ki zaostajajo, s povečevanjem zmogljivosti in izboljšanjem upravljanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva, naj se sprejmejo ukrepi, s katerimi bi spodbudili izvajanje programov, ki spodbujajo razvoj in izvajanje strategij na področju človeških virov, na primer prek izmenjave najboljše prakse med državami članicami, pri kateri bi sodelovali tudi voditelji in druge prepoznavnejše osebe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da pogosto prihaja do različnega prekrivanja med posebnimi operativnimi programi in drugimi viri financiranja EU, ter poziva, da se v zvezi s tem pripravijo predlogi; v zvezi s tem upa, da se bo izboljšala podpora, namenjena usklajevanju, dopolnjevanju in poenostavljanju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da se bodo operativni programi izvajali na čim bolj učinkovit in uporabnikom prijazen način; meni, da je bistveno, da države članice ne dodajajo pravil, zaradi katerih bi bila uporaba skladov za upravičence še bolj zapletena; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da Komisija nima niti svojega okvira za ocenjevanje javne uprave niti metode za sistematično zbiranje podatkov; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da zaradi pomanjkanja teh orodij Komisija nepopolno analizira vprašanja po državah članicah; predlaga, naj se v letni pregled rasti ponovno vključi poglavje o javni upravi in upravljanju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj preventivno oceni upravno zmogljivost struktur, odgovornih za izvajanje razvojnih politik, tako da spodbuja, da se za projekte, ki so posebnega strateškega pomena, uporabijo nacionalne strukture in agencije, ki lahko opredelijo programe in posamezne ukrepe ter pospešijo njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi bilo treba večletni finančni okvir uporabiti za spodbujanje programov, ki zagotavljajo boljšo javno upravo in upravljanje, zlasti za pomoč državam članicam v času gospodarske recesije, pri čemer je treba priznati, da lahko v takih okoliščinah reforme na področju sistemov javne uprave pomagajo prizadetim državam članicam; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja, da so bili za naslednji večletni finančni okvir pripravljeni predlogi, ki bodo preprečili prekrivanje programov in spodbudili nadaljnje poenostavitve; |
| --- | --- |

13.

| 14. | spodbuja Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami razvije namenski okvir za ocenjevanje, ki bo zajemal kvantitativne in kvalitativne vidike zelo dobre javne uprave, in naj okrepi svoje analitične zmogljivosti; poudarja, da je treba oceniti težave za vsako državo članico in v okviru predvidenih sredstev spodbujati ukrepe za odpravo teh težav s krepitvijo merila predhodne pogojenosti in določanjem ciljev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | predlaga, da Komisija okrepi politični dialog z državami članicami, in sicer tako, da vzpostavi temu namenjen forum; |
| --- | --- |

15.

| 16. | predlaga, naj se v parlamentarnem koledarju rezervira termin za strukturiran dialog z nacionalnimi parlamenti o vprašanjih, povezanih z izboljšanjem javne uprave po vsej EU; poziva EU, naj izboljša spremljanje in ocenjevanje ukrepov evropskih strukturnih in investicijskih skladov v okviru tematskega cilja št. 11, vključno s posebnimi kazalniki, da se oceni napredek pri doseganju ciljev in prednostnih nalog Unije za reformo javne uprave; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja razvoj referenčne vrednosti, s katero se oceni zmogljivost javnih uprav držav kandidatk za članstvo v EU, da prevzamejo odgovornosti tega članstva; upa, da bodo države članice v ta namen spodbujale reforme, ki bodo prispevale k večji uporabi načela dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je seznanjen, da evropsko priznanje za javni sektor (EPSA) sofinancirajo Komisija in nekatere države članice ter da združuje, kar je najboljše, najbolj inovativno in najučinkovitejše v evropskem javnem sektorju; meni, da bi morala Komisija zagotoviti več študijskih in informacijskih izmenjav ter si prizadevati za širši doseg po vsej Evropi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da je treba v javnih upravah spodbujati inovativne procese, ki spodbujajo boljšo povezljivost, digitalizacijo ter kakovostne digitalne storitve za državljane, podjetja in javne organe, obenem pa stalno slediti hitremu razvoju novih tehnologij na ustreznih področjih; pozdravlja dejstvo, da novi predlog uredbe o skupnih določbah prihodnjim upravičencem zagotavlja vse potrebne informacije, da bodo lahko čim prej začeli uporabljati sisteme; |
| --- | --- |

19.

| 20. | priznava, da je sodelovanje lokalne uprave predpogoj, da se na tem področju uresničujejo cilji na ravni EU; opozarja na predlog iz talinske izjave, da se „okrepijo strukture skupnega upravljanja z lokalnimi in regionalnimi organi“ na nacionalni ravni (2); |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja obstoječa omrežja (3), ki povezujejo predstavnike držav članic, zlasti tistih, ki prejemajo sredstva EU, da bi z izmenjavo najboljših praks in vzajemnim učenjem izboljšala javno upravo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da bi obstoječa omrežja lahko znatno izboljšala svojo uspešnost z določitvijo ambicioznejših ciljev in razvojem bolj proaktivnih pristopov, kot je primerjalno učenje, ki združuje samoocenjevanje držav članic in okrepljen sistem medsebojnih strokovnih pregledov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da je visokokakovostna javna uprava bistven pogoj za doseganje ciljev politike EU iz večletnega finančnega okvira in drugod; poudarja pomen dobrega komuniciranja in politične ozaveščenosti pri krepitvi zaupanja in spodbujanju pozitivnih reformnih ukrepov in programov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da je treba stalno ocenjevati, ali se pri ukrepih, ki se financirajo z rednimi sredstvi, spoštuje načelo dodatnosti kohezijskih politik, med drugim da se prepreči, da bi kohezijske politike nadomestile redne nacionalne vire; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da bi bilo kljub povečanju sredstev skladov ESI za regionalni načrt izvajanja v zadnjem programskem obdobju mogoče še izboljšati spremljanje, da bi lahko ocenili učinek tega financiranja na regionalni načrt izvajanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva, naj delovne skupine Komisije, odgovorne za podporo nacionalnim organom držav članic, nadaljujejo svoje delo, da bo mogoče bolje izvrševati sredstva kohezijske politike v državah članicah, ki prepočasi črpajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, kako pomemben je program za podporo reformam, in upa, da se bo v naslednjem programskem obdobju zanj namesto vloge vira tehnične pomoči določila vloga spodbujevalca, da se bo izboljšal tudi v smislu uspešnosti in učinkovitosti ter da se proračun za kohezijo ne bo zmanjšal, kakor trenutno za večletni finančni okvir 2021–2027 predlaga Komisija; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ugotavlja, da EU sicer nima neposredne pravne pristojnosti v upravnem sektorju, a kljub temu pozitivno vpliva na javne uprave držav članic in ima zlasti posredno vlogo prek določanja upravnih standardov v pravnem redu Skupnosti in izmenjave primerov najboljše prakse po vsej Uniji, pa tudi prek proračunskih instrumentov, ki so namenjeni podpori in spodbujanju reforme javne uprave, pri tem pa krepijo upravno zmogljivost, učinkovitost uprav in spodbujajo inovacije v javnem sektorju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Študija – Reforma javnega sektorja: kako se uporablja proračun EU za njeno spodbujanje; Evropski parlament, Generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor D – proračunske zadeve, 2016.

(2)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/ministerial-declaration-egovernment-tallinn-declaration

(3)  Evropsko omrežje javne uprave (The European Public Administration Network – EUPAN); tematsko omrežje za javno upravo in upravljanje (PAG) ter druge platforme in omrežja, ki so posebej osredotočena na pravosodje, boj proti korupciji, digitalizacijo, javna naročila itd.;

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/30

---

P8_TA(2019)0013

Smernice EU in mandat posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o smernicah EU in mandatu posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU (2018/2155(INI))

(2020/C 411/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju mednarodne pravne zaščite svobode misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja, ki jo zagotavljajo člen 18 Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, člen 18 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, Deklaracija o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981, člen 9 Evropske konvencije o človekovih pravicah ter členi 10, 21 in 22 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne pravne zaščite svobode misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja, ki jo zagotavljajo člen 18 Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, člen 18 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, Deklaracija o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981, člen 9 Evropske konvencije o človekovih pravicah ter členi 10, 21 in 22 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju pripombe št. 22 Sveta Združenih narodov za človekove pravice z dne 30. julija 1993 o členu 18 Splošne deklaracije človekovih pravic in resolucije 16/18 Sveta Združenih narodov za človekove pravice z dne 12. aprila 2011 o boju proti netolerantnosti, negativnim stereotipom ter stigmatizaciji, diskriminaciji in pozivanju k nasilju ter nasilju nad osebami na podlagi vere ali prepričanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripombe št. 22 Sveta Združenih narodov za človekove pravice z dne 30. julija 1993 o členu 18 Splošne deklaracije človekovih pravic in resolucije 16/18 Sveta Združenih narodov za človekove pravice z dne 12. aprila 2011 o boju proti netolerantnosti, negativnim stereotipom ter stigmatizaciji, diskriminaciji in pozivanju k nasilju ter nasilju nad osebami na podlagi vere ali prepričanja,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 2 in 21, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 2 in 21,

| — | ob upoštevanju člena 17 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. februarja 2011 o nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju na podlagi veroizpovedi ali prepričanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. februarja 2011 o nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju na podlagi veroizpovedi ali prepričanja,

| — | ob upoštevanju strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo, ki ju je Svet sprejel 25. junija 2012, ter akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo, ki ju je Svet sprejel 25. junija 2012, ter akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019,

| — | ob upoštevanju Smernic EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja z dne 24. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Smernic EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja z dne 24. junija 2013,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 13. junija 2013 o osnutku smernic EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 13. junija 2013 o osnutku smernic EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja (1),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 20. januarja 2011 o položaju kristjanov v zvezi s svobodo veroizpovedi (2), z dne 4. februarja 2016 o sistematičnih množičnih pobojih verskih manjšin, ki jih izvaja ISIS (3), in z dne 14. decembra 2017 o položaju Rohingejcev (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 20. januarja 2011 o položaju kristjanov v zvezi s svobodo veroizpovedi (2), z dne 4. februarja 2016 o sistematičnih množičnih pobojih verskih manjšin, ki jih izvaja ISIS (3), in z dne 14. decembra 2017 o položaju Rohingejcev (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o novem pristopu EU k človekovim pravicam in demokraciji – ocena dejavnosti Evropske ustanove za demokracijo od njene ustanovitve (5), zlasti odstavkov 27 in 28, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o novem pristopu EU k človekovim pravicam in demokraciji – ocena dejavnosti Evropske ustanove za demokracijo od njene ustanovitve (5), zlasti odstavkov 27 in 28,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 14. decembra 2016 (6) in z dne 23. novembra 2017 (7) o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju za leto 2015 oziroma 2016, in sicer v zvezi z letom 2015 ob upoštevanju zlasti odstavka 14 resolucije iz leta 2016 in v zvezi z letom 2016 zlasti odstavka 8 resolucije iz leta 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 14. decembra 2016 (6) in z dne 23. novembra 2017 (7) o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju za leto 2015 oziroma 2016, in sicer v zvezi z letom 2015 ob upoštevanju zlasti odstavka 14 resolucije iz leta 2016 in v zvezi z letom 2016 zlasti odstavka 8 resolucije iz leta 2017,

| — | ob upoštevanju rabatskega akcijskega načrta, ki ga je 5. oktobra 2012 objavil Urad visokega komisarja OZN za človekove pravice (OHCHR), za prepoved hujskanja k nacionalnemu, rasnemu ali verskemu sovraštvu, ki pomeni spodbujanje k diskriminaciji, sovražnosti ali nasilju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rabatskega akcijskega načrta, ki ga je 5. oktobra 2012 objavil Urad visokega komisarja OZN za človekove pravice (OHCHR), za prepoved hujskanja k nacionalnemu, rasnemu ali verskemu sovraštvu, ki pomeni spodbujanje k diskriminaciji, sovražnosti ali nasilju,

| — | ob upoštevanju mandata posebnega odposlanca za spodbujanje svobode misli, vesti in veroizpovedi zunaj EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mandata posebnega odposlanca za spodbujanje svobode misli, vesti in veroizpovedi zunaj EU,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 235/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta financiranja za demokracijo in človekove pravice po svetu (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 235/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta financiranja za demokracijo in človekove pravice po svetu (8),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. maja 2014 o pristopu k razvojnemu sodelovanju, temelječem na pravicah, ki bo zajemal vse človekove pravice, in delovnega dokumenta služb Komisije z dne 30. aprila 2014 o pristopu k razvojnemu sodelovanju EU, temelječem na pravicah, ki bo zajemal vse človekove pravice (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. maja 2014 o pristopu k razvojnemu sodelovanju, temelječem na pravicah, ki bo zajemal vse človekove pravice, in delovnega dokumenta služb Komisije z dne 30. aprila 2014 o pristopu k razvojnemu sodelovanju EU, temelječem na pravicah, ki bo zajemal vse človekove pravice (SWD(2014)0152),

| — | ob upoštevanju dejstva, da je Evropski parlament nagrado Saharova za svobodo misli leta 2015 podelil saudskemu blogerju in aktivistu Raifu Badaviju za njegova izjemna prizadevanja na področju spodbujanja odprtih razprav o veroizpovedi in politiki v njegovi državi; ob upoštevanju, da je Raif Badavi še vedno pridržan, potem ko je bil obsojen na 10 let zapora, tisoč udarcev z bičem in visoko globo zaradi domnevne razžalitve islama, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je Evropski parlament nagrado Saharova za svobodo misli leta 2015 podelil saudskemu blogerju in aktivistu Raifu Badaviju za njegova izjemna prizadevanja na področju spodbujanja odprtih razprav o veroizpovedi in politiki v njegovi državi; ob upoštevanju, da je Raif Badavi še vedno pridržan, potem ko je bil obsojen na 10 let zapora, tisoč udarcev z bičem in visoko globo zaradi domnevne razžalitve islama,

| — | ob upoštevanju primera pakistanske kristjanke Asie Bibi, ki je bila priprta in obsojena na smrt zaradi bogokletstva, nato pa pred kratkim oproščena; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju primera pakistanske kristjanke Asie Bibi, ki je bila priprta in obsojena na smrt zaradi bogokletstva, nato pa pred kratkim oproščena;

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0449/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0449/2018),

| A. | ker je svoboda misli, vesti, veroizpovedi in prepričanja, v okviru EU in tej resoluciji pogosto imenovana kar pravica do svobode veroizpovedi ali prepričanja, človekova pravica, ki pripada vsem ljudem, in kot vse druge pravice temeljna pravica posameznikov, ki zaradi nje ne bi smeli biti na noben način diskriminirani, kot je zapisano v temeljnih mednarodnih in evropskih besedilih, tudi v Splošni deklaraciji človekovih pravic, Evropski konvenciji o človekovih pravicah ter Listini Evropske unije o temeljnih pravicah; ker ima vsakdo pravico do spoštovanja vseh človekovih pravic, ki so priznane v Splošni deklaraciji človekovih pravic in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, brez diskriminacije na podlagi rase, etnične pripadnosti, sposobnosti, spola, spolne usmerjenosti, verskega prepričanja ali odsotnosti verskega prepričanja; ker zunanje delovanje Unije temelji na načelih, ki so podlaga njenega nastanka, kot določa člen 21 Pogodbe o Evropski uniji; ker Unija temelji na družbah, v katerih prevladujeta pluralizem in strpnost, kot določa člen 2 Pogodbe; |
| --- | --- |

A.

ker je svoboda misli, vesti, veroizpovedi in prepričanja, v okviru EU in tej resoluciji pogosto imenovana kar pravica do svobode veroizpovedi ali prepričanja, človekova pravica, ki pripada vsem ljudem, in kot vse druge pravice temeljna pravica posameznikov, ki zaradi nje ne bi smeli biti na noben način diskriminirani, kot je zapisano v temeljnih mednarodnih in evropskih besedilih, tudi v Splošni deklaraciji človekovih pravic, Evropski konvenciji o človekovih pravicah ter Listini Evropske unije o temeljnih pravicah; ker ima vsakdo pravico do spoštovanja vseh človekovih pravic, ki so priznane v Splošni deklaraciji človekovih pravic in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, brez diskriminacije na podlagi rase, etnične pripadnosti, sposobnosti, spola, spolne usmerjenosti, verskega prepričanja ali odsotnosti verskega prepričanja; ker zunanje delovanje Unije temelji na načelih, ki so podlaga njenega nastanka, kot določa člen 21 Pogodbe o Evropski uniji; ker Unija temelji na družbah, v katerih prevladujeta pluralizem in strpnost, kot določa člen 2 Pogodbe;

| B. | ker je načelo ločevanja cerkve in države temeljno ustavno načelo v Evropi in po svetu; |
| --- | --- |

B.

ker je načelo ločevanja cerkve in države temeljno ustavno načelo v Evropi in po svetu;

| C. | ker je Evropski parlament sekularnost opredelil kot strogo ločitev med verskimi in političnimi oblastmi, ki pomeni zavračanje vsakršnega vmešavanja verske sfere v delovanje vlade in vsakršnega vmešavanja javne sfere v verske zadeve, razen če je to potrebno za vzdrževanje javnega reda, miru in varnosti (to zajema tudi spoštovanje svoboščin drugih), in zagotavlja, da imajo vsi, tako verniki kot agnostiki in neverujoči, enako svobodo vesti; |
| --- | --- |

C.

ker je Evropski parlament sekularnost opredelil kot strogo ločitev med verskimi in političnimi oblastmi, ki pomeni zavračanje vsakršnega vmešavanja verske sfere v delovanje vlade in vsakršnega vmešavanja javne sfere v verske zadeve, razen če je to potrebno za vzdrževanje javnega reda, miru in varnosti (to zajema tudi spoštovanje svoboščin drugih), in zagotavlja, da imajo vsi, tako verniki kot agnostiki in neverujoči, enako svobodo vesti;

| D. | ker svoboda veroizpovedi ali prepričanja pomeni, da imajo posamezniki pravico, da se sami odločijo, v kaj bodo verjeli, oziroma da ne verjamejo, pravico do spremembe ali opustitve veroizpovedi in prepričanj brez kakršnih koli omejitev ter pravico do izpolnjevanja verskih dolžnosti in izražanja misli, vesti, veroizpovedi in prepričanja po lastni izbiri, in sicer posamezno ali v skupnosti, zasebno ali javno; ker je mogoče misli, vest, veroizpoved ali prepričanje izražati z bogoslužjem, opravljanjem obredov, izpolnjevanjem verskih dolžnosti in poučevanjem; ker svoboda veroizpovedi ali prepričanja vključuje pravico skupnosti vernikov in neverujočih, da ohranjajo ali opustijo svoj etos in delujejo v skladu z njim, ter upravičenost verskih, laičnih in nekonfesionalnih organizacij do priznanega statusa pravne osebe; ker sta varstvo posameznikov, ki sledijo kateri koli ali nobeni veroizpovedi, in učinkovito obravnavanje kršitev svobode veroizpovedi ali prepričanja, kot so diskriminacija ali zakonske omejitve na podlagi veroizpovedi ali prepričanja, temeljna pogoja za zagotavljanje, da imajo lahko posamezniki enakopravno svobodo veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

D.

ker svoboda veroizpovedi ali prepričanja pomeni, da imajo posamezniki pravico, da se sami odločijo, v kaj bodo verjeli, oziroma da ne verjamejo, pravico do spremembe ali opustitve veroizpovedi in prepričanj brez kakršnih koli omejitev ter pravico do izpolnjevanja verskih dolžnosti in izražanja misli, vesti, veroizpovedi in prepričanja po lastni izbiri, in sicer posamezno ali v skupnosti, zasebno ali javno; ker je mogoče misli, vest, veroizpoved ali prepričanje izražati z bogoslužjem, opravljanjem obredov, izpolnjevanjem verskih dolžnosti in poučevanjem; ker svoboda veroizpovedi ali prepričanja vključuje pravico skupnosti vernikov in neverujočih, da ohranjajo ali opustijo svoj etos in delujejo v skladu z njim, ter upravičenost verskih, laičnih in nekonfesionalnih organizacij do priznanega statusa pravne osebe; ker sta varstvo posameznikov, ki sledijo kateri koli ali nobeni veroizpovedi, in učinkovito obravnavanje kršitev svobode veroizpovedi ali prepričanja, kot so diskriminacija ali zakonske omejitve na podlagi veroizpovedi ali prepričanja, temeljna pogoja za zagotavljanje, da imajo lahko posamezniki enakopravno svobodo veroizpovedi ali prepričanja;

| E. | ker so tudi teistična, neteistična in ateistična prepričanja, pa tudi pravica do neizpovedovanja katere koli vere ali prepričanja, zaščiteni na podlagi člena 18 MPDPP; ker je imeti ali ne imeti veroizpovedi ali prepričanja absolutna pravica, ki je nikakor ni mogoče omejiti; |
| --- | --- |

E.

ker so tudi teistična, neteistična in ateistična prepričanja, pa tudi pravica do neizpovedovanja katere koli vere ali prepričanja, zaščiteni na podlagi člena 18 MPDPP; ker je imeti ali ne imeti veroizpovedi ali prepričanja absolutna pravica, ki je nikakor ni mogoče omejiti;

| F. | ker so vse človekove pravice in temeljne svoboščine nedeljive, soodvisne in medsebojno povezane; ker svoboda veroizpovedi zajema elemente številnih drugih človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter je od njih odvisna, na primer od svobode izražanja, zbiranja in združevanja, vse skupaj pa imajo pomembno vlogo v boju proti vsem oblikam nestrpnosti in diskriminacije na podlagi veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

F.

ker so vse človekove pravice in temeljne svoboščine nedeljive, soodvisne in medsebojno povezane; ker svoboda veroizpovedi zajema elemente številnih drugih človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter je od njih odvisna, na primer od svobode izražanja, zbiranja in združevanja, vse skupaj pa imajo pomembno vlogo v boju proti vsem oblikam nestrpnosti in diskriminacije na podlagi veroizpovedi ali prepričanja;

| G. | ker se mora svoboda veroizpovedi končati na točki, kjer bi se z izpolnjevanjem verskih dolžnosti kršile pravice in svoboščine drugih, in ker se z izpolnjevanjem verskih dolžnosti ali izražanjem prepričanja ne sme nikoli, v nobenih okoliščinah, opravičevati nasilnega ekstremizma ali pohabljanja niti komur koli dovoliti, da škoduje prirojenemu dostojanstvu posameznika; |
| --- | --- |

G.

ker se mora svoboda veroizpovedi končati na točki, kjer bi se z izpolnjevanjem verskih dolžnosti kršile pravice in svoboščine drugih, in ker se z izpolnjevanjem verskih dolžnosti ali izražanjem prepričanja ne sme nikoli, v nobenih okoliščinah, opravičevati nasilnega ekstremizma ali pohabljanja niti komur koli dovoliti, da škoduje prirojenemu dostojanstvu posameznika;

| H. | ker spoštovanje svobode veroizpovedi ali prepričanja neposredno prispeva k demokraciji, razvoju, pravni državi, miru in stabilnosti; ker so kršitve svobode veroizpovedi ali prepričanja pogoste, prizadenejo ljudi v vseh delih sveta, krnijo dostojanstvo človekovega življenja in povzročajo ali povečujejo nestrpnost, pri čemer so pogosto zgodnji kazalniki morebitnega nasilja in konfliktov; ker morajo države ravnati s potrebno skrbnostjo, da preprečijo, preiščejo in kaznujejo nasilna dejanja ali grožnje z nasiljem proti posameznikom na podlagi njihove veroizpovedi ali prepričanja, ter zagotovijo, da v primeru takšnih kršitev storilci odgovarjajo zanje; |
| --- | --- |

H.

ker spoštovanje svobode veroizpovedi ali prepričanja neposredno prispeva k demokraciji, razvoju, pravni državi, miru in stabilnosti; ker so kršitve svobode veroizpovedi ali prepričanja pogoste, prizadenejo ljudi v vseh delih sveta, krnijo dostojanstvo človekovega življenja in povzročajo ali povečujejo nestrpnost, pri čemer so pogosto zgodnji kazalniki morebitnega nasilja in konfliktov; ker morajo države ravnati s potrebno skrbnostjo, da preprečijo, preiščejo in kaznujejo nasilna dejanja ali grožnje z nasiljem proti posameznikom na podlagi njihove veroizpovedi ali prepričanja, ter zagotovijo, da v primeru takšnih kršitev storilci odgovarjajo zanje;

| I. | ker EU v skladu s členom 21 PEU spodbuja in brani univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter spoštovanja človekovega dostojanstva kot del vodilnih načel svoje zunanje politike; |
| --- | --- |

I.

ker EU v skladu s členom 21 PEU spodbuja in brani univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter spoštovanja človekovega dostojanstva kot del vodilnih načel svoje zunanje politike;

| J. | ker v številnih državah še vedno obstajajo verske omejitve in sovražnosti, ki so jih vzpostavile vlade ali družba; ker se nekatere verske manjšine soočajo s povečanimi grožnjami in nadlegovanjem državnih in nedržavnih akterjev; ker se zagovorniki človekovih pravic, ki se borijo za svobodo veroizpovedi ali prepričanja, po vsem svetu vedno pogosteje soočajo z grožnjami in napadi; |
| --- | --- |

J.

ker v številnih državah še vedno obstajajo verske omejitve in sovražnosti, ki so jih vzpostavile vlade ali družba; ker se nekatere verske manjšine soočajo s povečanimi grožnjami in nadlegovanjem državnih in nedržavnih akterjev; ker se zagovorniki človekovih pravic, ki se borijo za svobodo veroizpovedi ali prepričanja, po vsem svetu vedno pogosteje soočajo z grožnjami in napadi;

| K. | ker je Svet v prizadevanju za doseganje cilja spodbujanja svobode misli, vesti in veroizpovedi prek zunanje politike EU junija 2013 sprejel Smernice EU za spodbujanje in varstvo svobode misli, vesti in veroizpovedi, Komisija pa je maja 2016 imenovala prvega posebnega odposlanca za spodbujanje svobode misli, vesti in veroizpovedi zunaj EU za enoletni mandat, ki je bil doslej dvakrat podaljšan za eno leto; |
| --- | --- |

K.

ker je Svet v prizadevanju za doseganje cilja spodbujanja svobode misli, vesti in veroizpovedi prek zunanje politike EU junija 2013 sprejel Smernice EU za spodbujanje in varstvo svobode misli, vesti in veroizpovedi, Komisija pa je maja 2016 imenovala prvega posebnega odposlanca za spodbujanje svobode misli, vesti in veroizpovedi zunaj EU za enoletni mandat, ki je bil doslej dvakrat podaljšan za eno leto;

| L. | ker je EU spodbujala svobodo veroizpovedi ali prepričanja na mednarodni ravni in drugih večstranskih forumih, zlasti s prevzemanjem vodilne vloge pri tematskih resolucijah o svobodi veroizpovedi ali prepričanja v okviru generalne skupščine OZN in Sveta OZN za človekove pravice ter s podpiranjem mandata posebnega poročevalca OZN za svobodo veroizpovedi ali prepričanja in sodelovanjem z njim, pa tudi s sodelovanjem s tretjimi državami, ki imajo enaka stališča; |
| --- | --- |

L.

ker je EU spodbujala svobodo veroizpovedi ali prepričanja na mednarodni ravni in drugih večstranskih forumih, zlasti s prevzemanjem vodilne vloge pri tematskih resolucijah o svobodi veroizpovedi ali prepričanja v okviru generalne skupščine OZN in Sveta OZN za človekove pravice ter s podpiranjem mandata posebnega poročevalca OZN za svobodo veroizpovedi ali prepričanja in sodelovanjem z njim, pa tudi s sodelovanjem s tretjimi državami, ki imajo enaka stališča;

| M. | ker je spodbujanje svobode misli, vesti in veroizpovedi, tudi prek podpore civilne družbe verujočim in neverujočim, prek varstva pravic posameznikov, ki pripadajo verskim manjšinam in manjšinam po prepričanju, podpore zagovornikom človekovih pravic in boja proti diskriminaciji na podlagi veroizpovedi in prepričanja, ter spodbujanje medkulturnega in medverskega dialoga prednostna naloga financiranja v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice za obdobje 2014-2020 (EIDHR); ker so tudi Evropski razvojni sklad in finančni instrumenti EU, kot so instrument za financiranje razvojnega sodelovanja, evropski instrument sosedstva, instrument za prispevanje k stabilnosti in miru ter instrument za predpristopno pomoč, podpirali projekte, ki spodbujajo izboljšanje okolja za svobodo misli, vesti in veroizpovedi; |
| --- | --- |

M.

ker je spodbujanje svobode misli, vesti in veroizpovedi, tudi prek podpore civilne družbe verujočim in neverujočim, prek varstva pravic posameznikov, ki pripadajo verskim manjšinam in manjšinam po prepričanju, podpore zagovornikom človekovih pravic in boja proti diskriminaciji na podlagi veroizpovedi in prepričanja, ter spodbujanje medkulturnega in medverskega dialoga prednostna naloga financiranja v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice za obdobje 2014-2020 (EIDHR); ker so tudi Evropski razvojni sklad in finančni instrumenti EU, kot so instrument za financiranje razvojnega sodelovanja, evropski instrument sosedstva, instrument za prispevanje k stabilnosti in miru ter instrument za predpristopno pomoč, podpirali projekte, ki spodbujajo izboljšanje okolja za svobodo misli, vesti in veroizpovedi;

| 1. | poudarja, da je svoboda misli, vesti, veroizpovedi in prepričanja, v okviru EU in tej resoluciji pogosto imenovana kar svoboda veroizpovedi ali prepričanja, temeljna človekova pravica, vrednota EU ter pomemben steber dostojnosti, ki ga ni mogoče zanikati in močno vpliva na vse posameznike, njihovo osebno identiteto in razvoj, pa tudi na družbe; poudarja, da bi morali imeti posamezniki svobodo, da si svoje zasebno življenje uredijo v skladu s svojimi prepričanji; poudarja, da svoboda veroizpovedi ali prepričanja vključuje tudi pravico do neverovanja, izražanja teističnih, neteističnih, agnostičnih ali ateističnih nazorov ter pravico do verskega odpadništva; potrjuje, da morajo vsi akterji ustrezno ščititi, spodbujati in varovati, v skladu s členom 18 Splošne deklaracije človekovih pravic in vrednotami Evropske unije, kakor so opredeljene v PEU in Listini EU o temeljnih pravicah, pa v medverskem in medkulturnem dialogu tudi krepiti svobodo veroizpovedi ali prepričanja; poudarja, da morajo države zagotavljati svobodo veroizpovedi ali prepričanja brez diskriminacije na podlagi veroizpovedi ali prepričanja, da bi ohranile miroljubne, demokratične in pluralistične družbe, ki spoštujejo raznolikost in prepričanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je močno zaskrbljen nad tem, da je v zadnjih letih po svetu močno naraslo število kršitev svobode veroizpovedi ali prepričanja, vse pogostejše pa je tudi preganjanje vernikov in neverujočih; obsoja uporabo verskih vprašanj v politične namene, pa tudi nasilje, nadlegovanje ali socialne pritiske zoper posameznike ali skupine na podlagi misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja; obsoja preganjanje etničnih in verskih skupin, neverujočih, ateistov in vseh drugih manjšin, pa tudi žensk in deklet ter posameznikov na podlagi njihove spolne usmeritve, ter napade nanje; obsoja prisilne spreobrnitve in škodljive prakse, kot so pohabljanje ženskih spolnih organov ter prisilne poroke in nekatere druge prakse, povezane z veroizpovedjo ali prepričanjem oziroma dojete kot njeno izražanje, in poziva, naj se nemudoma poišče odgovorne za te kršitve; poudarja, da so kršitve svobode veroizpovedi ali prepričanja pogosto vzrok za vojne ali druge oblike oboroženih konfliktov oziroma te vse bolj stopnjujejo, zaradi česar prihaja do kršitev humanitarnega prava, vključno z množičnimi umori in genocidom; poudarja, da kršitve svobode veroizpovedi ali prepričanja ogrožajo demokracijo, ovirajo razvoj in negativno vplivajo na uveljavljanje drugih temeljnih svoboščin in pravic; poudarja, da morajo mednarodna skupnost, EU in njene države članice zato ponovno poudariti svojo odločenost in okrepiti svoje dejavnosti pri spodbujanju svobode veroizpovedi ali prepričanja za vse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da so se EU in njene države članice v skladu s členom 21 PEU zavezale h krepitvi spoštovanja človekovih pravic kot načelu, ki usmerja zunanjo politiko EU; zelo pozdravlja dejstvo, da smernice EU iz leta 2013 vključujejo spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja v zunanjo politiko in zunanje delovanje EU, ter v zvezi s tem poziva k nadaljnji krepitvi dejavnosti, namenjenih ozaveščanju in izvajanju smernic; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je EU v skladu s členom 17 PDEU zavezana k vzdrževanju odprtega, preglednega in rednega dialoga s cerkvami ter verskimi, svetovnonazorskimi in nekonfesionalnimi organizacijami; poudarja, da ti dialogi vplivajo na spoštovanje drugih človekovih pravic; poudarja, da take medverske in medkulturne dialoge nekateri mednarodni partnerji EU pogosto sprejmejo z večjo odprtostjo, poleg tega pa predstavljajo izhodiščno točko za napredek na drugih področjih; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je treba doseči neverujoče v državah, kjer se ti ne morejo organizirati in uveljavljati svobode zbiranja; |
| --- | --- |

5.

Strategija EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja prek mednarodnih odnosov in sodelovanja

| 6. | pozdravlja, da se je v zadnjih letih v zunanji politiki in zunanjem delovanju EU okrepilo spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja, zlasti prek globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko ter akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019; pozdravlja dejstvo, da to krepitev spremlja večja zavezanost številnih partnerskih držav k ravnanju v skladu z zadevnima členoma 18 Splošne deklaracije človekovih pravic in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je seznanjen z uvedbo položaja posebnega odposlanca za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU, ki ga je leta 2016 imenoval predsednik Komisije v odziv na resolucijo Parlamenta z dne 4. februarja 2016; meni, da je imenovanje posebnega odposlanca pomemben korak naprej in jasno priznanje svobode veroizpovedi ali prepričanja kot dela agende za človekove pravice zunanje politike in zunanjega delovanja EU, tako dvostranskega kot večstranskega, in v okviru razvojnega sodelovanja; spodbuja posebnega odposlanca, naj se še naprej vključuje, sodeluje in dopolnjuje ukrepe s posebnim predstavnikom EU za človekove pravice v zvezi s tem vprašanjem, vključno s spodbujanjem smernic EU; pozitivno ocenjuje, da komisar za mednarodno sodelovanje in razvoj ter Generalni direktorat Komisije za mednarodno sodelovanje in razvoj dejavno podpirata posebnega odposlanca; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, kako pomembno je povezovanje prizadevanj za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja ter dialogov med verami in znotraj ver, pa tudi dialogi med nazori, prepričanji in kulturami, s preprečevanjem nasilnega ekstremizma na podlagi, ki zagotavlja dopolnjevanje in vzajemno krepitev, da bi ohranili svobodo veroizpovedi ali prepričanja po svetu, zlasti znotraj sosednjih in drugih držav, s katerimi ima EU posebne odnose; poudarja, da so ključni akterji pri preprečevanju nasilnega ekstremizma tudi nekonfesionalne, človekoljubne in laične organizacije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva, naj se okrepi sodelovanje, da bi preprečili pregon manjšin na podlagi misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja, ustvarili pogoje za miroljuben soobstoj v družbah, zaznamovanih z raznolikostjo, ter zagotovili reden dialog med verskimi voditelji in akterji, akademiki, cerkvami in drugimi organizacijami na podlagi vere, skupinami neverujočih, nacionalnimi institucijami za človekove pravice, zagovorniki človekovih pravic, organizacijami za pravice žensk in mladinskimi organizacijami, predstavniki civilne družbe ter mediji; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in delegacije EU, naj s svojimi lokalnimi sogovorniki opredelijo skupne cilje, da bi prek dialoga o človekovih pravicah spodbujali svobodo veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da verska nepismenost ter nepoznavanje in nepriznavanje vloge, ki jo imajo veroizpovedi za velik del človeštva, podžigata predsodke in stereotipe, ki pripomorejo k naraščanju napetosti, nesporazumom ter nespoštljivi in nepravični obravnavi stališč in vedenja velikega dela prebivalstva; poudarja pomen izobraževanja za ohranitev in vzpostavitev svobode veroizpovedi ali prepričanja po svetu ter boj proti nestrpnosti; poziva osebe, ki so na odgovornih položajih v množičnih in družbenih medijih, naj pozitivno in spoštljivo prispevajo k javnim razpravam, se izogibajo negativnim predsodkom in stereotipom v zvezi z veroizpovedmi in verniki ter uveljavljajo svojo svobodo izražanja na odgovoren način, kot je določeno v členu 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje dejstvo, da so nekatere države uvedle, izvršujejo ali želijo uvesti zakone, ki predvidevajo kazni za bogokletstvo, spreobrnitev ali versko odpadništvo, vključno s smrtno kaznijo; obžaluje, da se želi s temi zakoni v splošnem omejiti svobodo veroizpovedi ali prepričanja, pogosto pa se jih uporablja za zatiranje manjšin in politično zatiranje; opozarja tudi na razmere v nekaterih drugih državah, v katerih prihaja do konfliktov in se verska vprašanja najpogosteje instrumentalizirajo, oziroma v katerih obstaja tveganje v zvezi s tem; poziva EU, naj okrepi politična prizadevanja in med prednostne naloge uvrsti politike, s pomočjo katerih bi vse zadevne države odpravile take diskriminatorne zakone in prenehale zatirati zagovornike človekovih pravic ter omejevati prostor za civilno družbo iz verskih razlogov; poziva EU, naj v vsa pogajanja o sklenitvi sporazumov z državami, ki niso članice EU, vključi dialog o človekovih pravicah, ki bo zajemal tudi spoštovanje svobode veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | obsoja, da je dobitnik nagrade Saharova Raif Badavi po nezakonitem sojenju še vedno v priporu, in poziva saudske organe, naj ga nemudoma in brezpogojno izpustijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva pakistanske oblasti, naj poskrbijo za varnost Asie Bibi in njene družine; |
| --- | --- |

13.

Posebni odposlanec za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU

| 14. | pozdravlja dejstvo, da je posebni odposlanec oblikoval učinkovite delovne mreže v Komisiji ter s Svetom, Evropskim parlamentom in drugimi deležniki; poziva posebnega odposlanca, naj vsako leto poroča o obiskanih državah in tematskih prednostnih nalogah; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Svet in Komisijo, naj v okviru postopka za podaljšanje mandata posebnega odposlanca opravita pregledno in celovito oceno učinkovitosti in dodane vrednosti njegovega položaja; poziva Svet in Komisijo, naj na podlagi te ocene ustrezno podpreta institucionalni mandat, vlogo in dolžnosti posebnega odposlanca, pri tem pa raziščeta možnost večletnega mandata z letnim pregledom in oblikovanje delovne mreže v ustreznih institucijah EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da bi se morale dolžnosti posebnega odposlanca osredotočati na spodbujanje svobode misli, vesti, veroizpovedi in prepričanja ter na pravice do neverovanja, verskega odpadništva in ateističnih stališč, pozornost pa posvečati tudi položaju ogroženih neverujočih; priporoča, naj vloga posebnega odposlanca zajema pristojnosti, kot so: povečanje prepoznavnosti, učinkovitosti, usklajenosti in odgovornosti politike EU na področju svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU; predložitev letnega poročila o napredku in izčrpnega poročila o mandatu posebnega odposlanca in njegovem izteku Evropskemu parlamentu, Svetu, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisiji; ter tesno sodelovanje z delovno skupino Sveta za človekove pravice; |
| --- | --- |

16.

| 17. | želi pohvaliti delo posebnega predstavnika EU za človekove pravice, tudi na področju svobode veroizpovedi ali prepričanja; poudarja, da je pri oblikovanju institucionalnih mandatov pomembno preprečiti podvajanje dolžnosti in pristojnosti med posebnim odposlancem in posebnim predstavnikom EU za človekove pravice; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da je več držav članic že vzpostavilo nove položaje odgovornih za svobodo veroizpovedi ali prepričanja, katerih vloga je podobna vlogi posebnega odposlanca; poudarja potrebo po doslednem pristopu, ki bi zajemal pravice vseh verskih skupnosti in tudi neverujočih; spodbuja sodelovanje med posebnim odposlancem in nacionalnimi uradniki, odgovornimi za svobodo veroizpovedi ali prepričanja zunaj svoje države, ter delovno skupino Sveta za človekove pravice in Parlamentom; poziva k okrepljenemu sodelovanju in skupnim vzajemnim prizadevanjem delegacij EU in veleposlaništev držav članic, da se zagotovi dosleden in enoten glas pri spodbujanju svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU ter podprejo skupnosti in posamezniki, ki se soočajo s kršitvami svobode veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | priporoča, naj se preuči možnost vzpostavitve neformalne svetovalne delovne skupine, v kateri bi sodelovali predstavniki držav članic in drugih ustreznih institucij s področja veroizpovedi ali prepričanja, pa tudi predstavniki in strokovnjaki Evropskega parlamenta, akademiki in predstavniki civilne družbe, vključno s cerkvami ter drugimi verskimi in nekonfesionalnimi organizacijami; |
| --- | --- |

19.

| 20. | priporoča, naj posebni odposlanec dodatno poglobi sodelovanje s sorodnimi predstavniki zunaj EU, zlasti s tesnim sodelovanjem s posebnim predstavnikom EU za človekove pravice in različnimi posebnimi poročevalci OZN, predvsem tistimi na področju svobode veroizpovedi ali prepričanja, ter proučitvijo možnosti skupnih pobud EU in OZN o diskriminaciji verskih skupin in manjšin, pa tudi neverujočih in ljudi, ki prestopijo med verama, kritizirajo določeno vero ali jo zapustijo, pri tem pa naj se oblikujejo tudi skupni predlogi, kako bi odpravili takšno diskriminacijo; je seznanjen s predlogom o določitvi uradnega vsakoletnega mednarodnega dne Združenih narodov, posvečenega spominu na žrtve verskega preganjanja in preživele; |
| --- | --- |

20.

Smernice EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja

| 21. | meni, da smernice EU predstavljajo jasen sklop političnih stališč, načel, norm in tem za prednostne ukrepe ter zbirko orodij za spremljanje, oceno, poročanje in ukrepe vseh predstavnikov EU v tretjih državah, ki pomenijo zanesljiv strateški pristop za EU in njene države članice k izvajanju učinkovite vloge pri spodbujanju svobode misli, vesti in veroizpovedi zunaj EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva, naj se začnejo obvezno učinkovito izvajati smernice EU v zvezi s svobodo veroizpovedi ali prepričanja, da bi EU prevzela vidnejšo vlogo pri spodbujanju svobode veroizpovedi ali prepričanja v svetu; poudarja, da je razumevanje načina, na katerega lahko zamisli, veroizpovedi in druge oblike kulture in prepričanj, vključno z neverovanjem, oblikujejo družbe in vplivajo nanje, ključno za boljše razumevanje spodbujanja svobode veroizpovedi ali prepričanja na področju zunanje politike EU in mednarodnega sodelovanja; poziva, naj se enaka pozornost nameni položaju neverujočih, verskih odpadnikov in ateistov, ki se soočajo s pregonom, diskriminacijo in nasiljem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva, naj se izboljša znanje o svobodi veroizpovedi ali prepričanja, in v zvezi s tem pozdravlja dosedanja prizadevanja ESZD in Komisije, da bi uradnike EU in nacionalne diplomate usposobili na področju razumevanja in zgodovine veroizpovedi in prepričanj ter položaja verskih manjšin in neverujočih, pri tem pa upoštevali načela pluralnosti in nevtralnosti; vendar poudarja, da je treba uvesti širše in bolj sistematične programe usposabljanja, ki bi ozaveščali o smernicah EU in povečali njihovo uporabo med uradniki in diplomati EU in držav članic ter okrepili sodelovanje s posebnim odposlancem; priporoča, da se akademiki, cerkve ter verske skupnosti in združenja v vsej svoji raznolikosti, pa tudi nekonfesionalne organizacije, organizacije za človekove pravice in organizacije civilne družbe, vključijo v ta postopek usposabljanja; poziva Komisijo in Svet, naj takim programom usposabljanja zagotovita ustrezna sredstva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo in ESZD, naj v letnem poročilu EU o človekovih pravicah in demokraciji po svetu ter v poročilih o napredku pri izvajanju smernic EU, ki jih predložita Evropskemu parlamentu in Svetu, posebno poglavje namenita svobodi veroizpovedi ali prepričanja; ugotavlja, da je v smernicah EU določeno, da bo delovna skupina Sveta za človekove pravice po treh letih pripravila oceno njihovega izvajanja, vendar ni bila predložena ali javno objavljena še nobena taka ocena; poziva k takojšnji javni objavi ocene; meni, da bi bilo treba v oceni izpostaviti dobre prakse, opredeliti področja, na katerih so mogoča izboljšanja, in podati konkretna priporočila o izvajanju v skladu z opredeljenim rokom in mejniki, v zvezi s katerimi se izvaja redna letna ocena; poziva, naj se ocena vključi v letna poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji po svetu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja naloge kontaktnih točk za človekove pravice, tudi naloge v zvezi s svobodo veroizpovedi ali prepričanja, v vseh delegacijah EU in misijah skupne varnostne in obrambne politike (SVOP); poziva, naj se tem delegacijam in misijam dodelijo ustrezna sredstva, da bi lahko nadaljevale svoje delo, tj. spremljanje in ocenjevanje zaskrbljujočih razmer, tudi na področju spoštovanja svobode veroizpovedi ali prepričanja, ter poročanje o njih; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opozarja na pomembnost strategij posameznih držav na področju človekovih pravic in demokracije, s katerimi se ukrepi EU prilagajajo razmeram in potrebam posamezne države; poziva, naj se ustrezna pozornost nameni vprašanjem, povezanim s svobodo misli, vesti in veroizpovedi, pri čemer je treba oblikovati stališča za delovanje EU, da bi jih lahko obravnavali v okviru strategij posameznih držav na področju človekovih pravic in demokracije, kadar je ogroženo spoštovanje svobode misli, vesti in veroizpovedi; ponovno poziva, da je treba poslancem Evropskega parlamenta omogočiti dostop do vsebine strategij posameznih držav na področju človekovih pravic in demokracije; |
| --- | --- |

26.

Delovanje EU v zvezi s spodbujanjem svobode misli, vesti in veroizpovedi na večstranskih forumih

| 27. | pozdravlja zavezanost EU k spodbujanju svobode veroizpovedi ali prepričanja na mednarodnih forumih, zlasti v okviru OZN, Sveta Evrope in OVSE ter z Organizacijo islamskega sodelovanja; v zvezi s tem podpira sodelovanje EU s posebnim poročevalcem OZN za svobodo veroizpovedi in prepričanja ter Uradom visokega komisarja ZN za človekove pravice; priporoča, naj EU nadaljuje prakso prevzemanja vodilne vloge pri resolucijah s področja svobode veroizpovedi ali prepričanja v okviru generalne skupščine OZN in Sveta OZN za človekove pravice ter si prizadeva za sklepanje zavezništev in zagovarjanje skupnih stališč s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami; poziva EU in Organizacijo islamskega sodelovanja, naj razmislita o pripravi skupne resolucije o svobodi veroizpovedi ali prepričanja v okviru OZN; |
| --- | --- |

27.

Finančni instrumenti EU

| 28. | izraža zadovoljstvo, da je svoboda veroizpovedi ali prepričanja opredeljena kot prednostna naloga evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR); je seznanjen s povečanjem financiranja EIDHR za projekte s področja svobode veroizpovedi ali prepričanja od sprejetja smernic EU; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zagotovita vzajemno dopolnjevanje diplomatskih prizadevanj EU za spodbujanje človekovih pravic, tudi svobode veroizpovedi ali prepričanja, in projektov, ki jih financira EIDHR, ter spoštujeta načela pluralnosti, nevtralnosti in pravičnosti pri dodeljevanju sredstev; poudarja, da lahko svobodo veroizpovedi ali prepričanja podpirajo tudi drugi instrumenti, ne le skladi, usmerjeni v človekove pravice, med drugim tudi instrumenti, ki so namenjeni razsežnosti preprečevanja konfliktov ali izobraževanju in kulturi; poziva Komisijo in Svet, naj ohranjata zadostno financiranje za projekte s področja svobode veroizpovedi ali prepričanja v okviru zunanjih finančnih instrumentov EU v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027; poziva, naj se EIDHR omogoči financiranje zaščite ali pobega svobodno mislečih in zagovornikov človekovih pravic, ki jim v njihovi domovini grozijo ali jih preganjajo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zahteva prizadevanja za preglednost pri dodelitvi sredstev in nadzor tega, kako verske ustanove porabljajo sredstva za svoje dejavnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da se politike EU s področja miru, varnosti, preprečevanja konfliktov ter razvoja in sodelovanja spopadajo z izzivi, za katere je mogoče poiskati rešitve, med drugim s sodelovanjem cerkva, verskih vodij, akademikov, verskih skupnosti in skupnosti, ki jih druži prepričanje, združenj ali verskih in nekonfesionalnih organizacij, ki so zelo pomemben del civilne družbe; priznava, da je treba upoštevati raznolikost cerkva, verskih skupnosti in skupnosti, ki jih druži prepričanje, združenj ter verskih in nekonfesionalnih organizacij, ki opravljajo konkretno delo na področju razvoja in humanitarnosti za skupnosti in v sodelovanju z njimi; poziva Svet in Komisijo, naj, kadar je to ustrezno, vključita cilje in dejavnosti, povezane s spodbujanjem in varstvom svobode veroizpovedi ali prepričanja, v načrtovanje instrumentov financiranja, povezanih s temi politikami, tj. Evropski razvojni sklad, instrument za financiranje razvojnega sodelovanja, evropski instrument sosedstva, instrument za prispevanje k stabilnosti in miru ter instrument za predpristopno pomoč, pa tudi vseh drugih instrumentov, ki bi utegnili biti na ustreznih področjih oblikovani po letu 2020; |
| --- | --- |

30.

o

o o

| 31. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic ter Združenim narodom. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  UL C 65, 19.2.2016, str. 174.

(2)  UL C 136 E, 11.5.2012, str. 53.

(3)  UL C 35, 31.1.2018, str. 77.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0500.

(5)  UL C 265, 11.8.2017, str. 130.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0502.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0494.

(8)  UL L 77, 15.3.2014, str. 85.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/38

---

P8_TA(2019)0014

Enakost spolov in davčne politike v EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o enakosti spolov in davčnih politikah v EU (2018/2095(INI))

(2020/C 411/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 8, 10, 11, 153 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8, 10, 11, 153 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 23 in 33 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 23 in 33 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. junija 2016 o enakosti spolov (00337/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. junija 2016 o enakosti spolov (00337/2016),

| — | ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov za obdobje 2011–2020, priloženega sklepom Sveta z dne 7. marca 2011 (07166/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov za obdobje 2011–2020, priloženega sklepom Sveta z dne 7. marca 2011 (07166/2011),

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti člena 14 Konvencije, ki prepoveduje diskriminacijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti člena 14 Konvencije, ki prepoveduje diskriminacijo,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter poročila OZN z dne 15. januarja 2016 z naslovom „Final study on illicit financial flows, human rights and the 2030 Agenda for Sustainable Development“, ki obravnava nezakonite finančne toke, človekove pravice in agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 in katere avtor je neodvisni strokovnjak za učinke zunanjega dolga in drugih povezanih mednarodnih finančnih obveznosti držav na polno uveljavljanje vseh človekovih pravic, zlasti ekonomskih, socialnih in kulturnih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter poročila OZN z dne 15. januarja 2016 z naslovom „Final study on illicit financial flows, human rights and the 2030 Agenda for Sustainable Development“, ki obravnava nezakonite finančne toke, človekove pravice in agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 in katere avtor je neodvisni strokovnjak za učinke zunanjega dolga in drugih povezanih mednarodnih finančnih obveznosti držav na polno uveljavljanje vseh človekovih pravic, zlasti ekonomskih, socialnih in kulturnih,

| — | ob upoštevanju Konvencije ZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije ZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979,

| — | ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah 15. septembra 1995, ter končnih dokumentov, sprejetih naknadno na posebnih zasedanjih OZN Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005), Peking + 15 (2010) in Peking + 20 (2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah 15. septembra 1995, ter končnih dokumentov, sprejetih naknadno na posebnih zasedanjih OZN Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005), Peking + 15 (2010) in Peking + 20 (2015),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija) in člena 3 Konvencije, v katerem je „spol“ opredeljen kot „družbeno oblikovane vloge, vedenje, dejavnosti in lastnosti, ki v posamezni družbi veljajo kot primerni za ženske in moške“, ter Medameriške konvencije o preprečevanju, kaznovanju in izkoreninjenju nasilja nad ženskami (konvencija iz Belém do Parája) iz leta 1994, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija) in člena 3 Konvencije, v katerem je „spol“ opredeljen kot „družbeno oblikovane vloge, vedenje, dejavnosti in lastnosti, ki v posamezni družbi veljajo kot primerni za ženske in moške“, ter Medameriške konvencije o preprečevanju, kaznovanju in izkoreninjenju nasilja nad ženskami (konvencija iz Belém do Parája) iz leta 1994,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 70/1 z dne 25. septembra 2015 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 70/1 z dne 25. septembra 2015 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju ključnih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), ki obravnavajo enakost spolov, vključno s Konvencijo o enakem nagrajevanju (št. 100), Konvencijo o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih (št. 111), Konvencijo o delavcih z družinskimi obveznostmi (št. 156) in Konvencijo o varstvu materinstva (št. 183), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ključnih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), ki obravnavajo enakost spolov, vključno s Konvencijo o enakem nagrajevanju (št. 100), Konvencijo o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih (št. 111), Konvencijo o delavcih z družinskimi obveznostmi (št. 156) in Konvencijo o varstvu materinstva (št. 183),

| — | ob upoštevanju skupne predložitve h Konvenciji o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW), ki jo je predstavil center za ekonomske in socialne pravice, Alliance Sud, Global Justice Clinic pravne fakultete pri njujorški univerzi, Public Eye in mreža Tax Justice Network z naslovom „Swiss Responsibility for the Extraterritorial Impacts of Tax Abuse on Women’s Rights“ (Odgovornost Švice pri ekstrateritorialnih učinkih davčnih zlorab na pravice žensk), ki poudarja nesorazmerno davčno obremenitev žensk, zlasti tistih z nizkimi dohodki, in žensk v državah v razvoju, kar je posledica izgube javnih prihodkov zaradi čezmejnih davčnih zlorab, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne predložitve h Konvenciji o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW), ki jo je predstavil center za ekonomske in socialne pravice, Alliance Sud, Global Justice Clinic pravne fakultete pri njujorški univerzi, Public Eye in mreža Tax Justice Network z naslovom „Swiss Responsibility for the Extraterritorial Impacts of Tax Abuse on Women’s Rights“ (Odgovornost Švice pri ekstrateritorialnih učinkih davčnih zlorab na pravice žensk), ki poudarja nesorazmerno davčno obremenitev žensk, zlasti tistih z nizkimi dohodki, in žensk v državah v razvoju, kar je posledica izgube javnih prihodkov zaradi čezmejnih davčnih zlorab,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. decembra 2015 z naslovom „Strategic engagement for gender equality 2016-2019“ (SWD(2015)0278)), ki govori o strateških prizadevanjih za enakost spolov med leti 2016 in 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. decembra 2015 z naslovom „Strategic engagement for gender equality 2016-2019“ (SWD(2015)0278)), ki govori o strateških prizadevanjih za enakost spolov med leti 2016 in 2019,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „Evropa 2020 Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „Evropa 2020 Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“,

| — | ob upoštevanju poročil o državah v okviru evropskega semestra 2018, ki jih je pripravila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil o državah v okviru evropskega semestra 2018, ki jih je pripravila Komisija,

| — | ob upoštevanju dokumenta Komisije za leto 2017 z naslovom „Report on equality between women and men in the EU 2017“ na temo enakosti žensk in moških v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Komisije za leto 2017 z naslovom „Report on equality between women and men in the EU 2017“ na temo enakosti žensk in moških v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Taxation Trends in the European Union – Data for the EU Member States, Iceland and Norway, 2018 Edition“ na temo davčnih trendov v Evropski uniji s podatki za države članice EU, Islandijo in Norveško, izdaja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Taxation Trends in the European Union – Data for the EU Member States, Iceland and Norway, 2018 Edition“ na temo davčnih trendov v Evropski uniji s podatki za države članice EU, Islandijo in Norveško, izdaja 2018,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 8. maja 2018 o razvoju storitev otroškega varstva za majhne otroke z namenom povečati udeležbo žensk na trgu dela, olajšati usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja zaposlenih staršev in omogočiti trajnostno in vključujočo rast v Evropi (barcelonski cilji) (COM(2018)0273), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 8. maja 2018 o razvoju storitev otroškega varstva za majhne otroke z namenom povečati udeležbo žensk na trgu dela, olajšati usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja zaposlenih staršev in omogočiti trajnostno in vključujočo rast v Evropi (barcelonski cilji) (COM(2018)0273),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi,

| — | ob upoštevanju predloga za Direktivo Sveta z dne 18. januarja 2018 o spremembah Direktive 2006/112/ES v zvezi s stopnjami davka na dodano vrednost (COM(2018)0020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga za Direktivo Sveta z dne 18. januarja 2018 o spremembah Direktive 2006/112/ES v zvezi s stopnjami davka na dodano vrednost (COM(2018)0020),

| — | ob upoštevanju indeksa enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju indeksa enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije OZN za ženske z naslovom „Progress of the world’s women 2015–2016. Transforming economies, realising rights“ (Napredek žensk v svetu 2015–2016: preobrazba gospodarstev in uresničevanje pravic), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije OZN za ženske z naslovom „Progress of the world’s women 2015–2016. Transforming economies, realising rights“ (Napredek žensk v svetu 2015–2016: preobrazba gospodarstev in uresničevanje pravic),

| — | ob upoštevanju končnega poročila skupine strokovnjakov Sveta Evrope za vključevanje vidika spola v proračun, ki to opredeljuje kot ocenjevanje proračunov na podlagi vidika spola, tako da je ta vključen na vseh ravneh proračunskega postopka, prihodki in odhodki pa prestrukturirani tako, da se spodbuja enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila skupine strokovnjakov Sveta Evrope za vključevanje vidika spola v proračun, ki to opredeljuje kot ocenjevanje proračunov na podlagi vidika spola, tako da je ta vključen na vseh ravneh proračunskega postopka, prihodki in odhodki pa prestrukturirani tako, da se spodbuja enakost spolov,

| — | ob upoštevanju študije iz leta 2015 z naslovom „Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union – I – Assessment of the magnitude of aggressive corporate tax planning“, ki jo je pripravila služba Evropskega parlamenta za raziskave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz leta 2015 z naslovom „Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union – I – Assessment of the magnitude of aggressive corporate tax planning“, ki jo je pripravila služba Evropskega parlamenta za raziskave,

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora za odpravo diskriminacije žensk o ekstrateritorialnih obveznostih glede vpliva nedovoljenih finančnih tokov in izogibanja davkom od dohodkov pravnih oseb na vidik spola v Švici iz leta 2016 in v Luksemburgu leta 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora za odpravo diskriminacije žensk o ekstrateritorialnih obveznostih glede vpliva nedovoljenih finančnih tokov in izogibanja davkom od dohodkov pravnih oseb na vidik spola v Švici iz leta 2016 in v Luksemburgu leta 2018 (1),

| — | ob upoštevanju strateškega poročila z naslovom „Redistributing Unpaid Care Work – Why Tax Matters for Women’s Rights“, ki ga je leta 2016 pripravil Institute of Development Studies, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega poročila z naslovom „Redistributing Unpaid Care Work – Why Tax Matters for Women’s Rights“, ki ga je leta 2016 pripravil Institute of Development Studies,

| — | ob upoštevanju študije tematskega sektorja C Evropskega parlamenta iz aprila 2017: Pravice državljanov in ustavne zadeve z naslovom „Gender equality and taxation in the European Union“ (Enakost spolov in obdavčevanje v Evropski uniji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega sektorja C Evropskega parlamenta iz aprila 2017: Pravice državljanov in ustavne zadeve z naslovom „Gender equality and taxation in the European Union“ (Enakost spolov in obdavčevanje v Evropski uniji),

| — | ob upoštevanju poročila OZN o ženskah iz aprila 2018 z naslovom „Gender, taxation and equality in developing countries“ (Spol, obdavčitev in enakost v državah v razvoju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OZN o ženskah iz aprila 2018 z naslovom „Gender, taxation and equality in developing countries“ (Spol, obdavčitev in enakost v državah v razvoju),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o vlogi žensk v zelenem gospodarstvu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o vlogi žensk v zelenem gospodarstvu (2),

| — | ob upoštevanju poročila OECD o izvajanju priporočila OECD za enakost spolov (junij 2017) in o modelih obdavčitve in ugodnosti iz leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OECD o izvajanju priporočila OECD za enakost spolov (junij 2017) in o modelih obdavčitve in ugodnosti iz leta 2015,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o delavkah v gospodinjstvu in negovalkah v EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o delavkah v gospodinjstvu in negovalkah v EU (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o revščini: vidik spola (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o revščini: vidik spola (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2017 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2014–2015 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2017 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2014–2015 (6),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 13. decembra 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 13. decembra 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (7),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0416/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0416/2018),

| A. | ker je v členih 2 in 3 PEU navedeno, da sta nediskriminacija ter enakost žensk in moških bistveni vrednoti in bistvena cilja, na katerih temelji EU; ker si mora Unija v skladu s členoma 8 in 10 PDEU pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti zavzemati za odpravo neenakosti, spodbujati enakost spolov in se boriti proti diskriminaciji; ker Listina EU o temeljnih pravicah vsebuje pravice in načela, ki se nanašajo na prepoved neposredne in posredne diskriminacije (člen 21(1)) in enakost med moškimi in ženskami (člen 23); ker so pravice, določene v Listini, neposredno pomembne za države članice pri izvajanju prava Unije (člen 51); |
| --- | --- |

A.

ker je v členih 2 in 3 PEU navedeno, da sta nediskriminacija ter enakost žensk in moških bistveni vrednoti in bistvena cilja, na katerih temelji EU; ker si mora Unija v skladu s členoma 8 in 10 PDEU pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti zavzemati za odpravo neenakosti, spodbujati enakost spolov in se boriti proti diskriminaciji; ker Listina EU o temeljnih pravicah vsebuje pravice in načela, ki se nanašajo na prepoved neposredne in posredne diskriminacije (člen 21(1)) in enakost med moškimi in ženskami (člen 23); ker so pravice, določene v Listini, neposredno pomembne za države članice pri izvajanju prava Unije (člen 51);

| B. | ker so v Evropski uniji ženske še vedno izrazito premalo zastopane na trgu dela, saj je splošna stopnja zaposlenosti žensk še vedno za skoraj 12 % nižja od stopnje zaposlenosti moških; ker v EU 31,5 % zaposlenih žensk dela s krajšim časom, od moških pa 8,2 %; |
| --- | --- |

B.

ker so v Evropski uniji ženske še vedno izrazito premalo zastopane na trgu dela, saj je splošna stopnja zaposlenosti žensk še vedno za skoraj 12 % nižja od stopnje zaposlenosti moških; ker v EU 31,5 % zaposlenih žensk dela s krajšim časom, od moških pa 8,2 %;

| C. | ker je izjemno pomembno obravnavati razliko med spoloma v stopnji zaposlenosti in zmanjšati razliko v pokojninah med spoloma, saj v EU v povprečju znaša skoraj 40 %, zaradi česa se v življenju žensk kopičijo neenakosti in obdobja odsotnosti s trga dela; |
| --- | --- |

C.

ker je izjemno pomembno obravnavati razliko med spoloma v stopnji zaposlenosti in zmanjšati razliko v pokojninah med spoloma, saj v EU v povprečju znaša skoraj 40 %, zaradi česa se v življenju žensk kopičijo neenakosti in obdobja odsotnosti s trga dela;

| D. | ker razlika v plačah med spoloma v EU znaša 16 %, kar pomeni, da ženske v EU po vseh gospodarskih panogah v povprečju zaslužijo 16 % manj na uro kot moški; |
| --- | --- |

D.

ker razlika v plačah med spoloma v EU znaša 16 %, kar pomeni, da ženske v EU po vseh gospodarskih panogah v povprečju zaslužijo 16 % manj na uro kot moški;

| E. | ker kumulativni učinek številnih vrzeli, ki vplivajo na ženske (vrzel v plačah in zaposlitvi, prekinitve poklicne poti in varstvo otrok, zaposlitev s polnim delovnim časom v primerjavi s krajšim delovnim časom), bistveno prispeva k razliki v plačah in pokojnini med spoloma, kar veča tveganje revščine in socialne izključenosti za ženske, negativne učinke pa čutijo tudi njihovi otroci in družine; |
| --- | --- |

E.

ker kumulativni učinek številnih vrzeli, ki vplivajo na ženske (vrzel v plačah in zaposlitvi, prekinitve poklicne poti in varstvo otrok, zaposlitev s polnim delovnim časom v primerjavi s krajšim delovnim časom), bistveno prispeva k razliki v plačah in pokojnini med spoloma, kar veča tveganje revščine in socialne izključenosti za ženske, negativne učinke pa čutijo tudi njihovi otroci in družine;

| F. | ker je v Pekinških izhodiščih za ukrepanje poudarjeno, da je različne politike in programe, tudi tiste, povezane z obdavčevanjem, treba analizirati z vidika spola in jih po potrebi prilagoditi tako, da bodo spodbujali pravičnejšo porazdelitev proizvodnih sredstev, premoženja, možnosti, dohodka in storitev; |
| --- | --- |

F.

ker je v Pekinških izhodiščih za ukrepanje poudarjeno, da je različne politike in programe, tudi tiste, povezane z obdavčevanjem, treba analizirati z vidika spola in jih po potrebi prilagoditi tako, da bodo spodbujali pravičnejšo porazdelitev proizvodnih sredstev, premoženja, možnosti, dohodka in storitev;

| G. | ker se v Konvenciji o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk zahteva, da družine temeljijo na načelih enakosti, pravičnosti in osebne izpolnitve za vsakega člana ter da se ženske obravnavajo enako kot moški tudi v davčni zakonodaji, in sicer kot posameznice, ne pa kot vzdrževane družinske članice moških; |
| --- | --- |

G.

ker se v Konvenciji o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk zahteva, da družine temeljijo na načelih enakosti, pravičnosti in osebne izpolnitve za vsakega člana ter da se ženske obravnavajo enako kot moški tudi v davčni zakonodaji, in sicer kot posameznice, ne pa kot vzdrževane družinske članice moških;

| H. | ker so se države članice kot podpisnice Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah zavezale, da bodo spoštovale obveznost uporabe največjih razpoložljivih sredstev, da bi imele na voljo finančna sredstva za postopno uresničevanje gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic; |
| --- | --- |

H.

ker so se države članice kot podpisnice Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah zavezale, da bodo spoštovale obveznost uporabe največjih razpoložljivih sredstev, da bi imele na voljo finančna sredstva za postopno uresničevanje gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic;

| I. | ker ureditve o dohodnini, ki posredno zapostavljajo ženske pri dostopu do pogojev za zaposlitev ali pokojnin, ki jih zagotavlja delodajalec, morda kršijo člen 14 Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju (9); |
| --- | --- |

I.

ker ureditve o dohodnini, ki posredno zapostavljajo ženske pri dostopu do pogojev za zaposlitev ali pokojnin, ki jih zagotavlja delodajalec, morda kršijo člen 14 Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju (9);

| J. | ker službe Komisije v delovnem dokumentu „Strategic Engagement for Gender Equality 2016-2019“ opredelijo štiri ključna področja v prid enakosti spolov, vključno z davčnimi politikami, ne navedejo pa nobene zavezujoče določbe niti ne pozovejo k zavezi za vključevanje načela enakosti spolov na ravni držav članic; |
| --- | --- |

J.

ker službe Komisije v delovnem dokumentu „Strategic Engagement for Gender Equality 2016-2019“ opredelijo štiri ključna področja v prid enakosti spolov, vključno z davčnimi politikami, ne navedejo pa nobene zavezujoče določbe niti ne pozovejo k zavezi za vključevanje načela enakosti spolov na ravni držav članic;

| K. | ker bi lahko bila v davčnih politikah prisotna eksplicitna ali implicitna spolna pristranskost; ker eksplicitna pristranskost pomeni, da davčni predpis neposredno na različen način obravnava moške ali ženske, implicitna pa, da naj bi se predpis sicer uporabljal za vse enako, v resnici pa prihaja do diskriminacije, saj v kombinaciji z vedenjskimi in dohodkovnimi vzorci različno vpliva na spola; ker je večina držav članic odpravila davčne predpise, ki izrecno razlikujejo med moškimi in ženskami, vendar je implicitna davčna pristranskost še vedno razširjena po vsej EU, saj davčni predpisi vplivajo na socialno-ekonomsko realnost; |
| --- | --- |

K.

ker bi lahko bila v davčnih politikah prisotna eksplicitna ali implicitna spolna pristranskost; ker eksplicitna pristranskost pomeni, da davčni predpis neposredno na različen način obravnava moške ali ženske, implicitna pa, da naj bi se predpis sicer uporabljal za vse enako, v resnici pa prihaja do diskriminacije, saj v kombinaciji z vedenjskimi in dohodkovnimi vzorci različno vpliva na spola; ker je večina držav članic odpravila davčne predpise, ki izrecno razlikujejo med moškimi in ženskami, vendar je implicitna davčna pristranskost še vedno razširjena po vsej EU, saj davčni predpisi vplivajo na socialno-ekonomsko realnost;

| L. | ker lahko politične odločitve o ustvarjanju in prerazporejanju prihodkov nesorazmerno vplivajo na dohodke in ekonomsko varnost žensk, katerim lahko omejijo tudi dostop do kakovostnih javnih storitev, s čimer ogrožajo njihovo sposobnost, da bi uveljavile svoje ekonomske in socialne pravice ter prispevale k napredku na področju enakosti spolov; |
| --- | --- |

L.

ker lahko politične odločitve o ustvarjanju in prerazporejanju prihodkov nesorazmerno vplivajo na dohodke in ekonomsko varnost žensk, katerim lahko omejijo tudi dostop do kakovostnih javnih storitev, s čimer ogrožajo njihovo sposobnost, da bi uveljavile svoje ekonomske in socialne pravice ter prispevale k napredku na področju enakosti spolov;

| M. | ker se zaradi neupoštevanja vidika spola v davčnih politikah na ravni EU, pa tudi na nacionalnih ravni, trenutne razlike med spoloma (na področju zaposlovanja, dohodkov, neplačanega dela, pokojnine, revščine, premoženja itd.) večajo, ker se ženske na ta način odvrača od tega, da bi vstopale na trg dela in na njem tudi ostale, in ker to reproducira tradicionalne vloge spolov in stereotipe; |
| --- | --- |

M.

ker se zaradi neupoštevanja vidika spola v davčnih politikah na ravni EU, pa tudi na nacionalnih ravni, trenutne razlike med spoloma (na področju zaposlovanja, dohodkov, neplačanega dela, pokojnine, revščine, premoženja itd.) večajo, ker se ženske na ta način odvrača od tega, da bi vstopale na trg dela in na njem tudi ostale, in ker to reproducira tradicionalne vloge spolov in stereotipe;

| N. | ker je oblikovanje davčnih politik eden od temeljnih elementov strategije Evropa 2020; ker je bistvo evropskega semestra še vedno zagotavljanje skladnosti s Paktom za stabilnost in rast in ker so vidiki spola pogosto izpuščeni iz prednostnih nalog in priporočil, zlasti če zadevajo obdavčenje; |
| --- | --- |

N.

ker je oblikovanje davčnih politik eden od temeljnih elementov strategije Evropa 2020; ker je bistvo evropskega semestra še vedno zagotavljanje skladnosti s Paktom za stabilnost in rast in ker so vidiki spola pogosto izpuščeni iz prednostnih nalog in priporočil, zlasti če zadevajo obdavčenje;

| O. | ker je zaradi regresivnih sprememb pri obdavčitvi dela, podjetij, potrošnje in premoženja, ki jih v zadnjih desetletjih opažamo v vseh državah članicah, davčna obremenitev prešla na skupine z nizkimi dohodki, kar je oslabilo zmogljivosti davčnih sistemov za prerazporeditev ter prispevalo k trendu vse večje neenakosti v dohodkih; ker je ta strukturna sprememba obdavčitve premaknila davčno obremenitev na skupine z nizkimi dohodki, torej predvsem na ženske, čemur botrujejo neenaka porazdelitev dohodka med ženskami in moškimi, dejstvo, da je med tistimi, ki zaslužijo največ, le malo žensk, nadpovprečno visoki deleži potrošnje – kar zadeva osnovne dobrine in storitve – pri ženskah ter razmeroma visok delež dohodkov iz dela in majhen delež dohodkov od kapitala glede na skupni dohodek pri ženskah (10); |
| --- | --- |

O.

ker je zaradi regresivnih sprememb pri obdavčitvi dela, podjetij, potrošnje in premoženja, ki jih v zadnjih desetletjih opažamo v vseh državah članicah, davčna obremenitev prešla na skupine z nizkimi dohodki, kar je oslabilo zmogljivosti davčnih sistemov za prerazporeditev ter prispevalo k trendu vse večje neenakosti v dohodkih; ker je ta strukturna sprememba obdavčitve premaknila davčno obremenitev na skupine z nizkimi dohodki, torej predvsem na ženske, čemur botrujejo neenaka porazdelitev dohodka med ženskami in moškimi, dejstvo, da je med tistimi, ki zaslužijo največ, le malo žensk, nadpovprečno visoki deleži potrošnje – kar zadeva osnovne dobrine in storitve – pri ženskah ter razmeroma visok delež dohodkov iz dela in majhen delež dohodkov od kapitala glede na skupni dohodek pri ženskah (10);

| P. | ker lahko zlasti ženske trpijo zaradi ekonomskih neenakosti na podlagi neenake razporeditve dohodkov med ženske in moške, majhnega deleža žensk med tistimi, ki zaslužijo največ, ter sorazmerno velikega deleža dohodkov od dela in majhnega deleža kapitalskih dohodkov v skupnem dohodku žensk (11); |
| --- | --- |

P.

ker lahko zlasti ženske trpijo zaradi ekonomskih neenakosti na podlagi neenake razporeditve dohodkov med ženske in moške, majhnega deleža žensk med tistimi, ki zaslužijo največ, ter sorazmerno velikega deleža dohodkov od dela in majhnega deleža kapitalskih dohodkov v skupnem dohodku žensk (11);

| Q. | ker so stopnje davka od dohodkov pravnih oseb v povprečju občutno upadle, in sicer od 40 % v osemdesetih letih prejšnjega stoletja na 21,9 % leta 2018, medtem ko je stopnja davka na potrošnjo (v veliki meri gre pravzaprav za DDV) od leta 2009 rasla in leta 2016 dosegla 20,6 % (12); |
| --- | --- |

Q.

ker so stopnje davka od dohodkov pravnih oseb v povprečju občutno upadle, in sicer od 40 % v osemdesetih letih prejšnjega stoletja na 21,9 % leta 2018, medtem ko je stopnja davka na potrošnjo (v veliki meri gre pravzaprav za DDV) od leta 2009 rasla in leta 2016 dosegla 20,6 % (12);

| R. | ker bi morale sedanje makroekonomske politike bolje odražati pomen neplačane oskrbe in dela v gospodinjstvu ter ker je dokazano, da 80 % oskrbe v EU zagotavljajo neplačani neformalni negovalci, od katerih je 75 % žensk; ker nekatere davčne politike, nezadostno financiranje javnih storitev in dostop do sredstev za socialne storitve bistveno bolj prizadenejo skupine z nizkimi dohodki, zlasti ženske, saj so pogosto prav one tiste, na katere pade breme nege, vzgoje in drugih oblik družinske podpore; ker so najrevnejše in najbolj ranljive ženske v državah EU tiste, ki se soočajo z dvojnim bremenom neformalnega negovalnega dela in nizko plačanega prekarnega dela (13): |
| --- | --- |

R.

ker bi morale sedanje makroekonomske politike bolje odražati pomen neplačane oskrbe in dela v gospodinjstvu ter ker je dokazano, da 80 % oskrbe v EU zagotavljajo neplačani neformalni negovalci, od katerih je 75 % žensk; ker nekatere davčne politike, nezadostno financiranje javnih storitev in dostop do sredstev za socialne storitve bistveno bolj prizadenejo skupine z nizkimi dohodki, zlasti ženske, saj so pogosto prav one tiste, na katere pade breme nege, vzgoje in drugih oblik družinske podpore; ker so najrevnejše in najbolj ranljive ženske v državah EU tiste, ki se soočajo z dvojnim bremenom neformalnega negovalnega dela in nizko plačanega prekarnega dela (13):

| S. | ker so skoraj vse države članice uvedle dvojni dohodninski sistem tako, da uporabljajo višjo mejno davčno stopnjo za prejemnika drugega dohodka v gospodinjstvu, in tako, da so uvedle enotno davčno stopnjo za večino vrst kapitalskih dohodkov; ker je nesorazmerno visoka davčna obremenitev prejemnika drugega dohodka v gospodinjstvu v večini držav članic kot posledica neposrednih davčnih sistemov, ki se uporabljajo za dohodke od dela, eden glavnih dejavnikov, ki ženske odvrača od udeležbe na trgu dela (14), poleg predpisov o skupni obdavčitvi in ugodnostih ter stroškov, povezanih s storitvami splošnega otroškega varstva, in pomanjkanju teh storitev; |
| --- | --- |

S.

ker so skoraj vse države članice uvedle dvojni dohodninski sistem tako, da uporabljajo višjo mejno davčno stopnjo za prejemnika drugega dohodka v gospodinjstvu, in tako, da so uvedle enotno davčno stopnjo za večino vrst kapitalskih dohodkov; ker je nesorazmerno visoka davčna obremenitev prejemnika drugega dohodka v gospodinjstvu v večini držav članic kot posledica neposrednih davčnih sistemov, ki se uporabljajo za dohodke od dela, eden glavnih dejavnikov, ki ženske odvrača od udeležbe na trgu dela (14), poleg predpisov o skupni obdavčitvi in ugodnostih ter stroškov, povezanih s storitvami splošnega otroškega varstva, in pomanjkanju teh storitev;

| T. | ker določbe o neposredni obdavčitvi ter izguba ugodnosti v pomembni meri določajo past neaktivnosti (trenutno 40 %) in past nizkih plač, ki nesorazmerno vplivata na ženske in jih odvračata od polne udeležbe pri zaposlovanju; |
| --- | --- |

T.

ker določbe o neposredni obdavčitvi ter izguba ugodnosti v pomembni meri določajo past neaktivnosti (trenutno 40 %) in past nizkih plač, ki nesorazmerno vplivata na ženske in jih odvračata od polne udeležbe pri zaposlovanju;

| U. | ker imajo lahko v nekaterih državah članicah družine še vedno znižan davek, če je v družini eden od partnerjev vzdrževani zakonski partner, dodatke za poročene pare in/ali davčne dobropise za pare z enim dohodkom, s čimer se ohranja asimetrija z enostarševskimi družinami, ki so večinoma ženske, in se ne priznava raznolikosti družinskih razmer, ki obstajajo v EU; ker običajno tovrstne davčne ugodnosti poročene ženske odvračajo od dostopa do trga dela in neposredno ali posredno povzročijo prerazporeditev časa žensk časa s plačanega na neplačano delo; |
| --- | --- |

U.

ker imajo lahko v nekaterih državah članicah družine še vedno znižan davek, če je v družini eden od partnerjev vzdrževani zakonski partner, dodatke za poročene pare in/ali davčne dobropise za pare z enim dohodkom, s čimer se ohranja asimetrija z enostarševskimi družinami, ki so večinoma ženske, in se ne priznava raznolikosti družinskih razmer, ki obstajajo v EU; ker običajno tovrstne davčne ugodnosti poročene ženske odvračajo od dostopa do trga dela in neposredno ali posredno povzročijo prerazporeditev časa žensk časa s plačanega na neplačano delo;

| V. | ker je vpliv obdavčitve na razlike med spoloma v zvezi s premoženjem pravnih oseb, osebnim premoženjem in lastnino premalo raziskano področje in je nujno potrebno, da na teh področjih zagotovimo dostopnost podatkov, razčlenjenih po spolu; |
| --- | --- |

V.

ker je vpliv obdavčitve na razlike med spoloma v zvezi s premoženjem pravnih oseb, osebnim premoženjem in lastnino premalo raziskano področje in je nujno potrebno, da na teh področjih zagotovimo dostopnost podatkov, razčlenjenih po spolu;

| 1. | Komisijo poziva, naj se v vseh davčnih politikah zavzema za enakost spolov ter pripravi specifične smernice in priporočila za države članice, da bi odpravile z davki povezano spolno pristranskost in zagotovile, da ne bodo nastali nobeni novi zakoni, programi ali prakse s področja davkov ali porabe, ki bi povečali razlike med spoloma glede tržnega dohodka ali dohodka po obdavčitvi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da lahko države članice v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je opredeljeno v členu 5(3) PEU, določijo pravila za svoje davčne politike, če so v skladu s predpisi EU; poleg tega poudarja, da je za odločitve EU o davčnih zadevah potrebno soglasje vseh držav članic; |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisijo poziva, naj se zavzema za to, da bi EU ratificirala Konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, tako kot je storila že za Konvencijo o pravicah invalidov in Istanbulsko konvencijo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | spodbuja Komisijo, naj strateška prizadevanja za enakost spolov oplemeniti tako, da jih sprejme kot sporočilo (15), in naj vanj vključi jasne cilje in ključne ukrepe za izboljšanje enakosti med moškimi in ženskami prek sektorske analize vseh ukrepov EU, ki bo vključevala tudi davčne vidike; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se zakonodaja EU o boju proti posredni in neposredni diskriminaciji na podlagi spola pravilno izvaja in njen napredek sistematično spremlja, da bi zagotovili, da so moški in ženske enakopravni akterji; |
| --- | --- |

4.

Neposredna obdavčitev

Obdavčitev dohodkov fizičnih oseb

| 5. | ugotavlja, da davčne politike različno vplivajo na različne vrste gospodinjstev (gospodinjstva z dvema dohodkoma, ženske in moški samohranilci itd.); izpostavlja negativne posledice, ki jih ima skupna obdavčitev na spodbujanje zaposlovanja žensk in njihovo ekonomsko neodvisnost ter poudarja velike razlike v pokojninah med spoloma; poudarja, da davčni sistemi ne bi smeli več temeljiti na predpostavki, da se sredstva v gospodinjstvih združujejo in delijo enakopravno, in da je individualna obdavčitev ključnega pomena za doseganje davčne pravičnosti za ženske; meni, da je bistvenega pomena, da moški in ženske postanejo prejemniki enakega dohodka ter enakopravni oskrbovalci; poziva vse države članice, naj postopoma uvedejo individualno obdavčitev, pri tem pa v celoti ohranijo vse finančne in druge koristi, povezane s starševstvom, v sedanjih sistemih skupne obdavčitve; priznava, da bodo v nekaterih državah članicah morebiti potrebna tranzicijska obdobja za prehod na takšne sisteme individualnega obdavčevanja; poziva, naj se v tem prehodnem obdobju ukinejo vsi davčni odhodki, temelječi na skupnem dohodku, in ugotavlja, da je treba zagotoviti, da bodo vse davčne ugodnosti, denarne dajatve in storitve v naravi s strani javne uprave zagotovljene posameznicam, s čimer se bo zagotovila njihova finančna in družbena avtonomija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je seznanjen s sporočilom Komisije z dne 20. novembra 2017 z naslovom „Akcijski načrt EU za obdobje 2017–2019 – Spoprijemanje z razliko v plačah med spoloma“ (COM(2017)0678), v katerem je opredeljeno osem področij ukrepanja, ter poziva države članice, naj povečajo svoja prizadevanja za dejansko odpravo razlike v plačah med spoloma, da bi tako izboljšali ekonomski položaj žensk ter zaščitili njihovo ekonomsko neodvisnost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da je neto osebna povprečna davčna stopnja za prejemnike drugega dohodka z dvema otrokoma leta 2014 znašala 31 % za EU15 in 28 % za vse države članice OECD; poziva Komisijo, naj v državah članicah stalno spremlja in krepi uresničevanje načela enakega plačila moških in žensk za enako delo in delo enake vrednosti, da bi zagotovila, da so neenakosti na trgu dela in pri obdavčitvi odpravljene; poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo horizontalno in vertikalno segregacijo na trgu dela z odpravo neenakosti med spoloma in diskriminacije pri zaposlovanju in spodbujanju, zlasti z izobraževanjem in ozaveščanjem deklet in žensk, naj poiščejo študijske programe, delovna mesta in poklicne poti v inovativnih sektorjih rasti, vključno z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo ter znanostjo, tehnologijo, inženirstvom in matematiko; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice, naj zagotovijo, da davčne spodbude, povezane z zaposlovanjem in samozaposlitvijo, ne diskriminirajo na podlagi spola, ter naj za prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu in starše samohranilce razmislijo o davčnih spodbudah in drugih davčnih ugodnostih ali storitvah; nadalje poziva države članice, naj preučijo različne načine reševanja vprašanj v zvezi z premajhno zastopanostjo žensk na trgu dela in odpravijo morebitne ekonomske odvračilne dejavnike za prejemnike drugega dohodka, ki vstopajo na trg dela; ugotavlja, da lahko pride do pristranskosti na podlagi spola tudi pri davčnih olajšavah in oprostitvah, povezanih z delom, kot je na primer ugodna davčna obravnava dodatnega delovnega časa, ki koristijo predvsem poklicem, ki jih trenutno zasedajo moški; |
| --- | --- |

8.

| 9. | države članice poziva, naj ne zmanjšajo progresivnosti svojih dohodninskih sistemov, npr. tako, da poskusijo poenostaviti obdavčitev dohodkov fizičnih oseb; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k oblikovanju takšne dohodnine (v smislu strukture stopenj, oprostitve, odbitka, olajšav, dobropisov itd.), ki bo dejavno spodbujala enakopravno porazdelitev plačanega in neplačanega dela, dohodka in pokojninskih pravic med ženskami in moškimi, obenem pa odpravila spodbude, ki samo perpetuirajo neenakopravne vloge spolov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da lahko nekatere davčne politike nesorazmerno vplivajo na ženske zaradi neenakosti na trgu dela; meni, da je ustrezen način za reševanje te težave reforma instrumentov trga dela, da bi se obravnavalo vprašanje ekonomske neodvisnosti žensk; poziva države članice in institucije Unije, naj spodbujajo študije o učinkih razlik v pokojninah med spoloma in finančni neodvisnosti žensk, pri čemer je treba upoštevati vprašanja, kot so staranje prebivalstva, razlike med spoloma v zdravstvenem stanju in pričakovana življenjska doba, dejstvo, da so se spremenile družinske strukture in da narašča število enočlanskih gospodinjstev, ter razlike v osebnih okoliščinah žensk; |
| --- | --- |

11.

Obdavčitev dohodkov pravnih oseb

| 12. | države članice, za katere je bilo v okviru evropskega semestra ugotovljeno, da imajo predpise v zvezi z agresivnim davčnim načrtovanjem, poziva, naj spremenijo zakonodajo in te predpise čim prej razveljavijo (16); je zaskrbljen, ker bi države članice pri usklajevanju svojih osnov za davek od dohodkov pravnih oseb lahko izumile nove predpise, ki bi podjetja spodbujali k uporabi agresivnega davčnega načrtovanja, zaradi česar bi države članice morale poiskati druge vire obdavčevanja (vključno z davki na potrošnjo), ki še posebej zapostavljajo ženske; |
| --- | --- |

12.

| 13. | države članice poziva, naj racionalizirajo davčne spodbude ali olajšave za podjetja in tako zagotovijo, da bodo koristile predvsem malim podjetjem in spodbujale resnično inovativnost, obenem pa naj predhodno ocenijo potencialni učinek teh spodbud na enakost spolov, naknadno pa njegov dejanski učinek; |
| --- | --- |

13.

Obdavčitev kapitala in premoženja

| 14. | ugotavlja, da lahko davek od dohodkov pravnih oseb in davek od premoženja prek redistribucije znotraj davčnega sistema znatno prispevata k zmanjšanju neenakosti, obenem pa imata ključno vlogo pri zagotavljanju sredstev za financiranje socialnih nadomestil in transferjev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da ostajajo nerazpoložljivost, previsoki stroški in nezadostna infrastruktura, ki zagotavlja kakovostne storitve otroškega varstva, še vedno velika ovira, predvsem za enakopravno udeležbo žensk v vseh vidikih družbe, vključno z zaposlovanjem; poziva države članice, naj z davčnimi spodbudami okrepijo davčne politike, da bi izboljšale razpoložljivost in dostopnost cenovno ugodnih in visokokakovostnih storitev otroškega varstva in tako zmanjšale ovire, s katerimi se ženske soočajo, ko se želijo zaposliti, in prispevale k bolj enakopravni porazdelitvi plačanega in neplačanega dela v gospodinjstvih, s čimer bi zmanjšale razlike v plačah in pokojninah med spoloma; poudarja, da bi morale te politike omogočati vključevanje žensk na trg dela in se zlasti osredotočiti na družine z nizkimi dohodki, enostarševske družine in druge prikrajšane skupine; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo Direktivo Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi, ki med drugim obravnava in prepoveduje diskriminacijo na podlagi spola pri zagotavljanju finančnega blaga in storitev v zavarovalništvu in na sorodnih področjih; poziva k zbiranju podatkov za pridobitev natančnih informacij o morebitnih vrzelih v postopku izvajanja; poudarja, da se za lastništvo premoženja uporablja načelo subsidiarnosti in da ni zakonodaje EU o lastništvu premoženja, s katero bi bile diskriminirane ženske ali moški, saj je imetnik lastninske pravice lastnik; |
| --- | --- |

16.

| 17. | obžaluje, da je v splošnem prispevek davkov od dohodkov k skupnim davčnim prihodkom še vedno omejen in znaša 5,8 % skupnih davčnih prihodkov v EU-15 in 4,3 % v EU-28 (17); |
| --- | --- |

17.

| 18. | obžaluje, da kaže delež davkov na kapital od leta 2002 trend upadanja, ki je med drugim posledica splošne težnje, da se za dohodke od kapitala ne uporablja več redni sistem obdavčevanja dohodnine za fizične osebe, temveč se jih v mnogih državah članicah obdavči z sorazmerno zmernimi pavšalnimi stopnjami (18); |
| --- | --- |

18.

Posredna obdavčitev

| 19. | ugotavlja, da se je v Uniji delež davkov na potrošnjo med letoma 2009 in 2016 povečal; ugotavlja, da DDV predstavlja običajno dve tretjini do tri četrtine davkov na potrošnjo v posamezni državi članici in da je v povprečju dosegel delež približno ene petine skupnih davčnih prihodkov v EU (19); |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da se spolna pristranskost pojavi, ko se davčna zakonodaja prekriva z odnosi med spoloma, predpisi in ekonomskim obnašanjem; ugotavlja, da so za spolno pristranskost, kakršna izhaja iz DDV, krivi vzorci potrošnje, ki so pri ženskah drugačni kot pri moških, saj ženske kupujejo več dobrin in storitev, pri čemer je njihov namen spodbujanje zdravja, izobraževanja in prehrane (20); je zaskrbljen, ker je zaradi tega in zaradi dejstva, da imajo ženske nižje prihodke, breme DDV pri njih večje; države članice poziva, naj poskrbijo, da bodo proizvodi in storitve s pozitivnimi učinki na družbo, zdravje in okolje oproščeni plačila DDV ter da bodo zanje veljale znižane oziroma ničelne stopnje DDV, tako kot predvideva direktiva EU o DDV, ki se trenutno spreminja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da so težave ob menstruaciji zaradi revščine nerešeno vprašanje v EU, saj si po ocenah organizacije Plan International UK eno od desetih deklet ne more privoščiti sanitarnih izdelkov; obžaluje, da v nekaterih državah članicah sanitarni izdelki za ženske ter izdelki in storitve za nego otrok, starejših ljudi in invalidov še vedno niso obravnavani kot osnovne dobrine; vse države članice poziva, naj ukinejo t. i. „davek na tampone in higienske vložke“, in sicer naj izrabijo prožnost, ki jo uvaja direktiva o DDV, ter za tovrstne nepogrešljive osnovne dobrine uporabijo oprostitve ali ničelne stopnje DDV; priznava, da bi imele mlade ženske neizmerno korist od znižanja cen zaradi oprostitve DDV na te izdelke; podpira gibanja za spodbujanje široko razširjene dostopnosti izdelkov za osebno higieno in spodbuja države članice, naj zagotovijo brezplačne ženske sanitarne izdelke v nekaterih (javnih) prostorih, kot so šole, univerze in zavetišča za brezdomce, in ženskam z nizkimi dohodki, da bi izkoreninili težave ob menstruaciji zaradi revščine v vseh javnih straniščih v EU; |
| --- | --- |

21.

Učinek davčne utaje in izogibanja davkom na enakost spolov

| 22. | ugotavlja, da sta davčna utaja in izogibanje davkom med glavnimi krivci za razlike med spoloma v Uniji in svetu, saj krčijo sredstva, s katerimi bi države lahko spodbujale enakost na nacionalni in mednarodni ravni (21); |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja na svoje priporočilo z dne 13. decembra 2017 po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (22) ter na priporočila v zvezi z bojem proti davčni utaji in izogibanju davkom v EU, ki sta jih pripravila predhodna posebna odbora (odbora TAX in TAX2); države članice poziva, naj čim prej uvedejo javno poročanje po posameznih državah in skupno konsolidirano osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb na ravni EU ter brez odlašanja sprejmejo revidirano direktivo o obrestih in licenčninah; |
| --- | --- |

23.

| 24. | Komisijo in države članice poziva, naj se na vseh mednarodnih forumih, vključno z OECD in OZN, zavzemajo za davčne reforme, ki bodo spodbujale enakost spolov, obenem pa podprejo ustanovitev medvladnega davčnega organa OZN z univerzalnim članstvom, enakimi volilnimi pravicami ter enakopravno udeležbo žensk in moških; poudarja, da bi moral biti ta organ dobro opremljen za razvoj posebnega strokovnega znanja o obdavčevanju glede na spol; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da sporazumi o izogibanju dvojnega obdavčevanja med državami članicami in državami v razvoju običajno ne spodbujajo obdavčevanja pri viru, s čimer koristijo multinacionalnim korporacijam, škodijo pa državam v razvoju, saj jim otežujejo mobilizacijo domačih virov; opaža, da v teh državah posledično ni mogoče v celoti financirati javnih storitev, kot so zdravstvo ali izobraževanje, kar pa še posebej prizadene ženske in dekleta; države članice nujno poziva, naj Komisijo pooblastijo, da v sklopu preučevanja teh problemov in iskanja rešitev zanje pregleda veljavne sporazume o izogibanju dvojnega obdavčevanja, obenem jih poziva, naj zagotovijo, da bodo bodoči tovrstni sporazumi poleg splošnih določb o preprečevanju zlorab vključevali tudi določbe o enakosti spolov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | posebni odbor TAX3 poziva, naj pri oblikovanju priporočil upošteva vidik spola; |
| --- | --- |

26.

Vključevanje načela enakosti spolov v davčne politike

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo redne ocene učinka fiskalnih politik na enakost spolov, pri čemer naj se osredotočijo na multiplikacijski učinek in posredno pristranskost, da se zagotovi, da nobena fiskalna politika v EU ne bo neposredno ali posredno diskriminirala; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice, naj si izmenjajo zglede najboljše prakse v zvezi z oblikovanjem svojih trgov dela in sistemov obdavčevanja, da bi pripomogle k zmanjšanju razlik v plačilu in pokojninah med spoloma ter k enakosti pri davčni obravnavi moških in žensk; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opominja Komisijo, da ima, odkar je z Lizbonsko pogodbo Listina o temeljnih pravicah vključena v primarno zakonodajo, pravno zavezujočo obveznost, da spodbuja enakost spolov v svojih politikah in ukrepih; |
| --- | --- |

29.

| 30. | priznava, da se mnoge zagovorniške skupine in skupine civilne družbe počutijo odrinjene od razprav o politikah obdavčevanja, ker nimajo strokovnega znanja, ter so industrijske in finančne skupine zato prekomerno zastopane v postopku posvetovanja o proračunu v mnogih državah članicah; poziva države članice, naj to vprašanje obravnavajo tako, da priskrbijo izobraževanje o proračunskih postopkih poleg priložnosti za resnično posvetovanje s civilno družbo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | Komisijo poziva, naj izpolni svoje pravne obveznosti o spodbujanju enakosti spolov, tudi pri svojih ocenah temeljne zasnove davčnih politik; poudarja, da terjajo pregledi davčnih sistemov držav članic v okviru evropskega semestra, pa tudi priporočila za posamezne države, temeljite analize v zvezi s tem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj uporabi prednostne naloge strategije Evropa 2020 za spoprijem s strukturnimi šibkostmi evropskega gospodarstva, obravnavo razlike v plačilu in pokojninah med spoloma, izboljšanje konkurenčnosti in produktivnosti EU ter podporo trajnostnemu socialnemu tržnemu gospodarstvu, ki koristi vsem ženskam in moškim; |
| --- | --- |

32.

| 33. | želi spomniti na svoje stališče o predlogu direktive o javnemu poročanju po posameznih državah (23), ki vsebuje predloge ambicioznih ukrepov za povečanje davčne preglednosti in javnega nadzora multinacionalnih podjetij, saj bi širša javnost pridobila dostop do informacij o ustvarjenem dobičku, prejetih subvencijah in davkih, ki jih ta podjetja plačujejo v jurisdikcijah, kjer opravljajo svojo dejavnost; priporoča, naj se v osredje vseh sedanjih in prihodnjih ravni raziskav in politik o davčni pravičnosti umesti celovita analiza glede na spol, da bi dosegli večjo davčno preglednost in odgovornost; poziva Svet, naj doseže soglasje o začetku pogajanj z drugimi institucijami, da bi sprejeli javno poročanje po državah, kar je eden od ključnih ukrepov, da bi vsem državljanom zagotovili večjo preglednost v zvezi z davčnimi informacijami o podjetjih; opozarja, da morajo države članice izvajati redne analize učinkov teh ukrepov na druge države članice in države v razvoju, vključno z analizami pristranskosti na podlagi spola v davčnih politikah, in njihove zmožnosti, da povečajo domače prihodke za financiranje pravic žensk, hkrati pa priznava, da v zvezi s tem že poteka delo v okviru platforme o dobrem davčnem upravljanju; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ugotavlja, da enakost spolov ni samo temeljna človekova pravica, temveč bi njeno uresničenje prispevalo k bolj vključujoči in trajnostni rasti; poudarja, da bi analiza proračuna glede na spol morala omogočiti boljše informacije o distribucijskem učinku javnih naložb na moške in ženske; Komisijo in države članice poziva, naj pri pripravi proračuna upoštevajo vidik spola, in sicer tako, da bo jasno razvidno, kolikšen delež javnih sredstev se namenja ženskam, ob zagotavljanju, da bodo vse politike za mobilizacijo sredstev in dodeljevanje odhodkov spodbujale enakost spolov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj spodbuja zglede najboljše prakse o politikah obdavčevanja, ki upoštevajo učinek spola in spodbujajo enakost spolov, zlasti kar zadeva prihodek gospodinjstev in DDV; poziva Komisijo, naj vključi analizo glede na spol v svoje letno poročilo o davčnih trendih v Evropski uniji; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opozarja, da kljub skupni izjavi o vključevanju načela enakosti spolov, priloženi uredbi o večletnem finančnem okviru 2014–2020, na tem področju ni bil dosežen opaznejši napredek in da Komisija pri vmesnem pregledu večletnega okvira izvajanja te izjave sploh ni obravnavala; poziva, naj se v letnih proračunskih postopkih oceni in upošteva učinek politik EU na enakost spolov (priprava proračuna ob upoštevanju enakosti spolov); pričakuje, da se bodo Parlament, Svet in Komisija ponovno zavezali, da bodo vključili načelo enakosti spolov v naslednji večletni finančni okvir in da se bo to učinkovito spremljalo, tudi med vmesno revizijo večletnega finančnega okvira, ob ustreznem upoštevanju načela enakosti med ženskami in moškimi iz člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice, naj izpolnijo svoje pravne obveznosti iz Listine o temeljnih pravicah, da bi spodbujale enakost spolov pri izvajanju prava EU in pri izvajanju nacionalnih politik, ki jih ureja pravo EU; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da so – kar zadeva po spolu ločene razporeditvene in dodelitvene učinke davčnih sistemov – potrebne nadaljnje raziskave in boljše zbiranje po spolu razčlenjenih podatkov; zlasti poziva države članice, naj zbirajo davčne podatke na podlagi posameznika, ne samo gospodinjstva, in zapolnijo vrzeli pri podatkih med spoloma glede na vzorce porabe ter uporabe znižanih tarif, porazdelitev podjetniškega dohodka in z njim povezana plačila davkov ter porazdelitev neto premoženja, dohodkov iz kapitala in z njimi povezanih plačil davkov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | obžaluje, da večina držav članic ni uspela zbrati ali ovrednotiti individualiziranih podatkov o dohodnini in mnoge države članice še vedno zbirajo podatke na ravni gospodinjstev samo prek predpisov o skupni obdavčitvi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | spodbuja države članice, naj zasnujejo primerno strukturo za spodbujanje sistema davčnih ugodnosti v vseh ukrepih politike, ki spodbujajo migrantke, da se (ponovno) vključijo v usposabljanje ali se zaposlijo; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  CEDAW/C/CHE/CO/4-5, odst. 40-43 (Švica 2016); CEDAW/C/LUX/CO/6-7, odst. 10, 15, 16 (Luksemburg 2018).

(2)  UL C 353 E, 3.12.2013, str. 38.

(3)  UL C 407, 4.11.2016, str. 2.

(4)  UL C 66, 21.2.2018, str. 30.

(5)  UL C 76, 28.2.2018, str. 93.

(6)  UL C 263, 25.7.2018, str. 49.

(7)  UL C 369, 11.10.2018, str. 132.

(8)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(9)  Evropski parlament, tematski sektor C, „Gender equality and taxation in the European Union“, 2017.

(10)  Evropski parlament, tematski sektor C, „Gender equality and taxation in the European Union“, 2017.

(11)  Evropski parlament, tematski sektor C, „Gender equality and taxation in the European Union“, 2017.

(12)  Evropska komisija, GD za obdavčenje in carinsko unijo, „Taxation Trends in the European Union – Data for the EU Member States, Iceland and Norway, 2018 Edition“ (Davčni trendi v Evropski uniji s podatki za države članice EU, Islandijo in Norveško, izdaja 2018).

(13)  Institute of Development Studies (2016) „Redistributing Unpaid Care Work – Why Tax Matters for Women’s Rights“ (Prerazporeditev neplačanega negovalnega dela – zakaj so davki pomembni za pravice žensk). Strateško poročilo. Številka 109. Januar 2016.

(14)  Evropski parlament, tematski sektor C, „Gender equality and taxation in the European Union“ (Enakost spolov in obdavčenje v Evropski uniji), 2017.

(15)  K čemur je bila pozvana v sklepih Sveta o enakosti spolov z dne 16. junija 2016.

(16)  Poročila o državah v okviru evropskega semestra 2018, Evropska komisija, 7. marec 2018.

(17)  Evropski parlament, tematski sektor C, „Gender equality and taxation in the European Union“ (Enakost spolov in obdavčenje v Evropski uniji), 2017.

(18)  Evropski parlament, tematski sektor C, „Gender equality and taxation in the European Union“ (Enakost spolov in obdavčenje v Evropski uniji), 2017.

(19)  Evropski parlament, tematski sektor C, „Gender equality and taxation in the European Union“ (Enakost spolov in obdavčenje v Evropski uniji), 2017.

(20)  Institut per a l’estudi i la transformació d ela vida quotidiana / Ekona Consultoría (2016) „La Fiscalidad en España desde una Perspectiva de Género“.

(21)  OZN (2016) „Final study on illicit financial flows, human rights and the 2030 Agenda for Sustainable Development“. Avtor je neodvisni strokovnjak za učinke zunanjega dolga in drugih povezanih mednarodnih finančnih obveznosti držav na polno uveljavljanje vseh človekovih pravic, zlasti ekonomskih, socialnih in kulturnih.

(22)  UL C 369, 11.10.2018, str. 132.

(23)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0284.

---

Sreda, 16. januar 2019

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/48 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/48

---

P8_TA(2019)0023

Postopek Unije za registracijo pesticidov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o postopku Unije za registracijo pesticidov (2018/2153(INI))

(2020/C 411/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 6. februarja 2018 o ustanovitvi posebnega odbora o postopku Unije za registracijo pesticidov, njegovih pristojnosti, številčni sestavi in mandatu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 6. februarja 2018 o ustanovitvi posebnega odbora o postopku Unije za registracijo pesticidov, njegovih pristojnosti, številčni sestavi in mandatu (1),

| — | ob upoštevanju člena 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju sedmega splošnega okoljskega akcijskega programa Unije do leta 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedmega splošnega okoljskega akcijskega programa Unije do leta 2020 (2),

| — | ob upoštevanju Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (Aarhuška konvencija) Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (Aarhuška konvencija) Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o sodelovanju javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem in o spremembi direktiv Sveta 85/337/EGS in 96/61/ES glede sodelovanja javnosti in dostopa do sodišč (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o sodelovanju javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem in o spremembi direktiv Sveta 85/337/EGS in 96/61/ES glede sodelovanja javnosti in dostopa do sodišč (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 546/2011 z dne 10. junija 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede enotnih načel za ocenjevanje in registracijo fitofarmacevtskih sredstev (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 546/2011 z dne 10. junija 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede enotnih načel za ocenjevanje in registracijo fitofarmacevtskih sredstev (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 283/2013 z dne 1. marca 2013 o določitvi zahtevanih podatkov o aktivnih snoveh (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 283/2013 z dne 1. marca 2013 o določitvi zahtevanih podatkov o aktivnih snoveh (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 284/2013 z dne 1. marca 2013 o določitvi zahtevanih podatkov o fitofarmacevtskih sredstvih (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 284/2013 z dne 1. marca 2013 o določitvi zahtevanih podatkov o fitofarmacevtskih sredstvih (10),

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1056 z dne 29. junija 2016 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja veljavnosti registracije aktivne snovi glifosat (11) in Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1313 z dne 1. avgusta 2016 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede pogojev za registracijo aktivne snovi glifosat (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1056 z dne 29. junija 2016 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja veljavnosti registracije aktivne snovi glifosat (11) in Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1313 z dne 1. avgusta 2016 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede pogojev za registracijo aktivne snovi glifosat (12),

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/2324 z dne 12. decembra 2017 o podaljšanju odobritve aktivne snovi glifosat v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/2324 z dne 12. decembra 2017 o podaljšanju odobritve aktivne snovi glifosat v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (13),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 13. aprila 2016 (14) in 24. oktobra 2017 (15) o osnutku Izvedbene uredbe Komisije o podaljšanju odobritve aktivne snovi glifosat v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 13. aprila 2016 (14) in 24. oktobra 2017 (15) o osnutku Izvedbene uredbe Komisije o podaljšanju odobritve aktivne snovi glifosat v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 2017 o pesticidih biološkega izvora z nizkim tveganjem (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 2017 o pesticidih biološkega izvora z nizkim tveganjem (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o krepitvi inovacij in gospodarskem razvoju pri evropskem upravljanju kmetij v prihodnje (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o krepitvi inovacij in gospodarskem razvoju pri evropskem upravljanju kmetij v prihodnje (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o tehnoloških rešitvah za trajnostno kmetijstvo v EU (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o tehnoloških rešitvah za trajnostno kmetijstvo v EU (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2018 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 o fitofarmacevtskih sredstvih (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2018 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 o fitofarmacevtskih sredstvih (19),

| — | ob upoštevanju evropske ocene izvajanja Uredbe (ES) št. 1107/2009 in njenih zadevnih prilog, ki jo je služba Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS) objavila aprila 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske ocene izvajanja Uredbe (ES) št. 1107/2009 in njenih zadevnih prilog, ki jo je služba Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS) objavila aprila 2018,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 23. novembra 2016 v zadevi C-442/14 Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting proti College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 23. novembra 2016 v zadevi C-442/14 Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting proti College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden (20),

| — | ob upoštevanju sklepa evropske varuhinje človekovih pravic z dne 18. februarja 2016 v zadevi 12/2013/MDC glede prakse Komisije v zvezi z izdajo dovoljenj in dajanjem na trg fitofarmacevtskih sredstev (pesticidov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa evropske varuhinje človekovih pravic z dne 18. februarja 2016 v zadevi 12/2013/MDC glede prakse Komisije v zvezi z izdajo dovoljenj in dajanjem na trg fitofarmacevtskih sredstev (pesticidov),

| — | ob upoštevanju študije „Monografije Mednarodne agencije za raziskave raka, zvezek 112: ocena petih organofosfatnih insekticidov in herbicidov“, objavljene 20. marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije „Monografije Mednarodne agencije za raziskave raka, zvezek 112: ocena petih organofosfatnih insekticidov in herbicidov“, objavljene 20. marca 2015,

| — | ob upoštevanju ugotovitev Evropske agencije za varnost hrane po strokovnem pregledu ocene tveganja za pesticide z aktivno snovjo glifosat (21), objavljenih 12. novembra 2015, in po strokovnem pregledu ocene tveganja za pesticide zaradi lastnosti glifosata, ki potencialno povzročajo endokrine motnje (22), objavljenih 7. septembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev Evropske agencije za varnost hrane po strokovnem pregledu ocene tveganja za pesticide z aktivno snovjo glifosat (21), objavljenih 12. novembra 2015, in po strokovnem pregledu ocene tveganja za pesticide zaradi lastnosti glifosata, ki potencialno povzročajo endokrine motnje (22), objavljenih 7. septembra 2017,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za oceno tveganj Evropske agencije za kemikalije o razvrščanju glifosata z dne 15. marca 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za oceno tveganj Evropske agencije za kemikalije o razvrščanju glifosata z dne 15. marca 2017,

| — | ob upoštevanju znanstvenega mnenja 5/2018 mehanizma znanstvenih nasvetov (SAM) o postopku EU za registracijo fitofarmacevtskih sredstev iz junija 2018 (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju znanstvenega mnenja 5/2018 mehanizma znanstvenih nasvetov (SAM) o postopku EU za registracijo fitofarmacevtskih sredstev iz junija 2018 (23),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Uredbe (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o statističnih podatkih o pesticidih (COM(2017)0109), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Uredbe (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o statističnih podatkih o pesticidih (COM(2017)0109),

| — | ob upoštevanju izvedbenega načrta za večjo dostopnost fitofarmacevtskih sredstev z majhnim tveganjem in hitrejše izvajanje integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, ki ga je pripravila strokovna skupina za trajnostno varstvo rastlin in ga je potrdil Svet 28. junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izvedbenega načrta za večjo dostopnost fitofarmacevtskih sredstev z majhnim tveganjem in hitrejše izvajanje integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, ki ga je pripravila strokovna skupina za trajnostno varstvo rastlin in ga je potrdil Svet 28. junija 2016,

| — | ob upoštevanju poročila posebne poročevalke v okviru Sveta OZN za človekove pravice o pravici do hrane, z dne 24. januarja 2017, ki obravnava globalno uporabo pesticidov v kmetijstvu in njene vplive na človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebne poročevalke v okviru Sveta OZN za človekove pravice o pravici do hrane, z dne 24. januarja 2017, ki obravnava globalno uporabo pesticidov v kmetijstvu in njene vplive na človekove pravice,

| — | ob upoštevanju člena 13 PDEU, ki določa, da bi bilo treba pri oblikovanju in izvajanju politik Unije, zlasti na področju notranjega trga, v celoti upoštevati zahteve po dobrem počutju živali kot čutečih bitij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 PDEU, ki določa, da bi bilo treba pri oblikovanju in izvajanju politik Unije, zlasti na področju notranjega trga, v celoti upoštevati zahteve po dobrem počutju živali kot čutečih bitij,

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (24),

| — | ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometra št. 442 iz marca 2016, v kateri je navedeno, da se 89 % državljanov EU strinja, da bi si morala Unija bolj prizadevati za večjo ozaveščenost o pomembnosti dobrobiti živali na mednarodni ravni, 90 % državljanov EU pa se strinja, da je pomembno določiti visoke standarde dobrobiti živali, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometra št. 442 iz marca 2016, v kateri je navedeno, da se 89 % državljanov EU strinja, da bi si morala Unija bolj prizadevati za večjo ozaveščenost o pomembnosti dobrobiti živali na mednarodni ravni, 90 % državljanov EU pa se strinja, da je pomembno določiti visoke standarde dobrobiti živali,

| — | ob upoštevanju dejstva, da Parlament prejme številne peticije zaskrbljenih državljanov, ki uveljavljajo svojo pravico v skladu s členoma 24 in 227 PDEU in členom 44 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter pozivajo k prenehanju poskusov na živalih v Evropi in po vsem svetu ter k določitvi mednarodnih standardov dobrobiti živali, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da Parlament prejme številne peticije zaskrbljenih državljanov, ki uveljavljajo svojo pravico v skladu s členoma 24 in 227 PDEU in členom 44 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter pozivajo k prenehanju poskusov na živalih v Evropi in po vsem svetu ter k določitvi mednarodnih standardov dobrobiti živali,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o preglednosti in trajnosti ocenjevanja tveganja v prehranski verigi v EU (COM(2018)0179) (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o preglednosti in trajnosti ocenjevanja tveganja v prehranski verigi v EU (COM(2018)0179) (25),

| — | ob upoštevanju ocene Uredbe (ES) št. 1107/2009 , ki jo Komisija pravkar izvaja v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene Uredbe (ES) št. 1107/2009 , ki jo Komisija pravkar izvaja v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega odbora za postopek Unije za registracijo pesticidov (A8-0475/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega odbora za postopek Unije za registracijo pesticidov (A8-0475/2018),

Splošne ugotovitve

| A. | ker je namen Uredbe (ES) št. 1107/2009 (v nadaljnjem besedilu: uredba) zagotoviti visoko raven zaščite zdravja ljudi in živali ter okolja ter izboljšati delovanje notranjega trga s harmonizacijo predpisov o dajanju fitofarmacevtskih sredstev na trg, hkrati pa izboljšati kmetijsko proizvodnjo; |
| --- | --- |

A.

ker je namen Uredbe (ES) št. 1107/2009 (v nadaljnjem besedilu: uredba) zagotoviti visoko raven zaščite zdravja ljudi in živali ter okolja ter izboljšati delovanje notranjega trga s harmonizacijo predpisov o dajanju fitofarmacevtskih sredstev na trg, hkrati pa izboljšati kmetijsko proizvodnjo;

| B. | ker je postopek EU za registracijo fitofarmacevtskih sredstev eden najstrožjih na svetu; ker si posebni odbor za postopek Unije za registracijo pesticidov (PEST) ob upoštevanju pomislekov številnih deležnikov glede ocene glifosata prizadeva opredeliti področja, kjer je mogoče nadalje izboljšati postopek Unije za registracijo fitofarmacevtskih sredstev s posredovanjem priporočil, za katera meni, da so potrebna za doseganje visoke ravni varstva zdravja ljudi in živali ter okolja; |
| --- | --- |

B.

ker je postopek EU za registracijo fitofarmacevtskih sredstev eden najstrožjih na svetu; ker si posebni odbor za postopek Unije za registracijo pesticidov (PEST) ob upoštevanju pomislekov številnih deležnikov glede ocene glifosata prizadeva opredeliti področja, kjer je mogoče nadalje izboljšati postopek Unije za registracijo fitofarmacevtskih sredstev s posredovanjem priporočil, za katera meni, da so potrebna za doseganje visoke ravni varstva zdravja ljudi in živali ter okolja;

| C. | ker je previdnostno načelo krovno načelo politike Unije, kot določa člen 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije; ker uredba v skladu s členom 1(4) temelji na previdnostnem načelu; ker mora biti glede na člen 13(2) odločitev o obvladovanju tveganja skladna s pogoji previdnostnega načela, kot so opredeljeni v členu 7(1) Uredbe (ES) št. 178/2002; ker člen 7(2) Uredbe (ES) št. 178/2002 določa, da morajo biti ukrepi, sprejeti na podlagi previdnostnega načela, sorazmerni; |
| --- | --- |

C.

ker je previdnostno načelo krovno načelo politike Unije, kot določa člen 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije; ker uredba v skladu s členom 1(4) temelji na previdnostnem načelu; ker mora biti glede na člen 13(2) odločitev o obvladovanju tveganja skladna s pogoji previdnostnega načela, kot so opredeljeni v členu 7(1) Uredbe (ES) št. 178/2002; ker člen 7(2) Uredbe (ES) št. 178/2002 določa, da morajo biti ukrepi, sprejeti na podlagi previdnostnega načela, sorazmerni;

| D. | ker so številni deležniki izrazili pomisleke glede ocene glifosata, zlasti o tem, ali je bila izvedena neodvisna, objektivna in pregledna ocena ter ali so bila pravilno uporabljena merila za razvrstitev iz Uredbe (ES) št. 1272/2008, zadevna navodila, merila za odobritev in previdnostno načelo; |
| --- | --- |

D.

ker so številni deležniki izrazili pomisleke glede ocene glifosata, zlasti o tem, ali je bila izvedena neodvisna, objektivna in pregledna ocena ter ali so bila pravilno uporabljena merila za razvrstitev iz Uredbe (ES) št. 1272/2008, zadevna navodila, merila za odobritev in previdnostno načelo;

| E. | ker v skladu s členom 4(3) uredbe fitofarmacevtsko sredstvo kot posledica uporabe v skladu z dobro prakso varstva rastlin in ob upoštevanju realnih pogojev uporabe med drugim ne sme imeti takojšnjega ali zapoznelega škodljivega vpliva na zdravje ljudi, vključno z ranljivimi skupinami, in ne sme imeti nobenega nesprejemljivega vpliva na okolje; |
| --- | --- |

E.

ker v skladu s členom 4(3) uredbe fitofarmacevtsko sredstvo kot posledica uporabe v skladu z dobro prakso varstva rastlin in ob upoštevanju realnih pogojev uporabe med drugim ne sme imeti takojšnjega ali zapoznelega škodljivega vpliva na zdravje ljudi, vključno z ranljivimi skupinami, in ne sme imeti nobenega nesprejemljivega vpliva na okolje;

| F. | ker je ocena izvajanja uredbe razkrila, da cilji v zvezi z varstvom zdravja ljudi in živali ter okolja niso bili v celoti doseženi in da bi bile mogoče izboljšave, da bi se dosegli vsi cilji uredbe; |
| --- | --- |

F.

ker je ocena izvajanja uredbe razkrila, da cilji v zvezi z varstvom zdravja ljudi in živali ter okolja niso bili v celoti doseženi in da bi bile mogoče izboljšave, da bi se dosegli vsi cilji uredbe;

| G. | ker je izredno pomembno, da se uredba v celoti izvaja v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

G.

ker je izredno pomembno, da se uredba v celoti izvaja v vseh državah članicah;

| H. | ker nacionalni pristojni organi, ki sodelujejo v postopkih odobritve in registracije, pogosto zamujajo z roki; ker je bilo ugotovljeno, da imajo nacionalni pristojni organi, vključeni v postopek odobritve in registracije, ponekod premalo osebja in sredstev; ker obstaja tveganje, da bo pomanjkanje sredstev vplivalo tudi na kakovost ocen, tako glede aktivnih snovi kot fitofarmacevtskih sredstev, ne le na zamude pri njihovi pripravi; |
| --- | --- |

H.

ker nacionalni pristojni organi, ki sodelujejo v postopkih odobritve in registracije, pogosto zamujajo z roki; ker je bilo ugotovljeno, da imajo nacionalni pristojni organi, vključeni v postopek odobritve in registracije, ponekod premalo osebja in sredstev; ker obstaja tveganje, da bo pomanjkanje sredstev vplivalo tudi na kakovost ocen, tako glede aktivnih snovi kot fitofarmacevtskih sredstev, ne le na zamude pri njihovi pripravi;

| I. | ker je neodvisnost ocene tveganja bistvena za zaupanje v uredbo in v živilsko zakonodajo EU; |
| --- | --- |

I.

ker je neodvisnost ocene tveganja bistvena za zaupanje v uredbo in v živilsko zakonodajo EU;

| J. | ker se je izkazalo, da postopek odločanja v celotnem procesu ni bil pregleden tako glede dostopnosti celotnih študij in neobdelanih podatkov za javnost, kot glede faze obvladovanja tveganja; |
| --- | --- |

J.

ker se je izkazalo, da postopek odločanja v celotnem procesu ni bil pregleden tako glede dostopnosti celotnih študij in neobdelanih podatkov za javnost, kot glede faze obvladovanja tveganja;

| K. | ker je pravica do dostopa do dokumentov, ki jih hranijo institucije EU, vključno z agencijami, pomembna pravica, pri kateri je treba izjeme razlagati ozko; opozarja na sodno prakso Sodišča Evropske unije, v skladu s katero preglednost in dostop do dokumentov prispevata k večji legitimnosti agencij EU v očeh državljanov in k zagotavljanju večje odgovornosti agencij EU do državljanov v demokratičnem sistemu (26); |
| --- | --- |

K.

ker je pravica do dostopa do dokumentov, ki jih hranijo institucije EU, vključno z agencijami, pomembna pravica, pri kateri je treba izjeme razlagati ozko; opozarja na sodno prakso Sodišča Evropske unije, v skladu s katero preglednost in dostop do dokumentov prispevata k večji legitimnosti agencij EU v očeh državljanov in k zagotavljanju večje odgovornosti agencij EU do državljanov v demokratičnem sistemu (26);

| L. | ker bi bilo treba redno posodabljati Uredbo Komisije (EU) št. 283/2013 o določitvi zahtevanih podatkov o aktivnih snoveh1a, da bi upoštevali najnovejša znanstvena in tehnična spoznanja; ker je sporočilo Komisije v okviru izvajanja Uredbe Komisije (EU) št. 283/2013 o določitvi zahtevanih podatkov o aktivnih snoveh (27) še vedno najbolj izčrpen vir navodil in smernic za testiranje, čeprav so bili številni med naštetimi dokumenti morda zamenjani in bi jih bilo treba posodobiti; ker metodologije, ki se uporabljajo za znanstveno oceno aktivnih snovi in ki jih v obliki smernic uporabljajo Evropska agencija za varnost hrane in države članice, ne odražajo vedno sprotnih znanstvenih in tehničnih spoznanj, kakor določa člen 4 uredbe; ker nekateri ključni preskusi bodisi niso vključeni v oceno tveganja bodisi manjkajo najnovejše znanstvene metode (kot v primerih najnovejših ekotoksikoloških preskusov za talne organizme in ocene koncentracije v okolju in ostankov v prahu, vetru, zraku in vodi); |
| --- | --- |

L.

ker bi bilo treba redno posodabljati Uredbo Komisije (EU) št. 283/2013 o določitvi zahtevanih podatkov o aktivnih snoveh1a, da bi upoštevali najnovejša znanstvena in tehnična spoznanja; ker je sporočilo Komisije v okviru izvajanja Uredbe Komisije (EU) št. 283/2013 o določitvi zahtevanih podatkov o aktivnih snoveh (27) še vedno najbolj izčrpen vir navodil in smernic za testiranje, čeprav so bili številni med naštetimi dokumenti morda zamenjani in bi jih bilo treba posodobiti; ker metodologije, ki se uporabljajo za znanstveno oceno aktivnih snovi in ki jih v obliki smernic uporabljajo Evropska agencija za varnost hrane in države članice, ne odražajo vedno sprotnih znanstvenih in tehničnih spoznanj, kakor določa člen 4 uredbe; ker nekateri ključni preskusi bodisi niso vključeni v oceno tveganja bodisi manjkajo najnovejše znanstvene metode (kot v primerih najnovejših ekotoksikoloških preskusov za talne organizme in ocene koncentracije v okolju in ostankov v prahu, vetru, zraku in vodi);

| M. | ker posodobljene smernice o čebelah, ki jih uporablja Evropska agencija za varnost hrane v svojem zadnjem pregledu treh neonikotinoidov, še niso bile formalno sprejete; ker so smernice o talnih organizmih, ki jih zdaj uporablja Evropska agencija za varnost hrane, iz leta 2002; |
| --- | --- |

M.

ker posodobljene smernice o čebelah, ki jih uporablja Evropska agencija za varnost hrane v svojem zadnjem pregledu treh neonikotinoidov, še niso bile formalno sprejete; ker so smernice o talnih organizmih, ki jih zdaj uporablja Evropska agencija za varnost hrane, iz leta 2002;

| N. | ker splošne smernice zahteve zakonodaje oblikujejo v praktične ukrepe kot odgovor na vprašanje, kaj je treba opraviti, smernice za preskušanje pa določajo protokole preskušanja, ki jih je treba spoštovati za pripravo podatkov, kot odgovor na vprašanje, kako je treba preskušati; |
| --- | --- |

N.

ker splošne smernice zahteve zakonodaje oblikujejo v praktične ukrepe kot odgovor na vprašanje, kaj je treba opraviti, smernice za preskušanje pa določajo protokole preskušanja, ki jih je treba spoštovati za pripravo podatkov, kot odgovor na vprašanje, kako je treba preskušati;

| O. | ker je razširjena in profilaktična uporaba fitofarmacevtskih sredstev, ko je neprimerna, skrb zbujajoča; |
| --- | --- |

O.

ker je razširjena in profilaktična uporaba fitofarmacevtskih sredstev, ko je neprimerna, skrb zbujajoča;

| P. | ker je uporaba fitofarmacevtskih sredstev za izsuševanje (tj. obdelava samega posevka pred žetvijo za pospešitev zorenja in lajšanje žetve) neprimerna; |
| --- | --- |

P.

ker je uporaba fitofarmacevtskih sredstev za izsuševanje (tj. obdelava samega posevka pred žetvijo za pospešitev zorenja in lajšanje žetve) neprimerna;

| Q. | ker je uporaba fitofarmacevtskih sredstev na območjih, ki jih uporabljajo širša javnost ali ranljive skupine, neprimerna; |
| --- | --- |

Q.

ker je uporaba fitofarmacevtskih sredstev na območjih, ki jih uporabljajo širša javnost ali ranljive skupine, neprimerna;

| R. | ker je po podatkih Organizacije OZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) v EU leta 2016 bilo porabljenih 368 588 ton pesticidov, kar znaša 11,8 % svetovne potrošnje; |
| --- | --- |

R.

ker je po podatkih Organizacije OZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) v EU leta 2016 bilo porabljenih 368 588 ton pesticidov, kar znaša 11,8 % svetovne potrošnje;

| S. | ker se po podatkih FAO od leta 2009 uporaba pesticidov v EU povečuje; ker se ta trend med državami članicami zelo razlikuje, in sicer od velikega povečanja v nekaterih od njih do strmega padca v drugih; ker se je skupna količina pesticidnih aktivnih snovi, prodanih v 16 državah članicah EU, med letoma 2011 in 2016 povečala za 1,6 %; |
| --- | --- |

S.

ker se po podatkih FAO od leta 2009 uporaba pesticidov v EU povečuje; ker se ta trend med državami članicami zelo razlikuje, in sicer od velikega povečanja v nekaterih od njih do strmega padca v drugih; ker se je skupna količina pesticidnih aktivnih snovi, prodanih v 16 državah članicah EU, med letoma 2011 in 2016 povečala za 1,6 %;

| T. | ker je bilo do leta 2018 odobrenih 493 aktivnih in osnovnih snovi; |
| --- | --- |

T.

ker je bilo do leta 2018 odobrenih 493 aktivnih in osnovnih snovi;

| U. | ker je v poročilu Komisije o izvajanju Uredbe (ES) št. 1185/2009 izpostavljeno pomanjkanje statističnih podatkov o uporabi pesticidov in pomanjkanje znanja o uporabi nekaterih aktivnih snovi; |
| --- | --- |

U.

ker je v poročilu Komisije o izvajanju Uredbe (ES) št. 1185/2009 izpostavljeno pomanjkanje statističnih podatkov o uporabi pesticidov in pomanjkanje znanja o uporabi nekaterih aktivnih snovi;

| V. | ker je bilo v skladu s poročilom Evropske unije iz leta 2016 o ostankih pesticidov v hrani (28), ki ga je EFSA objavila leta 2018, 96,2 % vzorcev v okviru omejitev, ki jih določa zakonodaja EU; |
| --- | --- |

V.

ker je bilo v skladu s poročilom Evropske unije iz leta 2016 o ostankih pesticidov v hrani (28), ki ga je EFSA objavila leta 2018, 96,2 % vzorcev v okviru omejitev, ki jih določa zakonodaja EU;

| W. | ker javnost nič ne ve o nevarnosti in tveganju ter o sprejemljivi in nesprejemljivi nevarnosti in tveganju, prav tako pa ne ve, kako se v Evropi upoštevajo mejne vrednosti ostankov; |
| --- | --- |

W.

ker javnost nič ne ve o nevarnosti in tveganju ter o sprejemljivi in nesprejemljivi nevarnosti in tveganju, prav tako pa ne ve, kako se v Evropi upoštevajo mejne vrednosti ostankov;

| X. | poudarja, da so odločitve o odobritvi novo razvitih aktivnih snovi in fitofarmacevtskih sredstev vedno sprejete, ko še ni gotovo, kakšen bo njihov dejanski vpliv; ker po registraciji ni spremljanja; ker manjkajo podatki o natančnih količinah vsakega fitofarmacevtskega sredstva, ki se uporablja, o izvajanju in učinkovitosti blažilnih ukrepov ter o morebitnih škodljivih učinkih na zdravje ljudi in živali ter na okolje; |
| --- | --- |

X.

poudarja, da so odločitve o odobritvi novo razvitih aktivnih snovi in fitofarmacevtskih sredstev vedno sprejete, ko še ni gotovo, kakšen bo njihov dejanski vpliv; ker po registraciji ni spremljanja; ker manjkajo podatki o natančnih količinah vsakega fitofarmacevtskega sredstva, ki se uporablja, o izvajanju in učinkovitosti blažilnih ukrepov ter o morebitnih škodljivih učinkih na zdravje ljudi in živali ter na okolje;

| Y. | ker pomanjkanje podatkov zadeva dejanske učinke aktivnih snovi, varoval, sinergistov in dodatkov ter njihovih metabolitov, pa tudi formulacije in mešanice proizvodov; ker zato celotni vpliv pesticidov na zdravje ljudi in živali, pa tudi na okolje ni v celoti znan; |
| --- | --- |

Y.

ker pomanjkanje podatkov zadeva dejanske učinke aktivnih snovi, varoval, sinergistov in dodatkov ter njihovih metabolitov, pa tudi formulacije in mešanice proizvodov; ker zato celotni vpliv pesticidov na zdravje ljudi in živali, pa tudi na okolje ni v celoti znan;

| Z. | ker se pilotni projekt o okoljskem spremljanju rabe pesticidov prek čebel kljub njegovi vključitvi v proračun Unije za proračunski leti 2017 in 2018 še ne izvaja; |
| --- | --- |

Z.

ker se pilotni projekt o okoljskem spremljanju rabe pesticidov prek čebel kljub njegovi vključitvi v proračun Unije za proračunski leti 2017 in 2018 še ne izvaja;

| AA. | ker je eden od ciljev sedmega splošnega okoljskega akcijskega programa Unije do leta 2020, da se kemikalije proizvajajo in uporabljajo tako, da se čim bolj zmanjšajo pomembni negativni učinki na zdravje ljudi in okolje, ter ker še vedno obstaja negotovost o celotnem vplivu skupnih učinkov različnih kemikalij na zdravje ljudi in okolje; |
| --- | --- |

AA.

ker je eden od ciljev sedmega splošnega okoljskega akcijskega programa Unije do leta 2020, da se kemikalije proizvajajo in uporabljajo tako, da se čim bolj zmanjšajo pomembni negativni učinki na zdravje ljudi in okolje, ter ker še vedno obstaja negotovost o celotnem vplivu skupnih učinkov različnih kemikalij na zdravje ljudi in okolje;

| AB. | ker člen 4(3) uredbe določa, da fitofarmacevtsko sredstvo „nima takojšnjega ali zapoznelega škodljivega vpliva na zdravje ljudi... ob upoštevanju ugotovljenih kumulativnih in sinergijskih vplivov, kadar so na voljo znanstvene metode za ocenjevanje takšnih vplivov, ki jih priznava Agencija“; ker Uredba (ES) št. 396/2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora določa, da je treba „upoštevati poznane kumulativne in sinergijske učinke, ko so na voljo metode za oceno takih učinkov“; |
| --- | --- |

AB.

ker člen 4(3) uredbe določa, da fitofarmacevtsko sredstvo „nima takojšnjega ali zapoznelega škodljivega vpliva na zdravje ljudi... ob upoštevanju ugotovljenih kumulativnih in sinergijskih vplivov, kadar so na voljo znanstvene metode za ocenjevanje takšnih vplivov, ki jih priznava Agencija“; ker Uredba (ES) št. 396/2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora določa, da je treba „upoštevati poznane kumulativne in sinergijske učinke, ko so na voljo metode za oceno takih učinkov“;

| AC. | ker so take metode sedaj na voljo in ker se pričakuje, da bo EFSA pilotno oceno, ki obravnava kumulativne učinke izpostavljenosti pesticidom v hrani na živčni in ščitnični sistem ljudi, zaključila konec leta 2019; |
| --- | --- |

AC.

ker so take metode sedaj na voljo in ker se pričakuje, da bo EFSA pilotno oceno, ki obravnava kumulativne učinke izpostavljenosti pesticidom v hrani na živčni in ščitnični sistem ljudi, zaključila konec leta 2019;

| AD. | ker trenutno ne obstaja pravna obveznost za preskušanje aktivnih snovi glede njihove razvojne nevrotoksičnosti (DNT), primeri katere vključujejo nastanek avtizma, motnje pozornosti s hiperaktivnostjo (ADHD) in disleksije; ker so študije o vplivu razvojne toksičnosti in nevrotoksičnosti potrebne in ker lahko spodbudijo ad hoc študije za obravnavo posebnih pomislekov; ker EFSA v zvezi s tem razvija projekt z namenom oblikovanja alternativnih rešitev brez uporabe živali za preiskavo učinkov DNT; |
| --- | --- |

AD.

ker trenutno ne obstaja pravna obveznost za preskušanje aktivnih snovi glede njihove razvojne nevrotoksičnosti (DNT), primeri katere vključujejo nastanek avtizma, motnje pozornosti s hiperaktivnostjo (ADHD) in disleksije; ker so študije o vplivu razvojne toksičnosti in nevrotoksičnosti potrebne in ker lahko spodbudijo ad hoc študije za obravnavo posebnih pomislekov; ker EFSA v zvezi s tem razvija projekt z namenom oblikovanja alternativnih rešitev brez uporabe živali za preiskavo učinkov DNT;

| AE. | ker obstajajo pomisleki, da izvajanje uredbe v zvezi z uporabo živali v preskusih za opredelitev nevarnosti in oceno tveganja ni skladno z zahtevami po upoštevanju načel zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja iz Direktive 2010/63/EU o poskusih na živalih, saj uredbi Komisije (EU) št. 283/2013 in (EU) št. 284/2013 ter ustrezne smernice od njihovega sprejetja še niso bile posodobljene, čeprav so na voljo potrjeni alternativni testi in tehnologije; |
| --- | --- |

AE.

ker obstajajo pomisleki, da izvajanje uredbe v zvezi z uporabo živali v preskusih za opredelitev nevarnosti in oceno tveganja ni skladno z zahtevami po upoštevanju načel zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja iz Direktive 2010/63/EU o poskusih na živalih, saj uredbi Komisije (EU) št. 283/2013 in (EU) št. 284/2013 ter ustrezne smernice od njihovega sprejetja še niso bile posodobljene, čeprav so na voljo potrjeni alternativni testi in tehnologije;

| AF. | ker preskušanje z namenom ugotavljanja učinkov na zdravje ljudi vključuje uporabo živali in zato odzivanja pri človeku ne napove nujno natančno; |
| --- | --- |

AF.

ker preskušanje z namenom ugotavljanja učinkov na zdravje ljudi vključuje uporabo živali in zato odzivanja pri človeku ne napove nujno natančno;

| AG. | ker je treba pospešiti razvoj in potrjevanje novih metodologij brez uporabe živali, ki zagotavljajo informacije o temeljnih mehanizmih toksičnosti za ljudi, vključno s potmi, po katerih pride do škodljivega vpliva na ljudi; |
| --- | --- |

AG.

ker je treba pospešiti razvoj in potrjevanje novih metodologij brez uporabe živali, ki zagotavljajo informacije o temeljnih mehanizmih toksičnosti za ljudi, vključno s potmi, po katerih pride do škodljivega vpliva na ljudi;

| AH. | ker je raven zaščite zdravja ljudi in živali ter okolja glede registracije in uporabe fitofarmacevtskih sredstev pri številnih kmetijskih proizvodih iz tretjih držav nižja; ker je treba zagotoviti, da raven zaščite EU ne bo ogrožena zaradi uvoza kmetijskih proizvodov iz tretjih držav; |
| --- | --- |

AH.

ker je raven zaščite zdravja ljudi in živali ter okolja glede registracije in uporabe fitofarmacevtskih sredstev pri številnih kmetijskih proizvodih iz tretjih držav nižja; ker je treba zagotoviti, da raven zaščite EU ne bo ogrožena zaradi uvoza kmetijskih proizvodov iz tretjih držav;

| AI. | ker so v EU v prometu in uporabi nezakonito uvoženi pesticidi, ki potencialno ogrožajo javno zdravje in pomenijo nepošteno konkurenco fitofarmacevtskim sredstvom, za katera v skladu s trenutno zakonodajo EU velja postopek registracije; |
| --- | --- |

AI.

ker so v EU v prometu in uporabi nezakonito uvoženi pesticidi, ki potencialno ogrožajo javno zdravje in pomenijo nepošteno konkurenco fitofarmacevtskim sredstvom, za katera v skladu s trenutno zakonodajo EU velja postopek registracije;

Zahtevek za odobritev aktivnih snovi

| AJ. | ker so številni deležniki izrazili pomislek glede preglednosti in navzkrižja interesov v zvezi s pravico vlagateljev do izbire države članice poročevalke pri prvi vlogi zahtevka za odobritev aktivne snovi; |
| --- | --- |

AJ.

ker so številni deležniki izrazili pomislek glede preglednosti in navzkrižja interesov v zvezi s pravico vlagateljev do izbire države članice poročevalke pri prvi vlogi zahtevka za odobritev aktivne snovi;

| AK. | ker je prav take pomisleke pri deležnikih povzročilo dejstvo, da je lahko država članica poročevalka, ki ji je Komisija naložila odgovornost za obnovo poročila o oceni, ista kot tista, ki je pripravila prvotni osnutek poročila o oceni; |
| --- | --- |

AK.

ker je prav take pomisleke pri deležnikih povzročilo dejstvo, da je lahko država članica poročevalka, ki ji je Komisija naložila odgovornost za obnovo poročila o oceni, ista kot tista, ki je pripravila prvotni osnutek poročila o oceni;

| AL. | ker so od uveljavitve uredbe dalje vlagatelji za nove aktivne snovi za države članice poročevalke izbrali le 11 od 28 držav članic, kar kaže na to, da obstajajo precejšnje razlike glede strokovnosti in osebja; |
| --- | --- |

AL.

ker so od uveljavitve uredbe dalje vlagatelji za nove aktivne snovi za države članice poročevalke izbrali le 11 od 28 držav članic, kar kaže na to, da obstajajo precejšnje razlike glede strokovnosti in osebja;

| AM. | ker so Francija, Nizozemska, Nemčija in Združeno kraljestvo obravnavali približno 80 % vseh dosjejev; ker bo izstop Združenega kraljestva iz EU pomembno vplival na delovno obremenitev drugih držav članic; |
| --- | --- |

AM.

ker so Francija, Nizozemska, Nemčija in Združeno kraljestvo obravnavali približno 80 % vseh dosjejev; ker bo izstop Združenega kraljestva iz EU pomembno vplival na delovno obremenitev drugih držav članic;

| AN. | ker člen 8(1) uredbe od vlagatelja zahteva, da predloži povzetek dokumentacije, ki mora med drugim vključevati povzetke in rezultate preskusov in študij za vsako točko zahtev za podatke, vključno z oceno vseh predloženih informacij; |
| --- | --- |

AN.

ker člen 8(1) uredbe od vlagatelja zahteva, da predloži povzetek dokumentacije, ki mora med drugim vključevati povzetke in rezultate preskusov in študij za vsako točko zahtev za podatke, vključno z oceno vseh predloženih informacij;

| AO. | ker so številni deležniki izrazili pomislek v zvezi s pristopom k vrednotenju, kot je vzpostavljen z zakonom, in zlasti v zvezi s tem, kdo naj bi predložil znanstvene študije in dokaze za oceno aktivnih snovi, kdo bi moral zagotoviti strokovno pregledano znanstveno literaturo in kdo bi moral oceniti študije; |
| --- | --- |

AO.

ker so številni deležniki izrazili pomislek v zvezi s pristopom k vrednotenju, kot je vzpostavljen z zakonom, in zlasti v zvezi s tem, kdo naj bi predložil znanstvene študije in dokaze za oceno aktivnih snovi, kdo bi moral zagotoviti strokovno pregledano znanstveno literaturo in kdo bi moral oceniti študije;

| AP. | ker člen 8(5) uredbe od vlagatelja zahteva, da dokumentaciji priloži strokovno pregledano javno dostopno znanstveno literaturo o aktivnih snoveh in njihovih relevantnih metabolitih; |
| --- | --- |

AP.

ker člen 8(5) uredbe od vlagatelja zahteva, da dokumentaciji priloži strokovno pregledano javno dostopno znanstveno literaturo o aktivnih snoveh in njihovih relevantnih metabolitih;

| AQ. | ker so za nove aktivne snovi običajno na voljo le podatki študij za regulativne namene, ki jih pripravi vlagatelj; |
| --- | --- |

AQ.

ker so za nove aktivne snovi običajno na voljo le podatki študij za regulativne namene, ki jih pripravi vlagatelj;

| AR. | ker mora ocena tveganja temeljiti na vseh ustreznih razpoložljivih znanstvenih dokazih; ker strokovno pregledana javno dostopna znanstvena literatura vsebuje pomembne dodatne informacije k študijam, ki jih zagotovijo vlagatelji, pri čemer izhaja iz dobre laboratorijske prakse, ter lahko vključuje ugotovitve, ki ocenjevalce opozorijo na negativne učinke, ki se pri standardnem preskušanju ne vidijo; |
| --- | --- |

AR.

ker mora ocena tveganja temeljiti na vseh ustreznih razpoložljivih znanstvenih dokazih; ker strokovno pregledana javno dostopna znanstvena literatura vsebuje pomembne dodatne informacije k študijam, ki jih zagotovijo vlagatelji, pri čemer izhaja iz dobre laboratorijske prakse, ter lahko vključuje ugotovitve, ki ocenjevalce opozorijo na negativne učinke, ki se pri standardnem preskušanju ne vidijo;

| AS. | ker so pri OECD razvili načela dobre laboratorijske prakse, da bi zagotovili, da je bila študija opravljena v skladu s predpisi in z posebno preskusno metodo za preprečevanje goljufij; ker je EU ta načela sprejela z Direktivo 2004/10/ES, ki od držav članic zahteva, naj zagotovijo, da se v laboratorijih, ki izvajajo preskuse kemičnih proizvodov, upoštevajo načela dobre laboratorijske prakse OECD, in Direktivo 2004/9/ES, ki določa, da morajo države članice določiti organe, pristojne za inšpekcijske preglede dobre laboratorijske prakse na svojem ozemlju; |
| --- | --- |

AS.

ker so pri OECD razvili načela dobre laboratorijske prakse, da bi zagotovili, da je bila študija opravljena v skladu s predpisi in z posebno preskusno metodo za preprečevanje goljufij; ker je EU ta načela sprejela z Direktivo 2004/10/ES, ki od držav članic zahteva, naj zagotovijo, da se v laboratorijih, ki izvajajo preskuse kemičnih proizvodov, upoštevajo načela dobre laboratorijske prakse OECD, in Direktivo 2004/9/ES, ki določa, da morajo države članice določiti organe, pristojne za inšpekcijske preglede dobre laboratorijske prakse na svojem ozemlju;

| AT. | pozdravlja, da so, kot je poročala Komisija leta 2015, vse države članice prenesle direktive o dobri laboratorijski praksi in vzpostavile delujoče nacionalne programe za spremljanje dobre laboratorijske prakse; |
| --- | --- |

AT.

pozdravlja, da so, kot je poročala Komisija leta 2015, vse države članice prenesle direktive o dobri laboratorijski praksi in vzpostavile delujoče nacionalne programe za spremljanje dobre laboratorijske prakse;

| AU. | ker smernice OECD za preskušanje zagotavljajo, da so raziskave ponovljive, dosledne in enotne ter omogočajo regulatorjem, da ocenijo kakovost in ustreznost študije, zagotovijo njeno metodološko veljavnost in olajšajo vzajemno sprejemanje podatkov med državami članicami; |
| --- | --- |

AU.

ker smernice OECD za preskušanje zagotavljajo, da so raziskave ponovljive, dosledne in enotne ter omogočajo regulatorjem, da ocenijo kakovost in ustreznost študije, zagotovijo njeno metodološko veljavnost in olajšajo vzajemno sprejemanje podatkov med državami članicami;

Osnutek ocene, ki ga pripravi država članica poročevalka

| AV. | ker v skladu s členom 11(2) uredbe „država članica poročevalka opravi neodvisno, objektivno in pregledno oceno glede na trenutna znanstvena in tehnična spoznanja“; |
| --- | --- |

AV.

ker v skladu s členom 11(2) uredbe „država članica poročevalka opravi neodvisno, objektivno in pregledno oceno glede na trenutna znanstvena in tehnična spoznanja“;

| AW. | ker je bilo ugotovljeno, da države članice v vlogi držav članic poročevalk uporabljajo različne prakse pri navajanju povzetkov vlagateljev o strokovno pregledani literaturi; ker se temeljno pravilo glasi, da je treba v slehernem znanstvenem delu jasno navesti trditve drugih z uporabo navednic; |
| --- | --- |

AW.

ker je bilo ugotovljeno, da države članice v vlogi držav članic poročevalk uporabljajo različne prakse pri navajanju povzetkov vlagateljev o strokovno pregledani literaturi; ker se temeljno pravilo glasi, da je treba v slehernem znanstvenem delu jasno navesti trditve drugih z uporabo navednic;

| AX. | ker Parlament priznava razpravo o pregledu literature v poročilu o oceni tveganja o glifosatu Nemškega zveznega inštituta za oceno tveganja; ker je več deležnikov izrazilo pomisleke, da so bili pomembni elementi ocene v osnutku poročila o oceni tveganja glifosata vzeti iz vloge, ne da bi bili jasno navedeni kot sklici; |
| --- | --- |

AX.

ker Parlament priznava razpravo o pregledu literature v poročilu o oceni tveganja o glifosatu Nemškega zveznega inštituta za oceno tveganja; ker je več deležnikov izrazilo pomisleke, da so bili pomembni elementi ocene v osnutku poročila o oceni tveganja glifosata vzeti iz vloge, ne da bi bili jasno navedeni kot sklici;

Mnenje EFSA o osnutkih poročil o oceni in razvrstitvi aktivnih snovi Evropske agencije za kemikalije (ECHA)

| AY. | ker je verodostojnost sistema Unije za registracijo fitofarmacevtskih sredstev močno odvisna od zaupanja javnosti v agencijo EFSA, ki zagotavlja znanstvena mnenja, na katerih temeljijo odločitve glede varnosti hrane v Evropi; ker je omajano zaupanje javnosti v EFSA skrb zbujajoče; |
| --- | --- |

AY.

ker je verodostojnost sistema Unije za registracijo fitofarmacevtskih sredstev močno odvisna od zaupanja javnosti v agencijo EFSA, ki zagotavlja znanstvena mnenja, na katerih temeljijo odločitve glede varnosti hrane v Evropi; ker je omajano zaupanje javnosti v EFSA skrb zbujajoče;

| AZ. | ker trenutno približno dve tretjini nacionalnih strokovnjakov, ki delajo za EFSA, prihaja iz vsega šestih držav članic; |
| --- | --- |

AZ.

ker trenutno približno dve tretjini nacionalnih strokovnjakov, ki delajo za EFSA, prihaja iz vsega šestih držav članic;

| BA. | ker se v skladu z drugim pododstavkom člena 4(1) uredbe v oceni aktivne snovi najprej ugotovi, ali so izpolnjena merila za odobritev iz točk 3.6.2 do 3.6.4 in 3.7 priloge II (izločitvena merila); ker eden od teh izločitvenih meril zadeva razvrstitev snovi kot rakotvornih (kategorija 1A ali 1B) v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1272/2008; |
| --- | --- |

BA.

ker se v skladu z drugim pododstavkom člena 4(1) uredbe v oceni aktivne snovi najprej ugotovi, ali so izpolnjena merila za odobritev iz točk 3.6.2 do 3.6.4 in 3.7 priloge II (izločitvena merila); ker eden od teh izločitvenih meril zadeva razvrstitev snovi kot rakotvornih (kategorija 1A ali 1B) v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1272/2008;

| BB. | ker je Mednarodna agencija za raziskave raka (IARC) glifosat v skladu s svojo nomenklaturo (ki je enaka kot kategorija 1B Uredbe (ES) št. 1272/2008) razvrstila kot verjetno rakotvoren za ljudi (skupina 2A); ker sta evropski agenciji EFSA in ECHA, pristojni za znanstvene ocene, na katerih temeljijo odločitve EU o obvladovanju tveganja, po pregledu razpoložljivih informacij, tudi ocene IARC, ugotovili, da v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1272/2008 razvrstitev glifosata kot rakotvorne snovi ni upravičena; |
| --- | --- |

BB.

ker je Mednarodna agencija za raziskave raka (IARC) glifosat v skladu s svojo nomenklaturo (ki je enaka kot kategorija 1B Uredbe (ES) št. 1272/2008) razvrstila kot verjetno rakotvoren za ljudi (skupina 2A); ker sta evropski agenciji EFSA in ECHA, pristojni za znanstvene ocene, na katerih temeljijo odločitve EU o obvladovanju tveganja, po pregledu razpoložljivih informacij, tudi ocene IARC, ugotovili, da v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1272/2008 razvrstitev glifosata kot rakotvorne snovi ni upravičena;

| BC. | ker je IARC v skladu svojimi načeli delovanja pri svojih ugotovitvah izhajala iz objavljene literature, medtem ko sta EFSA in ECHA kot osnovo za svoje vrednotenje uporabili tudi neobjavljene študije, ki jih je predložil vlagatelj v skladu s členom 8 uredbe, poleg tega pa sta imeli dostop do relevantnih neobdelanih podatkov; |
| --- | --- |

BC.

ker je IARC v skladu svojimi načeli delovanja pri svojih ugotovitvah izhajala iz objavljene literature, medtem ko sta EFSA in ECHA kot osnovo za svoje vrednotenje uporabili tudi neobjavljene študije, ki jih je predložil vlagatelj v skladu s členom 8 uredbe, poleg tega pa sta imeli dostop do relevantnih neobdelanih podatkov;

| BD. | ker so številni drugi pristojni organi po svetu, vključno z organi ZDA, Kanade, Nove Zelandije, Avstralije in Japonske, kasneje dokončali nove ocene o glifosatu in prišli do sklepa, da ni rakotvoren; ker Agencija ZDA za varstvo okolja (EPA) še vedno pregleduje glifosat, v njenem osnutku ocene ekoloških tveganj pa je jasno navedeno, da bi ta snov lahko vplivala na ptice, sesalce ter kopenske in vodne rastline; |
| --- | --- |

BD.

ker so številni drugi pristojni organi po svetu, vključno z organi ZDA, Kanade, Nove Zelandije, Avstralije in Japonske, kasneje dokončali nove ocene o glifosatu in prišli do sklepa, da ni rakotvoren; ker Agencija ZDA za varstvo okolja (EPA) še vedno pregleduje glifosat, v njenem osnutku ocene ekoloških tveganj pa je jasno navedeno, da bi ta snov lahko vplivala na ptice, sesalce ter kopenske in vodne rastline;

| BE. | ker je primerjava 54 pesticidov, ki jo je leta 2017 po sistemih EU in IARC opravila EFSA, pokazala, da je bila v 14 primerih razvrstitev EU konzervativnejša (in s tem strožja) od razvrstitve IARC, v 11 primerih (glifosat in 10 drugih aktivnih snovi) manj in v 29 primerih enako stroga; |
| --- | --- |

BE.

ker je primerjava 54 pesticidov, ki jo je leta 2017 po sistemih EU in IARC opravila EFSA, pokazala, da je bila v 14 primerih razvrstitev EU konzervativnejša (in s tem strožja) od razvrstitve IARC, v 11 primerih (glifosat in 10 drugih aktivnih snovi) manj in v 29 primerih enako stroga;

| BF. | ker so obstajali in še vedno obstajajo pomisleki nekaterih deležnikov glede mnenj EFSA in ECHA v zvezi z njihovimi sklepi, da se glifosata ne razvrsti med rakotvorne snovi; |
| --- | --- |

BF.

ker so obstajali in še vedno obstajajo pomisleki nekaterih deležnikov glede mnenj EFSA in ECHA v zvezi z njihovimi sklepi, da se glifosata ne razvrsti med rakotvorne snovi;

| BG. | ker v posebnemu odboru žal ni bilo mogoče rešiti tega spora; |
| --- | --- |

BG.

ker v posebnemu odboru žal ni bilo mogoče rešiti tega spora;

| BH. | ker je oktobra 2017 Komisija razglasila evropsko državljansko pobudo „Prepovejmo glifosat ter obvarujmo ljudi in okolje pred strupenimi pesticidi“ za dopustno; ker je več kot milijon državljanov pozvalo Komisijo, naj državam članicam predlaga uvedbo prepovedi uporabe glifosata, reformo postopka odobritve za pesticide in določitev obveznih ciljev za zmanjšanje uporabe pesticidov na ravni EU; |
| --- | --- |

BH.

ker je oktobra 2017 Komisija razglasila evropsko državljansko pobudo „Prepovejmo glifosat ter obvarujmo ljudi in okolje pred strupenimi pesticidi“ za dopustno; ker je več kot milijon državljanov pozvalo Komisijo, naj državam članicam predlaga uvedbo prepovedi uporabe glifosata, reformo postopka odobritve za pesticide in določitev obveznih ciljev za zmanjšanje uporabe pesticidov na ravni EU;

| BI. | ker so tako imenovani dokumenti o primeru Monsanto in nedavna sodba vrhovnega sodišča v zvezni državi Kalifornija v zadevi Dewayne Johnson proti Monsanto (CGC-16–550128) in naknadna pritožba vzbudili pomisleke glede neodvisnosti in nasprotja interesov v postopku ocenjevanja glifosata; |
| --- | --- |

BI.

ker so tako imenovani dokumenti o primeru Monsanto in nedavna sodba vrhovnega sodišča v zvezni državi Kalifornija v zadevi Dewayne Johnson proti Monsanto (CGC-16–550128) in naknadna pritožba vzbudili pomisleke glede neodvisnosti in nasprotja interesov v postopku ocenjevanja glifosata;

Odobritev aktivnih snovi s strani Komisije

| BJ. | ker uredba določa šestmesečni rok za Komisijo (ki začne teči od ugotovitev EFSA), da predstavi osnutek uredbe; |
| --- | --- |

BJ.

ker uredba določa šestmesečni rok za Komisijo (ki začne teči od ugotovitev EFSA), da predstavi osnutek uredbe;

| BK. | ker odločitev o podaljšanju odobritve glifosata ni vsebovala pravno zavezujočih ukrepov za zmanjšanje tveganja na ravni Unije, ker se je Komisija odločila sprejeti posebno priporočilo v okviru pogojev za odobritev, in sicer da morajo države članice pri podeljevanju registracij za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo glifosat, posebno pozornost nameniti tveganju za kopenske vretenčarje; ker je bilo pri skoraj vseh oblikah uporabe glifosata ugotovljeno visoko dolgoročno tveganje za neciljne kopenske vretenčarje, vključno s sesalci in pticami; |
| --- | --- |

BK.

ker odločitev o podaljšanju odobritve glifosata ni vsebovala pravno zavezujočih ukrepov za zmanjšanje tveganja na ravni Unije, ker se je Komisija odločila sprejeti posebno priporočilo v okviru pogojev za odobritev, in sicer da morajo države članice pri podeljevanju registracij za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo glifosat, posebno pozornost nameniti tveganju za kopenske vretenčarje; ker je bilo pri skoraj vseh oblikah uporabe glifosata ugotovljeno visoko dolgoročno tveganje za neciljne kopenske vretenčarje, vključno s sesalci in pticami;

| BL. | ker je ECHA zaključila, da glifosat resno poškoduje oči in je strupen za vodne organizme, njegovi učinki pa so dolgotrajni; |
| --- | --- |

BL.

ker je ECHA zaključila, da glifosat resno poškoduje oči in je strupen za vodne organizme, njegovi učinki pa so dolgotrajni;

| BM. | ker ni jasno, pod katerimi pogoji Komisija in države članice štejejo, da je tveganje nesprejemljivo za okolje; |
| --- | --- |

BM.

ker ni jasno, pod katerimi pogoji Komisija in države članice štejejo, da je tveganje nesprejemljivo za okolje;

| BN. | ker je dejstvo, da Komisija ob podpori držav članic odobri aktivne snovi, za katere je EFSA ugotovila, da pomenijo visoko tveganje za okolje in biotsko raznovrstnost, zaskrbljujoče, saj fitofarmacevtsko sredstvo v skladu s členom 4(3)(e) uredbe ne bi smelo imeti nobenega nesprejemljivega vpliva na okolje; |
| --- | --- |

BN.

ker je dejstvo, da Komisija ob podpori držav članic odobri aktivne snovi, za katere je EFSA ugotovila, da pomenijo visoko tveganje za okolje in biotsko raznovrstnost, zaskrbljujoče, saj fitofarmacevtsko sredstvo v skladu s členom 4(3)(e) uredbe ne bi smelo imeti nobenega nesprejemljivega vpliva na okolje;

| BO. | ker je evropska varuhinja človekovih pravic v sklepu v zadevi 12/2013/MDC z dne 18. februarja 2016 navedla, da predložitev potrditvenih informacij ne bi smela vplivati na zahteve za podatke, ki so obstajale v času oddaje vloge v zvezi z oceno tveganj za zdravje, in za katere so bila na voljo ustrezni usmerjevalni dokumenti; |
| --- | --- |

BO.

ker je evropska varuhinja človekovih pravic v sklepu v zadevi 12/2013/MDC z dne 18. februarja 2016 navedla, da predložitev potrditvenih informacij ne bi smela vplivati na zahteve za podatke, ki so obstajale v času oddaje vloge v zvezi z oceno tveganj za zdravje, in za katere so bila na voljo ustrezni usmerjevalni dokumenti;

| BP. | ker za potrditvene podatke načeloma ne velja enak znanstveni nadzor ali enaka znanstvena ocena kot za podatke, predložene v izvirni vlogi, saj niso predmet sistematičnega strokovnega pregleda EFSA; ker je evropska varuhinja človekovih pravic v sklepu iz leta 2016 Komisijo pozvala, naj razmisli o tem, ali naj bo odslej za vse potrditvene informacije potreben sistematičen strokovni pregled EFSA in ali naj se ustrezno spremenijo usmerjevalni dokumenti; |
| --- | --- |

BP.

ker za potrditvene podatke načeloma ne velja enak znanstveni nadzor ali enaka znanstvena ocena kot za podatke, predložene v izvirni vlogi, saj niso predmet sistematičnega strokovnega pregleda EFSA; ker je evropska varuhinja človekovih pravic v sklepu iz leta 2016 Komisijo pozvala, naj razmisli o tem, ali naj bo odslej za vse potrditvene informacije potreben sistematičen strokovni pregled EFSA in ali naj se ustrezno spremenijo usmerjevalni dokumenti;

| BQ. | ker je na podlagi poročila o spremljanju, ki ga je Komisija predložila februarja 2018 v zvezi z desetimi aktivnimi snovmi, preučenimi v okviru preiskave varuha človekovih pravic, postopek s potrditvenimi podatki privedel do tega, da je bil čas prisotnosti na trgu dveh aktivnih snovi, haloksifopa-P in malationa, ki bi bil sicer omejeni, podaljšan; |
| --- | --- |

BQ.

ker je na podlagi poročila o spremljanju, ki ga je Komisija predložila februarja 2018 v zvezi z desetimi aktivnimi snovmi, preučenimi v okviru preiskave varuha človekovih pravic, postopek s potrditvenimi podatki privedel do tega, da je bil čas prisotnosti na trgu dveh aktivnih snovi, haloksifopa-P in malationa, ki bi bil sicer omejeni, podaljšan;

| BR. | ker v primeru bioloških pesticidov z majhnim tveganjem do vrzeli v podatkih prihaja predvsem zato, ker so zahteve za podatke oblikovane za kemična fitofarmacevtska sredstva in so tako neprimerne za biološke pesticide z majhnim tveganjem; |
| --- | --- |

BR.

ker v primeru bioloških pesticidov z majhnim tveganjem do vrzeli v podatkih prihaja predvsem zato, ker so zahteve za podatke oblikovane za kemična fitofarmacevtska sredstva in so tako neprimerne za biološke pesticide z majhnim tveganjem;

| BS. | ker kljub tveganjem, ki jih je ugotovila EFSA v sklepih o aktivnih snoveh, Komisija sprejetje ukrepov za zmanjšanje tveganja pogosto prepušča državam članicam, ne glede na to, da ji uredba dopušča uvedbo na ravni EU; ker je evropska varuhinja človekovih pravic ta pristop v svoji odločitvi v zadevi 12/2013/MDC obsodila; |
| --- | --- |

BS.

ker kljub tveganjem, ki jih je ugotovila EFSA v sklepih o aktivnih snoveh, Komisija sprejetje ukrepov za zmanjšanje tveganja pogosto prepušča državam članicam, ne glede na to, da ji uredba dopušča uvedbo na ravni EU; ker je evropska varuhinja človekovih pravic ta pristop v svoji odločitvi v zadevi 12/2013/MDC obsodila;

| BT. | ker je primerno, da države članice odločajo o ukrepih za obvladovanje tveganja v zvezi s težavami, ki so specifične za njihov položaj; |
| --- | --- |

BT.

ker je primerno, da države članice odločajo o ukrepih za obvladovanje tveganja v zvezi s težavami, ki so specifične za njihov položaj;

| BU. | ker primanjkuje fitofarmacevtskih sredstev z majhnim tveganjem; ker je bilo od skoraj 500 snovi, ki so na voljo na trgu EU, le deset snovi odobrenih kot fitofarmacevtska sredstva z majhnim tveganjem; ker pomanjkanje razpoložljivosti fitofarmacevtskih sredstev z majhnim tveganjem otežuje izvajanje in razvoj integriranega varstva rastlin; ker je to pomanjkanje razpoložljivosti posledica dolgotrajnega postopka ocenjevanja, odobritve in registracije; |
| --- | --- |

BU.

ker primanjkuje fitofarmacevtskih sredstev z majhnim tveganjem; ker je bilo od skoraj 500 snovi, ki so na voljo na trgu EU, le deset snovi odobrenih kot fitofarmacevtska sredstva z majhnim tveganjem; ker pomanjkanje razpoložljivosti fitofarmacevtskih sredstev z majhnim tveganjem otežuje izvajanje in razvoj integriranega varstva rastlin; ker je to pomanjkanje razpoložljivosti posledica dolgotrajnega postopka ocenjevanja, odobritve in registracije;

| BV. | ker je danes za natančno spremljanje in odstranjevanje plevela ali škodljivcev v zgodnji fazi mogoče uporabiti napredne tehnike, kot sta precizno kmetovanje in robotika; ker so te napredne tehnike v Evropski uniji še vedno slabo razvite ter potrebujejo podporo Evropske unije in držav članic; |
| --- | --- |

BV.

ker je danes za natančno spremljanje in odstranjevanje plevela ali škodljivcev v zgodnji fazi mogoče uporabiti napredne tehnike, kot sta precizno kmetovanje in robotika; ker so te napredne tehnike v Evropski uniji še vedno slabo razvite ter potrebujejo podporo Evropske unije in držav članic;

Registracija fitofarmacevtskih sredstev v državah članicah

| BW. | ker bi morala biti fitofarmacevtska sredstva pred registracijo temeljito ocenjena v skladu s sprotnim znanstvenim in tehničnim znanjem; ker pomanjkanje osebja in/ali sredstev lahko povzroči pretirano zanašanje na oceno, izvedeno za odobritev aktivnih snovi v okviru odločitev za fitofarmacevtska sredstva; |
| --- | --- |

BW.

ker bi morala biti fitofarmacevtska sredstva pred registracijo temeljito ocenjena v skladu s sprotnim znanstvenim in tehničnim znanjem; ker pomanjkanje osebja in/ali sredstev lahko povzroči pretirano zanašanje na oceno, izvedeno za odobritev aktivnih snovi v okviru odločitev za fitofarmacevtska sredstva;

| BX. | ker bi bilo treba pri postopku registracije fitofarmacevtskih sredstev, zlasti zahtev za podatke o ocenah tveganja, upoštevati dejansko uporabo fitofarmacevtskih sredstev; |
| --- | --- |

BX.

ker bi bilo treba pri postopku registracije fitofarmacevtskih sredstev, zlasti zahtev za podatke o ocenah tveganja, upoštevati dejansko uporabo fitofarmacevtskih sredstev;

| BY. | ker je treba pri izdaji registracij za fitofarmacevtska sredstva posebno pozornost še naprej namenjati tveganju za „ranljive skupine“; ker so v uredbi ranljive skupine opredeljene kot osebe, za katere je pri ocenjevanju akutnih in kroničnih učinkov fitofarmacevtskih sredstev na zdravje potrebna posebna obravnava; ker so to med drugim nosečnice in doječe matere, nerojeni otroki, dojenčki in otroci, ostareli ter delavci in prebivalci, ki so dolgoročno izpostavljeni visokim koncentracijam pesticidov; |
| --- | --- |

BY.

ker je treba pri izdaji registracij za fitofarmacevtska sredstva posebno pozornost še naprej namenjati tveganju za „ranljive skupine“; ker so v uredbi ranljive skupine opredeljene kot osebe, za katere je pri ocenjevanju akutnih in kroničnih učinkov fitofarmacevtskih sredstev na zdravje potrebna posebna obravnava; ker so to med drugim nosečnice in doječe matere, nerojeni otroki, dojenčki in otroci, ostareli ter delavci in prebivalci, ki so dolgoročno izpostavljeni visokim koncentracijam pesticidov;

| BZ. | ker člen 25 uredbe zahteva, da za varovala in sinergiste velja isti postopek odobritve kot za aktivne snovi, da bi bili uvrščeni na pozitivni seznam; ker Komisija še ni odobrila nobenih varoval ali sinergistov; |
| --- | --- |

BZ.

ker člen 25 uredbe zahteva, da za varovala in sinergiste velja isti postopek odobritve kot za aktivne snovi, da bi bili uvrščeni na pozitivni seznam; ker Komisija še ni odobrila nobenih varoval ali sinergistov;

| CA. | ker člen 27 uredbe od Komisije zahteva, da v prilogo III vključi negativni seznam nesprejemljivih dodatkov; ker Komisija še ni sprejela negativnega seznama dodatkov, vendar pa je navedla, da namerava to storiti do konca leta 2018; ker je glede na učinek teh snovi zamuda nesprejemljiva; ker so nekatere države članice zaradi neobstoja seznama na ravni Unije razvile lastne negativne sezname dodatkov; |
| --- | --- |

CA.

ker člen 27 uredbe od Komisije zahteva, da v prilogo III vključi negativni seznam nesprejemljivih dodatkov; ker Komisija še ni sprejela negativnega seznama dodatkov, vendar pa je navedla, da namerava to storiti do konca leta 2018; ker je glede na učinek teh snovi zamuda nesprejemljiva; ker so nekatere države članice zaradi neobstoja seznama na ravni Unije razvile lastne negativne sezname dodatkov;

| CB. | ker je zaradi neobstoja takih seznamov EU temeljita ocena tveganja fitofarmacevtskih sredstev težja; |
| --- | --- |

CB.

ker je zaradi neobstoja takih seznamov EU temeljita ocena tveganja fitofarmacevtskih sredstev težja;

| CC. | ker je bil izražen pomislek v zvezi s sistemom registracije po območjih, zlasti v zvezi z zamudami v postopku in rednih popolnih ali delnih ponovnih ocenah vlog v okviru vzajemnega priznavanja, do katerih prihaja zaradi različnih nacionalnih zahtev modelov vrednotenja držav članic na istem območju; ker je bil namen postopka vzajemnega priznavanja med državami članicami poenostaviti postopke in povečati zaupanje med njimi; ker se uporaba postopka vzajemnega priznavanja šteje za pomembno orodje za povečanje delitve dela in zagotavljanje skladnosti z roki ob hkratnem zagotavljanju optimalne zaščite in je pomembna za delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

CC.

ker je bil izražen pomislek v zvezi s sistemom registracije po območjih, zlasti v zvezi z zamudami v postopku in rednih popolnih ali delnih ponovnih ocenah vlog v okviru vzajemnega priznavanja, do katerih prihaja zaradi različnih nacionalnih zahtev modelov vrednotenja držav članic na istem območju; ker je bil namen postopka vzajemnega priznavanja med državami članicami poenostaviti postopke in povečati zaupanje med njimi; ker se uporaba postopka vzajemnega priznavanja šteje za pomembno orodje za povečanje delitve dela in zagotavljanje skladnosti z roki ob hkratnem zagotavljanju optimalne zaščite in je pomembna za delovanje notranjega trga;

| CD. | ker Komisija poskuša oblikovati sistem IT za obravnavo vlog za registracijo fitofarmacevtskih sredstev, ki bo dostopen javnosti in bo olajšal sistem vzajemnega priznavanja; |
| --- | --- |

CD.

ker Komisija poskuša oblikovati sistem IT za obravnavo vlog za registracijo fitofarmacevtskih sredstev, ki bo dostopen javnosti in bo olajšal sistem vzajemnega priznavanja;

| CE. | ker trenutno ni pregleda nad vsemi fitofarmacevtskimi sredstvi, registriranimi v EU, saj države članice niso dolžne sistematično obveščati Komisije o svojih odločitvah glede registracije; |
| --- | --- |

CE.

ker trenutno ni pregleda nad vsemi fitofarmacevtskimi sredstvi, registriranimi v EU, saj države članice niso dolžne sistematično obveščati Komisije o svojih odločitvah glede registracije;

| CF. | ker Uredba Komisije (EU) št. 283/2013 zahteva izvedbo študij o dolgoročni toksičnosti; ker Uredba Komisije (EU) št. 284/2013 trenutno zahteva izvedbo toksikoloških študij o izpostavljenosti izvajalcev, drugih navzočih oseb in prebivalcev, pa tudi o izpostavljenosti delavcev, več študij o dolgoročni in kronični toksičnosti za živali ter o končnem stanju in obnašanju v tleh, vodi in zraku, vključno s potjo in razgradnjo v zraku ter prenosom po zraku, ne pa o dolgoročni toksičnosti fitofarmacevtskih sredstev; |
| --- | --- |

CF.

ker Uredba Komisije (EU) št. 283/2013 zahteva izvedbo študij o dolgoročni toksičnosti; ker Uredba Komisije (EU) št. 284/2013 trenutno zahteva izvedbo toksikoloških študij o izpostavljenosti izvajalcev, drugih navzočih oseb in prebivalcev, pa tudi o izpostavljenosti delavcev, več študij o dolgoročni in kronični toksičnosti za živali ter o končnem stanju in obnašanju v tleh, vodi in zraku, vključno s potjo in razgradnjo v zraku ter prenosom po zraku, ne pa o dolgoročni toksičnosti fitofarmacevtskih sredstev;

| CG. | ker države članice poskušajo vzpostaviti primerjalno oceno fitofarmacevtskih sredstev z morebitnimi nadomestnimi snovmi; ker je cilj tovrstne izdelke nadomestiti z varnejšimi fitofarmacevtskimi sredstvi in nekemičnimi metodami, kot so opredeljene v Direktivi 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (29); |
| --- | --- |

CG.

ker države članice poskušajo vzpostaviti primerjalno oceno fitofarmacevtskih sredstev z morebitnimi nadomestnimi snovmi; ker je cilj tovrstne izdelke nadomestiti z varnejšimi fitofarmacevtskimi sredstvi in nekemičnimi metodami, kot so opredeljene v Direktivi 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (29);

| CH. | ker je bil v nedavnih poročilih poudarjen upad biotske raznovrstnosti ptic in žuželk, zlasti čebel in drugih opraševalcev; ker je bil v zadnjih 27 letih ugotovljen več kot 75-odstotni upad celotne biomase letečih žuželk v zavarovanih območjih (30); ker bi lahko bila kmetijska intenzifikacija (npr. uporaba pesticidov, celoletna obdelava tal, povečana uporaba gnojil in pogostost agronomskih ukrepov), ki ni bila vključena v to analizo, prepričljiv vzrok za navedeni upad; ker se intenzifikacija kmetijstva povezuje s splošnim upadanjem biotske raznovrstnosti rastlin, žuželk, ptic in drugih vrst; ker so biotska raznovrstnost in stabilni ekosistemi, predvsem čebele in druge žuželke opraševalke, temeljnega pomena za zagotavljanje zdravega in trajnostnega kmetijskega sektorja; |
| --- | --- |

CH.

ker je bil v nedavnih poročilih poudarjen upad biotske raznovrstnosti ptic in žuželk, zlasti čebel in drugih opraševalcev; ker je bil v zadnjih 27 letih ugotovljen več kot 75-odstotni upad celotne biomase letečih žuželk v zavarovanih območjih (30); ker bi lahko bila kmetijska intenzifikacija (npr. uporaba pesticidov, celoletna obdelava tal, povečana uporaba gnojil in pogostost agronomskih ukrepov), ki ni bila vključena v to analizo, prepričljiv vzrok za navedeni upad; ker se intenzifikacija kmetijstva povezuje s splošnim upadanjem biotske raznovrstnosti rastlin, žuželk, ptic in drugih vrst; ker so biotska raznovrstnost in stabilni ekosistemi, predvsem čebele in druge žuželke opraševalke, temeljnega pomena za zagotavljanje zdravega in trajnostnega kmetijskega sektorja;

| CI. | ker je prepoved vse uporabe treh neonikotinoidov na prostem (imidakloprid, klotianidin in tiametoksam) dobrodošla; ker neupravičeno odstopanje po členu 53 ne bi smelo ogroziti teh prepovedi; |
| --- | --- |

CI.

ker je prepoved vse uporabe treh neonikotinoidov na prostem (imidakloprid, klotianidin in tiametoksam) dobrodošla; ker neupravičeno odstopanje po členu 53 ne bi smelo ogroziti teh prepovedi;

| CJ. | ker bi bilo treba druge sistemske fitofarmacevtska sredstva čim bolj omejiti, tudi za obdelavo semen, če predstavljajo nevarnost za zdravje ljudi in okolje; |
| --- | --- |

CJ.

ker bi bilo treba druge sistemske fitofarmacevtska sredstva čim bolj omejiti, tudi za obdelavo semen, če predstavljajo nevarnost za zdravje ljudi in okolje;

| CK. | ker v EU naraščajo uporaba in ugotovljeni primeri nujnih registracij, dovoljenih po členu 53(2) uredbe; ker nekatere države članice uporabljajo člen 53 veliko pogosteje kot druge; ker je EFSA pri nedavnem vrednotenju nujnih registracij treh neonikotinoidov ugotovila, da so bile v nekaterih primerih te registracije skladne z zakonodajnimi določbami, medtem ko v drugih primerih ti pogoji niso bili izpolnjeni; |
| --- | --- |

CK.

ker v EU naraščajo uporaba in ugotovljeni primeri nujnih registracij, dovoljenih po členu 53(2) uredbe; ker nekatere države članice uporabljajo člen 53 veliko pogosteje kot druge; ker je EFSA pri nedavnem vrednotenju nujnih registracij treh neonikotinoidov ugotovila, da so bile v nekaterih primerih te registracije skladne z zakonodajnimi določbami, medtem ko v drugih primerih ti pogoji niso bili izpolnjeni;

| CL. | ker bi lahko tudi sistematične zamude pri odobritvah privedle do vse večje uporabe nujnih dovoljenj; ker uporaba odstopanj iz člena 53 za uporabe v manjši meri za obravnavanje posebnih razmer, ki niso izredne, ni izvedljiva ali ustrezna; ker bi morala EFSA preučiti učinek nadomestitve in razpoložljivost nekemičnih metod; |
| --- | --- |

CL.

ker bi lahko tudi sistematične zamude pri odobritvah privedle do vse večje uporabe nujnih dovoljenj; ker uporaba odstopanj iz člena 53 za uporabe v manjši meri za obravnavanje posebnih razmer, ki niso izredne, ni izvedljiva ali ustrezna; ker bi morala EFSA preučiti učinek nadomestitve in razpoložljivost nekemičnih metod;

| CM. | ker je treba posebno pozornost in podporo treba nameniti fitofarmacevtskim sredstvom za manjše uporabe, saj je trenutno malo ekonomskih spodbud za podjetja, da bi razvijala taka sredstva; |
| --- | --- |

CM.

ker je treba posebno pozornost in podporo treba nameniti fitofarmacevtskim sredstvom za manjše uporabe, saj je trenutno malo ekonomskih spodbud za podjetja, da bi razvijala taka sredstva;

| CN. | ker je od začetka veljavnosti uredbe Komisija le enkrat uporabila možnost, da EFSA prosi za mnenje v skladu s členom 53(2) uredbe; |
| --- | --- |

CN.

ker je od začetka veljavnosti uredbe Komisija le enkrat uporabila možnost, da EFSA prosi za mnenje v skladu s členom 53(2) uredbe;

Splošne ugotovitve

| 1. | meni, da je treba uredbo in njeno izvajanje izboljšati ne glede na to, da ima EU enega najstrožjih sistemov na svetu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je seznanjen, da Komisija ocenjuje uredbo v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT); |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja pomen zagotavljanja neodvisne, objektivne in pregledne znanstvene ocene aktivnih snovi in fitofarmacevtskih sredstev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj namenijo dovolj sredstev in ustrezno strokovno znanje za oceno aktivnih snovi in fitofarmacevtskih sredstev in zagotovijo neodvisno, nepristransko in pregledno oceno ob upoštevanju najnovejših znanstvenih in tehničnih dognanj; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo celovito in enotno uporabo meril za izključitev na podlagi nevarnosti za aktivne snovi, ki so mutagene, rakotvorne ali strupene za razmnoževanje ali imajo lastnosti endokrinih motilcev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj v vlogi upravljavcev tveganja ustrezno uporabijo previdnostno načelo, ko bo po oceni razpoložljivih informacij ugotovljena možnost škodljivih učinkov na zdravje, vendar še vedno obstaja znanstvena negotovost, in sicer s sprejetjem začasnih ukrepov za obvladovanje tveganja, ki so potrebni za zagotovitev visoke ravni varovanja zdravja ljudi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj sistematično poroča o načinu upoštevanja tega načela in sprejemanja odločitev o obvladovanju tveganja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja priporočilo mehanizma znanstvenih nasvetov, naj Komisija olajša širšo razpravo v družbi, da bi se vzpostavila skupna vizija celotne EU o trajnostni proizvodnji hrane, vključno z vlogo, ki jo v njej igrajo fitofarmacevtska sredstva; meni, da bi bilo treba pri takih razmislekih med drugimi dejavniki upoštevati cenovno razpoložljivost in dostopnost hrane za potrošnike, prihodke, konkurenčnost in dolgoročno preživetje kmetijske proizvodnje, podnebne spremembe, kratkoročna in dolgoročna tveganja in koristi za zdravje ljudi in živali ter okolje, povezane z različnimi scenariji uporabe fitofarmacevtskih sredstev, vključno z integriranim varstvom rastlin in scenarijem neuporabe; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da bi bilo treba v sistemu EU večjo pozornost nameniti razširjeni in profilaktični uporabi fitofarmacevtskih sredstev, kadar je ta neprimerna, ter učinkom teh sredstev na zdravje ljudi in živali ter okolje, pa tudi izgradnji odpornosti v ciljnem organizmu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je pomembno v celoti izvajati Direktivo 2009/128/ES, saj je povezana s sistemom registracij, zlasti z določbami v zvezi z integriranim varstvom rastlin in ustreznim usposabljanjem kmetov; poudarja, da se za dodatne podrobnosti lahko sklicujemo na tekoče delo, Parlamenta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo skladnost namena med odobritvijo aktivnih snovi in registracijo fitofarmacevtskih sredstev v skladu s to uredbo in namenom Direktive 2009/128/ES; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj prenehajo odobravati aktivne snovi ali fitofarmacevtska sredstva za izsuševanje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj ne dovolijo več uporabe fitofarmacevtskih sredstev na območjih, ki jih uporabljajo širša javnost ali ranljive skupine, kot so opredeljene v členu 12(a) Direktive 2009/128/ES; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj v uredbo uvede posebne ukrepe za dejansko zaščito ranljivih skupin, da se nemudoma in brez odstopanja odpravi uporaba pesticidov na dolge razdalje v bližini šol, otroških vrtcev, igrišč, bolnišnic, porodnišnic in oskrbnih domov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo statistični podatki o prodaji pesticidov javno dostopni, in sicer po aktivnih snoveh in po državah članicah, ter da se statistični podatki o uporabi pesticidov nadalje izboljšajo za ustrezno obveščanje v okviru okoljske ocene tveganja in primerjalne ocene na podlagi uredbe; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva k vzpostavitvi učinkovitega sistema nadzora po odobritvi za trg za sistematično spremljanje dejanskih vplivov uporabe fitofarmacevtskih sredstev na zdravje ljudi in živali in celotno okolje, tudi dolgoročno; poudarja, da mora nadzor fitofarmacevtskih sredstev po njihovi odobritvi za trg zagotavljati učinkovito zbiranje podatkov in komunikacijo med vsemi deležniki, poleg tega mora biti tudi pregleden in javno dostopen; poziva agenciji EFSA in ECHA, naj na tem področju razvijeta harmonizirane smernice za učinkovit nadzor po odobritvi za trg; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj razvije vseevropsko standardizirano platformo ali podatkovno zbirko, da bi podprla izmenjavo podatkov spremljanja po dajanju na trg, in meni, da se pri odločitvah o registraciji uporabijo podatki o spremljanju po dajanju na trg in drugi razpoložljivi podatki spremljanju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj pospeši izvajanje pilotnega projekta o okoljskem spremljanju uporabe pesticidov prek medonosnih čebel, ki bo med drugim omogočil oceno izvajanja zakonodaje EU, kar zadeva uporabo in registracijo pesticidov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj izvede epidemiološko študijo o dejanskih vplivih fitofarmacevtskih sredstev na zdravje ljudi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj še naprej razvija in izvaja pristope za obravnavo učinkov kombinacij kemikalij s spodbujanjem celovite in usklajene ocene vse ustrezne zakonodaje EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja stalen projekt EFSA za modeliranje učinkov DNT, vendar meni, da to ni dovolj, dokler obstaja zakonska zahteva za oceno aktivnih snovi in drugih pesticidnih sestavin glede učinkov DNT, ki je del postopka registracije; zato poziva Komisijo, naj oceni možnosti, s katerimi bi zagotovila, da se aktivne snovi in druge sestavine fitofarmacevtskih sredstev ocenijo glede na učinke DNT, pri tem pa naj v celoti upoštevajo zanesljive metode mehaničnega ocenjevanja nevarnosti za DNT brez uporabe živali, ki so usmerjene v človeka; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da je bistvenega pomena, da se v Uniji še naprej razvijajo raziskave in inovacije, zato poziva, naj se v okviru programa Obzorje Evropa, drugih finančnih instrumentov Unije in držav članic zagotovijo zadostna sredstva za spodbujanje:






  (a) | neodvisnih raziskav o vplivih uporabe fitofarmacevtskih sredstev na zdravje ljudi in živali, okolje in kmetijsko proizvodnjo; |
| --- | --- | --- |

22.

(a)

neodvisnih raziskav o vplivih uporabe fitofarmacevtskih sredstev na zdravje ljudi in živali, okolje in kmetijsko proizvodnjo;

| (b) | raziskav alternativ za fitofarmacevtska sredstva, vključno z nekemičnimi metodami in pesticidi z majhnim tveganjem, da bi kmetom predstavili nove rešitve za trajnostno kmetijstvo ter raziskave o ekoloških in preciznih tehnikah kmetovanja, da bi čim bolj zmanjšali zunanje vnos in čim bolj učinkovito izvajali nadzor škodljivcev; |
| --- | --- |

(b)

raziskav alternativ za fitofarmacevtska sredstva, vključno z nekemičnimi metodami in pesticidi z majhnim tveganjem, da bi kmetom predstavili nove rešitve za trajnostno kmetijstvo ter raziskave o ekoloških in preciznih tehnikah kmetovanja, da bi čim bolj zmanjšali zunanje vnos in čim bolj učinkovito izvajali nadzor škodljivcev;

| 23. | poziva Komisijo, naj preuči pomen regulativnega okvira, ki spodbuja inovacije in raziskave, da bi razvili boljše in varnejše fitofarmacevtska sredstva in alternative; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja, da je dostop do varnih in učinkovitih fitofarmacevtskih sredstev ključen, da se kmetom omogoči preprečevanje naravno pristojnih onesnaževal, ki se prenašajo s hrano, kot so rakotvorni mikotoksini, ki ogrožajo varnost naše hrane; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja, da so posevki ter talne in podnebne razmere v državah članicah, zlasti pa v najbolj oddaljenih regijah Evropske unije, zelo raznoliki in posebni; poziva, naj se te razlike upoštevajo v postopkih registracije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva EFSA in Komisijo, naj izboljšata obveščanje o tveganju, da bi seznanili javnost na ustrezen in razumljiv način; meni, da je treba izboljšati splošno poznavanje nevarnosti in tveganj, sprejemljivih in nesprejemljivih nevarnosti in tveganj ter ozaveščenost o stopnji upoštevanja mejnih vrednosti ostankov po vsej Evropi, uporabnike pa obveščati o morebitnih ukrepih za zmanjšanje tveganja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva k celovitemu izvajanju načel zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva k uporabi preskusov in tehnologij, ki ne vključujejo živali, pri preskušanju aktivnih snovi, varoval, sinergistov, drugih dodatkov in formulacij izdelkov ter ocene kumulativnih in mešanih učinkov aktivnih snovi in fitofarmacevtskih sredstev, kadar koli so na voljo takšni preskusi in tehnologije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva, da se uredbi Komisije (EU) št. 283/2013 in (EU) št. 284/2013 posodobita vsakič, ko so na voljo potrjeni alternativni testi in tehnologije; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj vključi znanstveni in tehnološki razvoj za nove metode pristopa v regulativni znanosti, da bi se izboljšala predvidljivost predpisanega preskušanja in nadomestila uporaba živali; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj prouči možnosti, da bi se lahko zahtevalo pošiljanje ustreznih podatkov o ljudeh, na primer podatkov, ustvarjenih med kliničnim preskušanjem, ki se izvaja med preskušanjem zdravil, v odprtokodno zbirko podatkov, predvideno v pozivu ECHA/EFSA k oddaji ponudb, tako da bi se podatki o ljudeh lahko uporabljali za vrednotenje metodologij, ki ne vključujejo testiranja na živalih in so v fazi razvoja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo učinkovit nadzor kmetijskih proizvodov, uvoženih iz tretjih držav, da bi zagotovili visoko raven varstva in enake konkurenčne pogoje za evropsko proizvodnjo hrane; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice in Komisijo, naj si še bolj prizadevajo za zaustavitev trgovine z nezakonitimi fitofarmacevtskimi sredstvi, saj ta sredstva ogrožajo cilje zakonodaje Unije na tem področju; |
| --- | --- |

33.

Vloga za odobritev aktivnih snovi

| 34. | poziva Komisijo, naj predlaga spremembo uredbe, tako da bo Komisija na podlagi meril pooblaščena za sprejetje delovnega programa glede imenovanja države članice poročevalke za vloge za odobritve na podlagi meril za neodvisno, objektivno in pregledno oceno: strokovnega znanja, sredstev, neobstoja navzkrižja interesov, pomena za izdelek, tehnično zmogljivost in sposobnost doseganja znanstveno podkrepljenih in zanesljivih rezultatov, skupaj s celovitim postopkom strokovnega pregleda in posvetovanjem z deležniki, podobno kot pri sistemu ponovne odobritve aktivnih snovi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj vrednotenje vlog za obnovitev dovoljenja naloži drugi državi članici od tiste, ki je bila zadolžena za predhodno vrednotenje, če je mogoče zagotoviti potrebno raven strokovnega znanja in sredstev; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da lahko države članice poročevalke postanejo le tiste države članice, ki lahko jamčijo za visokokakovostni postopek ocenjevanja in imajo učinkovite postopke za ocenjevanje nasprotij interesov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva EFSA, naj opravi oceno nacionalnih referenčnih laboratorijev pristojnih organov držav članic poročevalk, da bi zagotovila enako raven strokovnega znanja za osnutek poročila o oceni države članice poročevalke; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nadalje poziva države članice, da odgovorno izvedejo revizijo laboratorijev, potrjenih za dobro laboratorijsko prakso, in poziva Komisijo, naj vzpostavi sistem potrjevanja za revizije držav članic, ki ga bo vodila sama; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je seznanjen s predlogom Komisije o preglednosti in trajnosti ocene tveganja EU v prehranski verigi in zato pozdravlja priložnost za izboljšanje sedanjega stanja v zvezi s tem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da je pomembno, da se od vlagateljev zahteva, naj v javnem registru in pred začetkom študij registrirajo vse študije za regulativne namene, ki se bodo izvajale, in da se omogoči obdobje za predložitev pripomb, v katerem lahko deležniki zagotovijo obstoječe podatke za zagotovitev, da se upoštevajo vse ustrezne informacije; poudarja, da določbe v zvezi z javnimi registri prav tako vsebujejo registracijo potrjenih laboratorijev o podatkih, kdaj se je začela in zaključila študija, ter objavo kontrolnih podatkov, ki jih je treba vključiti v register zgodovinskih kontrol, vključno z metodologijo preskusov, ki se bodo izvajali, ob spoštovanju varstva osebnih podatkov; meni, da se lahko z vlogo predložijo le registrirane le študije v regulativne namene; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je treba od vlagateljev zahtevati, naj vse študije državi članici poročevalki, vključno z neobdelanimi podatki, predložijo v strojno berljivi obliki; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva, da se odobri javni dostop za študije, vključno z vsemi podpornimi podatki in informacijami, ki se nanašajo na vloge za registracijo, v strojno berljivi obliki in v celoti, da se zagotovi preglednost, s čimer se omogoči pravočasen neodvisen nadzor ob spoštovanju varstva osebnih podatkov in zagotovi, da jih lahko tisti, ki so zahtevali študij, uporabljajo samo v nekomercialne namene, da se zaščitijo zadevne pravice intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisijo, naj oceni, ali bi bilo ustrezno, da se od vlagatelja ne bi več zahtevalo, naj predloži strokovno pregledano javno dostopno znanstveno literaturo o aktivnih snoveh in povezanih formulacijah, in bi se namesto tega to nalogo dodelilo državi članici poročevalki, ki bi ji pri tem pomagala EFSA; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da bi bilo treba strokovno pregledani javno dostopni znanstveni literaturi, če je na voljo, pri oceni dati enako težo v oceni kot študijam, ki temeljijo na dobri laboratorijski praksi; meni, da oboje predstavlja dragocen prispevek k oceni ter da ga je treba presojati glede na relativno kakovost študij in njihov pomen za obravnavano vlogo; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj oceni, ali bi bilo ustrezno, da od vlagatelja ne bi več zahtevali, naj oceni podatke, ki jih je treba navesti v vlogi, in da bi se ta naloga dodelila državam članicam poročevalkam; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva k neodvisni ponovni oceni veljavnih pravil za pregled literature, da bi zagotovili upoštevanje vseh relevantnih študij; |
| --- | --- |

46.

Osnutek ocene, ki ga pripravi država članica poročevalka

| 47. | vztraja, da bi morale države članice poročevalke strogo uporabljati člen 9 uredbe, da bi zagotovile popolnost vlog, preden so ocenjene kot dopustne; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da bi morala ocena vključevati temeljito vrednotenje neobdelanih podatkov, pa tudi podatkov, povezanih s formulacijami končnega izdelka, kot so na voljo v fazi vrednotenja; poziva države članice poročevalke, naj v osnutku poročila o oceni jasno prikažejo, da so bile vse študije ustrezno pregledane glede njihove ustreznosti, znanstvene kakovosti in veljavnosti, in če je to potrebno, vključijo nadaljnje študije, ki jih vlagatelj ni štel za pomembne; poudarja, da bi neupoštevanje podatkov, ki kažejo na negativne učinke, morala temeljiti zgolj na utemeljitvi, podprti z znanstvenimi dokazi, kot je na primer ustrezna uporaba ustreznih usmerjevalnih dokumentov OECD; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo, naj oceni, kako bi najbolje zagotovili, da bodo aktivne snovi ocenjene na podlagi najpogostejših načinov uporabe, najpogosteje uporabljenih formulacij, odmerka in scenarijev izpostavljenosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva, naj vse ocene temeljijo na sistematičnem pregledu vseh razpoložljivih dokazov in popolni preglednosti glede uporabe „teže dokazov“; |
| --- | --- |

50.

| 51. | priporoča, da bi morala država članica poročevalka omejiti število odstavkov na minimum in le v utemeljenih primerih, o katerih se ustrezno poroča; vztraja, da bi bilo treba v primeru, če oceno pripravlja vlagatelj in če so deli vzeti iz dokumentacije vloge, jasno razlikovati med oceno organa in oceno vlagatelja; |
| --- | --- |

51.

Mnenje EFSA o osnutkih poročil o oceni in razvrstitvi aktivnih snovi Evropske agencije za kemikalije (ECHA)

| 52. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo ključni preskusi (npr. najnovejši ekotoksikološki preskusi za talne organizme, ocene koncentracije v okolju in ostankov v prahu, vetru, zraku in vodi, preskusi za dolgotrajne toksične učinke, zlasti za ranljive skupine) ter najnovejši znanstveni in tehnološki napredek vključeni v oceno tveganja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo, naj ustrezno posodobi svoj pregled posodobljenih usmerjevalnih dokumentov in smernic za preskušanje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, naj olajša in pospeši dokončanje postopka usklajevanja v zvezi z zahtevami za podatke in metodologijami, zlasti na področju usmerjevalnih dokumentov o ekotoksikologiji ter obstoju in obnašanju snovi v okolju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisijo, naj določi najvišje stopnje ostankov za tla in površinske vode, tako da med drugim uporabi podatke, zbrane s spremljanjem okolja po dajanju na trg; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva k zgodnejšemu in učinkovitejšemu uveljavljanju najvišjih mejnih vrednosti ostankov (MRL) ter večji skladnosti na podlagi uskladitve obdobij ocenjevanja med MRL ter odobritvijo ali podaljšanjem odobritve; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva, naj se podatki, zbrani s spremljanjem okolja po dajanju na trg, uporabijo za potrjevanje točnosti predvidenih okoljskih koncentracij pri modelih vpliva na okolje; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo, naj predloži spremembo Uredbe (EU) št. 284/2013 in pri tem vključi zahteve za podatke o dolgoročni toksičnosti pesticidnega izdelka in nadaljnjih načinih izpostavljenosti, in sicer prek erozije tal, ki jo povzročata veter in voda, z uporabo najnovejšega modeliranja; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva EFSA, naj redno posodablja svoje usmerjevalne dokumente v skladu z najnovejšim razvojem na vseh pomembnih področjih, da bi ocenila kratko- in dolgoročne učinke ostankov aktivnih snovi, mešanic in formulacij v površinskih vodah, tleh, vetru in prahu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | meni, da bi morali usmerjevalni dokumenti za ocenjevalce tveganja zagotoviti dovolj jasne smernice, da se zagotovi ocenjevanje visoke kakovosti ter predvidljivost in doslednost za prosilce; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisijo in države članice, naj v stalnem odboru za rastline, živali, hrano in krmo nemudoma sprejmejo vse nesprejete smernice, vključno z najnovejšimi smernicami o čebelah, ki jih je uporabila EFSA v najnovejšem pregledu treh neonikotinoidov; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva EFSA, naj dodatno posodobi smernice za čebele ne glede na sprejetje predvidenih smernic, ki bodo upoštevale druge vrste opraševalcev, ter učinke mešanice in tehnično izvedljivost; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pozdravlja pilotno oceno o kumulativnih učinkih in poziva k njenemu dokončanju, kot je bilo načrtovano za konec leta 2018, nato pa k hitremu izvajanju ocen o kumulativnih učinkih kot del postopka registracije; poziva k prednostni obravnavi in pospeševanju raziskav v povezavi z drugimi načini izpostavljenosti poleg ščitničnega in živčnega sistema; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva EFSA, Komisijo in države članice, naj pri izračunu „varnih“ odmerkov izpostavljenosti uporabijo dodatni varnostni faktor, da bi v primerih visoke preostale negotovosti, ki jih ni mogoče zmanjšati z dodatnimi preskusi, obravnavali morebitno strupenost mešanic; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva EFSA in ECHA, naj bodo informacije, ki jih zagotavljata na svojih spletiščih, prijaznejše za uporabnike, omogočita naj tudi rudarjenje podatkov; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva države članice, naj zagotovijo, da jih bodo v EFSA ustrezno zastopali neodvisni nacionalni strokovnjaki; priporoča državam članicam, naj konstruktivno sodelujejo z EFSA; |
| --- | --- |

66.

| 67. | priporoča, da se znanstvena spoznanja in znanstvene zmogljivosti zavarujejo s podporo, širitvijo in krepitvijo strokovnega omrežja agencij EU, organov držav članic, inštitutov in univerzitetnih raziskovalnih skupin, vključenih v ocene tveganja; |
| --- | --- |

67.

| 68. | nadalje priporoča, da omrežja sodelovanja na področju mednarodne znanosti z mednarodnimi strokovnjaki podpirajo znanstveno razpravo in znanstveni prispevek, da bi okrepili mednarodno sodelovanje v sistemu strokovnega pregleda, kar bo pripeljalo do bolj mednarodno priznanih visokokakovostnih rezultatov; |
| --- | --- |

68.

| 69. | priporoča EFSA, naj svoja mnenja objavlja v strokovno pregledanih revijah, da bi spodbudila konstruktivno razpravo in sodelovanje več nacionalnih strokovnjakov in drugih znanstvenikov pri njenem delu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva, da se EFSA in ECHA dodelijo zadostna sredstva, da se jima omogoči neodvisno, nepristransko in pregledno opravljanje nalog ter tako zagotovi visoko raven varstva zdravja ljudi in živali ter okolja, tudi glede na napovedan povečan obseg dela v teh agencijah; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poudarja, da je verodostojnost sistema za registracijo fitofarmacevtskih sredstev močno odvisna od zaupanja javnosti v evropske agencije; poudarja, da je za ohranjanje zaupanja javnosti pomembno, da je znanstveno ocenjevanje pregledno; pozdravlja tudi trajna prizadevanja agencije EFSA, da bi izboljšala svoj sistem, ter najnovejšo posodobitev njene politike neodvisnosti junija 2017, kater cilj je, da zagotovi neodvisnost in obvladovanje morebitnih nasprotij interesov; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva EFSA, naj zagotovila, da vsi strokovnjaki, ki sodelujejo pri oceni, pripravijo javno dostopno izjavo o interesih in da se udeležba strokovnjakov z nasprotji interesov izključi iz vseh faz postopka strokovnega pregleda; |
| --- | --- |

72.

| 73. | predlaga ustanovitev neodvisnega evropskega nadzornega odbora v okviru Evropske agencije za varnost hrane, ki bo pristojen za presojo morebitnih nasprotij interesov; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva k dodelitvi ustreznih sredstev, da bi se omogočilo dokončanje spremljanja okolja po dajanju na trg na ravni krajine ter analizo, vključno s spremljanjem ostankov pesticidov v tleh in prahu, te rezultate pa bi bilo treba deliti z EFSA; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva EFSA, naj zagotovi, da bo imela potrebno strokovno znanje za celovito oceno razpoložljivosti in uporabe nekemičnih metod; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva, naj mehanizem Komisije za znanstvene nasvete deluje na zahtevo kot posrednik pri znanstvenih sporih v zvezi z aktivnimi snovmi; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva mehanizem za znanstveno svetovanje, naj začne sistematičen pregled vseh razpoložljivih študij o rakotvornosti glifosata in formulacij na osnovi glifosata, da bi ocenil, ali bi bilo upravičeno pregledati odobritev glifosata v skladu s členom 21 uredbe; |
| --- | --- |

77.

Odobritev aktivnih snovi s strani Komisije

| 78. | močno obžaluje številne zamude na ravni držav članic in Komisije pred medsebojnim pregledom agencije EFSA in po njem, zlasti zamude pri ocenjevanju snovi, ki izpolnjujejo merila za izključitev, ter poziva države članice in Komisijo, naj spoštujejo roke iz uredbe; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poudarja potrebo po zagotavljanju politične odgovornosti za sprejemanje izvedbenih aktov s postopkom komitologije; izraža pomislek glede pomanjkanja preglednosti v odboru za rastline, živali, hrano in krmo; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo splošno preglednost postopkov, vključno z zagotavljanjem podrobnih zapisnikov o razpravah o komitologiji in zadevnih stališč, zlasti s pojasnilom in z utemeljitvijo sklepov odbora za rastline, živali, hrano in krmo ter z ustanovitvijo rednih skupnih delovnih skupin z Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo politiko neodvisnosti in zagotovijo, da člani stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo nimajo nasprotij interesov; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva Komisijo in države članice, naj strogo izvajajo člen 4 uredbe in sprejmejo jasna in znanstveno utemeljena merila glede tega, kaj so nesprejemljivi učinki na okolje, ob upoštevanju dejanske izpostavljenosti (akutne in kronične) večjemu številu fitofarmacevtskih sredstev; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva Komisijo, naj rabo postopka s potrditvenimi podatki strogo omeji na njegov namen, kot je določeno v členu 6(f) uredbe, in sicer kadar se zaradi novih znanstvenih in tehničnih spoznanj ali med postopkom ocenjevanja določijo nove zahteve; meni, da mora biti varstvo javnega zdravja in okolja na prvem mestu, vlagateljem pa je treba vseeno zagotoviti zanesljiv časovni okvir za registracijo; poudarja, da je popolna dokumentacija bistvena za odobritev aktivnih snovi; obžaluje, da je odstopanje s postopkom s potrditvenimi podatki povzročilo, da vsaj dve aktivni snovi, ki bi bili sicer prepovedani, ostajata na trgu dlje časa; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva Komisijo, naj spremeni pomembne usmerjevalne dokumente tako, da bi bili potrditveni podatki sistematično predmet popolnega strokovnega pregleda EFSA, kot to velja za izvirne podatke iz vloge; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva Komisijo, naj v odobritev aktivnih snovi vključi pravno zavezujoče ukrepe za zmanjšanje tveganja, da bi odpravila znana tveganja, ki jih predstavljajo fitofarmacevtska sredstva, s tem pa podprla države članice pri opredelitvi ukrepov za zmanjšanje tveganja, ki so najprimernejši za razmere v njihovih državah, ob upoštevanju kmetijskih, podnebnih in okoljskih pogojev na njihovem ozemlju; |
| --- | --- |

84.

| 85. | Komisijo tudi poziva, naj zagotovi, da se bosta pri spremljanju po dajanju na trg ocenili tudi učinkovitost in uspešnost izvedenih ukrepov za zmanjšanje tveganja; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo člen 25 uredbe izvajal v celoti, tako da se bodo smeli varovala in sinergisti uporabljati le po odobritvi; poudarja, da bi morale biti zahteve za podatke za odobritev varoval in sinergistov enake kot tiste za aktivne snovi, ter poziva k sprejetju izvedbenega akta v skladu s členom 25(3) uredbe; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva Komisijo, naj v skladu s členom 27 uredbe do konca leta 2018 sprejme prvi negativni seznam dodatkov, skupaj z merili in postopkom za ugotavljanje nadaljnjih dodatkov; v zvezi s tem poziva k vključitvi podatkov, zahtevanih v skladu z uredbo REACH, uredbo o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi in uredbo o biocidih, ter podatkov, ki jih zberejo države članice med oblikovanjem lastnega negativnega seznama dodatkov; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva Komisijo, naj v skladu z resolucijama Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2017 o pesticidih biološkega izvora z majhnim tveganjem in z dne 13. septembra 2018 o izvajanju uredbe predloži poseben zakonodajni predlog za spremembo uredbe zunaj tekočega postopka v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT), da bi omogočila vzpostavitev strogega in visokokakovostnega skrajšanega postopka ocene, odobritve in registracije; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva Komisijo, naj poveča preglednost z vzpostavitvijo spletne strani, na katerem bodo prikazani časovni okvir in faze odobritve vsake aktivne snovi, pri tem pa naj navede sklepe držav članic poročevalk, EFSA in ECHA, sklepe odbora za rastline, živali, hrano in krmo, trajanje dovoljenja in druge ustrezne podatke; |
| --- | --- |

89.

Registracija fitofarmacevtskih sredstev v državah članicah

| 90. | poziva Komisijo, naj opravi temeljito oceno sistema registracije po območjih, da bi ocenila, kako najbolje zagotoviti ustrezno harmonizirano znanstveno oceno fitofarmacevtskih sredstev, obenem pa zaščitila odgovornost držav članic za njihovo registracijo, omejitev ali zavrnitev registracije, ter pregledala omejitve za zavrnitev registracije; |
| --- | --- |

90.

| 91. | meni, da je postopek vzajemnega priznavanja ključen za delitev dela in omogočanje upoštevanja rokov; obžaluje zamude držav članic, ki pregledujejo vloge za registracijo, pri pripravi ocen, pa tudi težave pri izvajanju, povezane z načelom vzajemnega priznavanja; poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami, da bi izboljšala delovanje sistema registracij po območjih; poudarja, da bi moral biti cilj celovitega izvajanja veljavne zakonodaje preprečevanje podvajanja dela in zagotavljanje razpoložljivosti novi snovi kmetom brez nepotrebnega odlašanja; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva države članice, naj spoštujejo roke za ocenjevanje fitofarmacevtskih sredstev in določbe, povezane z vzajemnim priznavanjem, kot določa uredba; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva EFSA, naj uvede harmonizirane smernice za oceno fitofarmacevtskih sredstev, Komisijo pa, naj jih nato sprejme; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vsa fitofarmacevtska sredstva predmet ustreznih ocen, vključno s scenariji izpostavljenosti, na podlagi podatkov, pridobljenih za samo fitofarmacevtsko sredstvo, in meni, da je treba ekstrapolacijo podatkov o fitofarmacevtskih sredstvih opraviti le iz podatkov, pridobljenih o aktivnih snoveh, kjer je to znanstveno upravičeno in potrjeno kot zanesljivo s spremljanjem po dajanju na trg; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva Komisijo, naj v dveh letih predloži podrobno poročilo Evropskemu parlamentu o nacionalnih praksah ocenjevanja in obvladovanja tveganja v zvezi s fitofarmacevtskimi sredstvi; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poziva države članice, naj zagotovijo, da vsaka odločitev glede registracije fitofarmacevtskih sredstev temelji na ustrezni oceni tveganja dejanske akutne in kronične izpostavljenosti ranljivih skupin, ter da se zadevne smernice EFSA ustrezno spremenijo; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poudarja, da je treba od vlagateljev zahtevati, naj zagotovijo vse študije državam članicam, ki preučujejo vlogo za registracijo, vključno z neobdelanimi podatki v strojno berljivi obliki; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poziva, da se odobri javni dostop za študije, vključno z vsemi podpornimi podatki in informacijami, ki se nanašajo na vloge za registracijo, v strojno berljivi obliki in v celoti, da se zagotovi preglednost, s čimer se omogoči pravočasen neodvisen nadzor ob spoštovanju varstva osebnih podatkov in zagotovi, da jih lahko tisti, ki so zahtevali študij, uporabljajo samo v nekomercialne namene, da se zaščitijo zadevne pravice intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poziva Komisijo, naj oceni, ali bi bilo primerno pripisati agenciji EFSA odgovornost za oceno tveganja fitofarmacevtskih sredstev, če vztraja pri tem, da se dejanske odločitve o registraciji fitofarmacevtskih sredstev zaradi upoštevanja razmer v posameznih državah sprejemajo na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

99.

| 100. | poziva države članice, naj povečajo učinkovitost z večjim območnim in medobmočnim sodelovanjem, da bi bolje porazdelile delovno obremenitev in najbolje uporabile svoja sredstva, in naj odstopanja po členu 53 uredbe dovolijo le, če so strogo upoštevane obstoječe zahteve; |
| --- | --- |

100.

| 101. | meni, da je treba izboljšati sistem vzajemnega priznavanja med območji; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva države članice, naj bolje izvajajo postopke registracije na nacionalni ravni, da bi omejile odstopanja in podaljšanja iz člena 53 uredbe na primere, ki so res nujni; poziva države članice, naj strogo uporabljajo člen 53 uredbe, naj sprejmejo in preučijo le popolne vloge za odstopanje in naj Komisiji in drugim državam članicam oddajo le dokončana obvestila o odstopanjih; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva Komisijo, naj v celoti uporabi svoje pravice do nadzora po členu 53(2) in(3), da bi omejila odstopanja in podaljšanja, odobrena po členu 53, na utemeljene nujne primere; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poziva države članice, naj zagotovijo, da se bo javno posvetovanje z ustreznimi deležniki izvedlo pred odobritvijo kakršnih koli nujnih dovoljenj v skladu s členom 53, ne da bi pri tem prihajalo do nepotrebnih zamud pri izdajanju odobritev za izredne razmere in da se zagotovi, da so vse zadevne zainteresirane strani pravočasno obveščene o tem, ali se dovoljenje za nujne primere izda ali zavrne; |
| --- | --- |

104.

| 105. | poziva države članice, naj objavijo izpolnjene obrazce za vloge zahtevkov za nujno registracijo po členu 53, ki jih prejmejo, ne glede na to, ali je registracija odobrena ali zavrnjena; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poziva Komisijo, naj dokončno določi metode za določanje, ali je treba uporabiti nekatera odstopanja, predvsem kar zadeva „zanemarljivo izpostavljenost“ ali „resno nevarnost za zdravje rastlin“; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poziva države članice, naj druga drugo ter Komisijo in javnost obveščajo o registraciji in zavrnitvi fitofarmacevtskega sredstva, pa tudi o blažilnih ukrepih, da bi zagotovile vseevropski pregled nad fitofarmacevtskimi sredstvi na trgu in obvladovanjem tveganj v zvezi z njimi; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo izmenjavo podatkov o varnejših fitofarmacevtskih sredstvih, ki bi lahko nadomestili fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo kandidatke za zamenjavo, da bi olajšali primerjalno oceno fitofarmacevtskih sredstev; |
| --- | --- |

108.

| 109. | ugotavlja, da raziskave o uporabi bakra na območjih, kjer je ta uporaba del dolgotrajne prakse, kaže vplive na mikrobiologijo prsti; se strinja, da bi se moral baker šteti za prehodni material, ki se uporablja za varstvo rastlin, in da bi bilo treba njegovo uporabo postopno opustiti, ko bodo na voljo boljše alternative; |
| --- | --- |

109.

| 110. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo razvoj in uporabo trajnostnih in ekoloških alternativ za varstvo rastlin, ukrepov integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi in pesticidov z majhnim tveganjem kot pomemben ukrep za zmanjšanje negativnih učinkov varstva rastlin pred škodljivimi organizmi; priznava potrebo po več raziskavah in razvoju teh izdelkov; zato poziva Komisijo, naj oceni možnosti za spodbujanje inovacij na tem področju; |
| --- | --- |

110.

| 111. | poziva Komisijo, naj predlaga spremembe uredbe, da se nosilcem dejavnosti olajšajo postopki v zvezi z uporabo in dajanjem fitofarmacevtskih sredstev z majhnim tveganjem v promet; meni, da je treba zagotoviti pojasnila, zlasti v zvezi z dajanjem osnovnih snovi na trg; |
| --- | --- |

111.

| 112. | poziva k preglednem in pravičnem dostopu do aktivnih snovi za formulatorje fitofarmacevtskih sredstev v sektorju MSP; |
| --- | --- |

112.

| 113. | poziva Komisijo, naj opravi analizo vpliva zahtev veljavne zakonodaje o ureditvi registracije in trgovine s fitofarmacevtskimi sredstvi in biocidnimi pripravki v smislu človeških virov in ekonomskih zmogljivosti, s katerimi razpolagajo proizvajalci iz sektorja MSP, in ob vsaki spremembi veljavnih predpisov; rezultate takih analiz je treba objaviti in se o njih posvetovati; |
| --- | --- |

113.

| 114. | poziva k usklajeni opredelitvi „uporabe v manjši meri“, da bi spodbudil vzpostavitev enakih pogojev, ter priporoča oblikovanje enotnega seznama EU za glavne posevke; |
| --- | --- |

114.

| 115. | poziva Komisijo, EFSA in države članice, naj zagotovijo, da so vsi ustrezni deležniki vključeni v vse dejavnosti deležnikov v zvezi s fitofarmacevtskimi sredstvi, kot je določeno v Direktivi 2003/35/EC1a in Aarhuški konvenciji; |
| --- | --- |

115.

| 116. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno izpolnjevanje zahtev iz uredbe v zvezi s prednostnim razvrščanjem nekemičnih metod; |
| --- | --- |

116.

o

o o

| 117. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

117.

---

(1)  UL C 463, 21.12.2018, str. 73.

(2)  Kot je bil vzpostavljen s Sklepom št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (UL L 354, 28.12.2013, str. 171).

(3)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

(4)  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

(5)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

(6)  UL L 156, 25.6.2003, str. 17.

(7)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(8)  UL L 155, 11.6.2011, str. 127.

(9)  UL L 93, 3.4.2013, str. 1.

(10)  UL L 93, 3.4.2013, str. 85.

(11)  UL L 173, 30.6.2016, str. 52.

(12)  UL L 208, 2.8.2016, str. 1.

(13)  UL L 333, 15.12.2017, str. 10.

(14)  UL C 58, 15.2.2018, str. 102.

(15)  UL C 346, 27.9.2018, str. 117.

(16)  UL C 252, 18.7.2018, str. 184.

(17)  UL C 86, 6.3.2018, str. 62.

(18)  UL C 86, 6.3.2018, str. 51.

(19)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0356.

(20)  Sodba Sodišča Evropske unije (peti senat) z dne 23. novembra 2016 v zadevi Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting proti College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden (, C-442/14, ECLI:EU:C:2016:890.

(21)  EFSA Journal 2015; 13(11):4302.

(22)  EFSA Journal 2017; 15(9):4979.

(23)  https://ec.europa.eu/research/sam/pdf/sam_ppp_report.pdf

(24)  UL L 276, 20.10.2010, str. 33.

(25)  Predlog Komisije o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o preglednosti in trajnosti ocenjevanja tveganja v prehranski verigi v EU ter o spremembah Uredbe (ES) št. 178/2002 [o splošni živilski zakonodaji], Direktive 2001/18/ES [o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje], Uredbe (ES) št. 1829/2003 [o gensko spremenjenih živilih in krmi], Uredbe (ES) št. 1831/2003 [o krmnih dodatkih], Uredbe (ES) št. 2065/2003 [o aromah dima], Uredbe (ES) št. 1935/2004 [o materialih, namenjenih za stik z živili], Uredbe (ES) št. 1331/2008 [o skupnem postopku odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila], Uredbe (ES) št. 1107/2009 [o fitofarmacevtskih sredstvih] in Uredbe (EU) 2015/2283 [o novih živilih].

(26)  Glej sodbo v zadevi Pari Pharma GmbH proti Evropski agenciji za zdravila (T-235/15); glej tudi sodbo v zadevi MSD Animal Health Innovation GmbH in Intervet International BV proti Evropski agenciji za zdravila (T-729/15) in sodbo v zadevi PTC Therapeutics International Ltd proti Evropski agenciji za zdravila (T-718/15).

(27)  UL C 95, 3.4.2013, str. 1.

(28)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5348

(29)  UL L 309, 24.11.2009, str. 71.

(30)  Glej Hallmann, C.A., Sorg, M., Jongejans, E., Siepel, H., Hofland, N., Schwan, H., et al. (2017) More than 75 percent decline over 27 years in total flying insect biomass in protected areas (Več kot 75 % upad celotne biomase letečih žuželk v zavarovanih območjih). PLoS ONE 12(10): e0185809. https://doi.org/10.1371/journal.pone.0185809

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/68

---

P8_TA(2019)0025

Poročilo o izvajanju trgovinskega stebra pridružitvenega sporazuma s Srednjo Ameriko

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o izvajanju trgovinskega stebra pridružitvenega sporazuma s Srednjo Ameriko (2018/2106(INI))

(2020/C 411/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju dela IV Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela IV Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (2) ter spremnega vmesnega poročila (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (2) ter spremnega vmesnega poročila (3),

| — | ob upoštevanju letnih poročil Komisije z dne 18. marca 2015, 18. februarja 2016 in 5. aprila 2017 o izvajanju dela IV Sporazuma o pridružitvi med EU in Srednjo Ameriko (COM(2015)0131, COM(2016)0073 in COM(2017)0160), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil Komisije z dne 18. marca 2015, 18. februarja 2016 in 5. aprila 2017 o izvajanju dela IV Sporazuma o pridružitvi med EU in Srednjo Ameriko (COM(2015)0131, COM(2016)0073 in COM(2017)0160),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 31. maja 2018 o razmerah v Nikaragvi (4) ter izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu EU o razmerah v Nikaragvi z dne 2. oktobra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 31. maja 2018 o razmerah v Nikaragvi (4) ter izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu EU o razmerah v Nikaragvi z dne 2. oktobra 2018,

| — | ob upoštevanju resolucij Evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine o upravljanju globalizacije in o družbeni odgovornosti podjetij v EU ter v latinskoameriških in karibskih državah, ki sta bili sprejeti na Dunaju 20. septembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine o upravljanju globalizacije in o družbeni odgovornosti podjetij v EU ter v latinskoameriških in karibskih državah, ki sta bili sprejeti na Dunaju 20. septembra 2018,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 9. novembra 2017 o izvajanju sporazumov o prosti trgovini za obdobje od 1. januarja 2016 do 31. decembra 2016 (SWD(2017)0364), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 9. novembra 2017 o izvajanju sporazumov o prosti trgovini za obdobje od 1. januarja 2016 do 31. decembra 2016 (SWD(2017)0364),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. februarja 2018 o poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih EU o prosti trgovini (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. februarja 2018 o poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih EU o prosti trgovini (5),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 30. maja 2018 o letnem poročilu o izvajanju skupne trgovinske politike (6) in z dne 25. oktobra 2018 o izkoriščanju globalizacije: trgovinski vidiki (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 30. maja 2018 o letnem poročilu o izvajanju skupne trgovinske politike (6) in z dne 25. oktobra 2018 o izkoriščanju globalizacije: trgovinski vidiki (7),

| — | ob upoštevanju poročila z dne 14. junija 2018 o četrtem zasedanju pridružitvenega odbora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 14. junija 2018 o četrtem zasedanju pridružitvenega odbora,

| — | ob upoštevanju poročila z dne 13. junija 2018 forumu civilne družbe četrtega srečanja odbora za trgovino in trajnostni razvoj o pridružitvenem sporazumu med Evropsko unijo in Srednjo Ameriko (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 13. junija 2018 forumu civilne družbe četrtega srečanja odbora za trgovino in trajnostni razvoj o pridružitvenem sporazumu med Evropsko unijo in Srednjo Ameriko (8),

| — | ob upoštevanju povzetka razprave med skupnim zasedanjem evropskih in srednjeameriških svetovalnih skupin civilne družbe dne 16. junija 2016 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju povzetka razprave med skupnim zasedanjem evropskih in srednjeameriških svetovalnih skupin civilne družbe dne 16. junija 2016 (9),

| — | ob upoštevanju javnih predstavitev, ki jih je Odbor za mednarodno trgovino (INTA) organiziral 20. junija 2018, 15. marca 2016 in 27. marca 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javnih predstavitev, ki jih je Odbor za mednarodno trgovino (INTA) organiziral 20. junija 2018, 15. marca 2016 in 27. marca 2012,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 13. decembra 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 13. decembra 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (10),

| — | ob upoštevanju skupne izjave o trgovini in ekonomskem opolnomočenju žensk, sprejete na zasedanju ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije (STO) v Buenos Airesu decembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o trgovini in ekonomskem opolnomočenju žensk, sprejete na zasedanju ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije (STO) v Buenos Airesu decembra 2017,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0459/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0459/2018),

| A. | ker je pridružitveni sporazum (v nadaljnjem besedilu: sporazum) med EU in Srednjo Ameriko prvi pridružitveni sporazum med dvema regijama, ki ga je sklenila EU; ker temelji na treh dopolnjujočih se stebrih, in sicer političnem dialogu, sodelovanju in trgovini; ker je bil trgovinski steber sporazuma (del IV) med pogajanji dokaj širok in ambiciozen, vendar mu, če gledamo za nazaj, manjkajo posodobljene določbe, med drugim o spolu in trgovini, digitalni trgovini in e-trgovanju, javnem naročanju, naložbah, boju proti korupciji ter malih in srednjih podjetjih; |
| --- | --- |

A.

ker je pridružitveni sporazum (v nadaljnjem besedilu: sporazum) med EU in Srednjo Ameriko prvi pridružitveni sporazum med dvema regijama, ki ga je sklenila EU; ker temelji na treh dopolnjujočih se stebrih, in sicer političnem dialogu, sodelovanju in trgovini; ker je bil trgovinski steber sporazuma (del IV) med pogajanji dokaj širok in ambiciozen, vendar mu, če gledamo za nazaj, manjkajo posodobljene določbe, med drugim o spolu in trgovini, digitalni trgovini in e-trgovanju, javnem naročanju, naložbah, boju proti korupciji ter malih in srednjih podjetjih;

| B. | ker se trgovinski steber sporazuma začasno uporablja za pet let: od 1. avgusta 2013 za Honduras, Nikaragvo in Panamo, od 1. oktobra 2013 za Kostariko in Salvador, od 1. decembra 2013 pa za Gvatemalo; |
| --- | --- |

B.

ker se trgovinski steber sporazuma začasno uporablja za pet let: od 1. avgusta 2013 za Honduras, Nikaragvo in Panamo, od 1. oktobra 2013 za Kostariko in Salvador, od 1. decembra 2013 pa za Gvatemalo;

| C. | ker se stebra političnega dialoga in sodelovanja še vedno ne izvajata, saj nekatere države članice sporazuma še niso ratificirale; ker neizvajanje teh stebrov povzroča neravnovesje med vprašanji, povezanimi s trgovino, in političnimi vprašanji, in sicer temeljnimi vrednotami EU, kot je spodbujanje demokracije in človekovih pravic; |
| --- | --- |

C.

ker se stebra političnega dialoga in sodelovanja še vedno ne izvajata, saj nekatere države članice sporazuma še niso ratificirale; ker neizvajanje teh stebrov povzroča neravnovesje med vprašanji, povezanimi s trgovino, in političnimi vprašanji, in sicer temeljnimi vrednotami EU, kot je spodbujanje demokracije in človekovih pravic;

| D. | ker je srednjeameriški trg razmeroma majhen, saj s skoraj 43 milijoni prebivalcev pomeni 0,25 % svetovnega BDP; |
| --- | --- |

D.

ker je srednjeameriški trg razmeroma majhen, saj s skoraj 43 milijoni prebivalcev pomeni 0,25 % svetovnega BDP;

| E. | ker so bile v zadnjih petnajstih letih države Srednje Amerike bolj odprte za trgovino kot druge države z enako ravnjo dohodkov; ker pa je glavni vir trgovine z drugimi državami še vedno uvoz; |
| --- | --- |

E.

ker so bile v zadnjih petnajstih letih države Srednje Amerike bolj odprte za trgovino kot druge države z enako ravnjo dohodkov; ker pa je glavni vir trgovine z drugimi državami še vedno uvoz;

| F. | ker je za Srednjo Ameriko najpomembnejši trg regija sama, saj je Srednjeameriški skupni trg drugi največji trgovinski partner večine držav v regiji in dosega 26 % vsega izvoza; |
| --- | --- |

F.

ker je za Srednjo Ameriko najpomembnejši trg regija sama, saj je Srednjeameriški skupni trg drugi največji trgovinski partner večine držav v regiji in dosega 26 % vsega izvoza;

| G. | ker je izvajanje trgovinskih sporazumov EU ena ključnih prednostnih nalog za Parlament, Svet in Komisijo, saj omogoča spremljanje, ocenjevanje in prilagajanje skupne trgovinske politike EU; ker je poročanje o izvajanju sporazuma s Srednjo Ameriko pravočasen in koristen prispevek k premisleku o njegovi morebitni posodobitvi; |
| --- | --- |

G.

ker je izvajanje trgovinskih sporazumov EU ena ključnih prednostnih nalog za Parlament, Svet in Komisijo, saj omogoča spremljanje, ocenjevanje in prilagajanje skupne trgovinske politike EU; ker je poročanje o izvajanju sporazuma s Srednjo Ameriko pravočasen in koristen prispevek k premisleku o njegovi morebitni posodobitvi;

| H. | ker je zdaj na voljo dovolj izkušenj, podatkov in statističnih informacij za oceno izvajanja trgovinskega stebra sporazuma; ker so v resoluciji Parlamenta, sprejeti 11. decembra 2012 sočasno z njegovo odobritvijo sporazuma, navedeni cilji za trgovinski steber in vključena priporočila o nadaljnjih ukrepih med njegovim izvajanjem (11), ki so pomembna za potekajočo analizo; |
| --- | --- |

H.

ker je zdaj na voljo dovolj izkušenj, podatkov in statističnih informacij za oceno izvajanja trgovinskega stebra sporazuma; ker so v resoluciji Parlamenta, sprejeti 11. decembra 2012 sočasno z njegovo odobritvijo sporazuma, navedeni cilji za trgovinski steber in vključena priporočila o nadaljnjih ukrepih med njegovim izvajanjem (11), ki so pomembna za potekajočo analizo;

| I. | ker je Sodišče Evropske unije v mnenju 2/15 z dne 16. maja 2017 (12) potrdilo, da skupna trgovinska politika temelji na vrednotah in da je spodbujanje trajnostnega razvoja njen sestavni del; |
| --- | --- |

I.

ker je Sodišče Evropske unije v mnenju 2/15 z dne 16. maja 2017 (12) potrdilo, da skupna trgovinska politika temelji na vrednotah in da je spodbujanje trajnostnega razvoja njen sestavni del;

| J. | ker so razmere na področju človekovih pravic v več srednjeameriških državah zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

J.

ker so razmere na področju človekovih pravic v več srednjeameriških državah zaskrbljujoče;

Glavne ugotovitve in priporočila

| 1. | meni, da se skuša s sporazumom izpolniti eden ključnih začetnih ciljev, in sicer okrepiti proces regionalnega povezovanja med državami Srednje Amerike s podpiranjem institucij, sodelovanja in dialogov znotraj regije, prispevanjem k izpolnjevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), izpolnjevanju splošne agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, v okviru načela glede skladnosti politik za razvoj iz člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) pa tudi h komplementarnosti njihovih proizvodnih sektorjev, olajševanjem čezmejnih izmenjav in spodbujanjem trajnostne gospodarske rasti v regiji; ponavlja, da sporazum prispeva k utrjevanju širše strateške razsežnosti partnerstva med EU ter Latinsko Ameriko in Karibi; meni, da je bistveno zagotoviti, da bo začel sporazum veljati v celoti, kar je odvisno od notranje ratifikacije v nekaterih državah članicah EU (13), ter da bosta obe pogodbenici učinkovito in ustrezno izvajali vse določbe trgovinskega stebra; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi spomniti, da je pomembno okrepiti dvoregionalno sodelovanje, da se ohrani in okrepi mnogostranski trgovinski sistem, ki je eden ključnih stebrov za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, ter da se zagotovi ekonomsko upravljanje na podlagi pravil za pravičnejšo ter bolj vključujočo in trajnostno trgovino; zlasti želi spomniti, da podpira Svetovno trgovinsko organizacijo, in poudarja njeno vlogo pri vzpostavljanju ekonomske stabilnosti ter podpiranju rasti in razvoja, ter poziva pogodbenici, naj dialog, ki ga omogoča sporazum, izkoristita za opredelitev in razvoj skupnih strategij za potrebno posodobitev STO; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je Srednja Amerika ena od regij, ki jih podnebne spremembe in naravne nesreče najbolj prizadevajo, zato poziva, naj se podrobno proučijo odnos med spremembo rabe zemljišč zaradi liberalizacije naložb in dostopom do lastništva ter širjenjem monokultur, zaščita vodnih virov in sladke vode in dostop do njih ter potreba po vzdrževanju in/ali razvijanju ustreznih javnih služb ter sodelovanje pri razvoju javnega prevoza in energetskih sistemov, ki ne onesnažujejo okolja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da sporazum predvideva pravičen in predvidljiv odnos na podlagi pravil, ki spodbuja varnejše gospodarsko okolje med trgovinskima partnericama v skladu z načeli trajnostnega razvoja ter spoštovanja človekovih pravic in delovnih in okoljskih standardov ob podpiranju pravne države in dobrega upravljanja, ter poudarja, da je treba sprejeti učinkovite ukrepe za boj proti korupciji; meni, da takšna predvidljivost spodbuja gospodarsko rast, izmenjavo blaga, zagotavljanje storitev, sodelovanje pri javnih naročilih, privlačnost naložb, kakovostno zaposlovanje ter izboljšane delovne pogoje in življenjski standard, tudi če se tokovi ne razvijajo vedno linearno; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj predloži posodobljena in celovita letna poročila o izvajanju sporazuma, k čemur se poziva v ustreznih izvedbenih uredbah; meni, da so informacije v poročilu o izvajanju prostotrgovinskih sporazumov pomanjkljive (SWD(2017)0364); ugotavlja, da podatki o uvozu iz Srednje Amerike močno nihajo, saj je pri izvozu poudarek na blagu, katerega cene temeljijo na svetovnem trgu, ali delih proizvodov v globalnih vrednostnih verigah; odločno spodbuja pogodbenici, naj za primerno oceno izvajanja sporazuma sprejmeta ustrezne ukrepe za izboljšanje zbiranja in zagotavljanja rednih, posodobljenih, primerljivih in zanesljivih statističnih podatkov o relevantnih sektorjih, med drugim o trgovini z blagom in storitvami, naložbah in podnebnih spremembah, pa tudi o stopnji konsolidacije dejavnostih malih in srednjih podjetij, ter naj izvedeta ocene na podlagi podatkov, razčlenjenih po spolu; poleg tega spodbuja pogodbenici, naj spremljata izvajanje mednarodno dogovorjenih standardov za boj proti pranju denarja ter davčnim utajam in izogibanju davkom; ponovno poziva Komisijo, naj posodobi in vzpostavi skupno metodologijo za skladnejše ocenjevanje izvajanja svojih trgovinskih sporazumov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja, da so se trgovinski tokovi med pogodbenicama v splošnem izkazali za odporne kljub neugodnemu mednarodnemu gospodarskemu okviru; ugotavlja, da se je izvoz EU povečal za 22 %, uvoz iz petih držav Srednje Amerike pa za 18,3 %, da je glavni cilj izvoza EU v Srednjo Ameriko Kostarika, ki ji sledita Panama in Gvatemala, in da je glavna izvoznica blaga v EU Kostarika, ki ji sledita Honduras in Gvatemala; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je izvoz iz Kostarike v EU zaradi selitve velikega proizvajalca informacijske opreme v jugovzhodno Azijo leta 2015 zmanjšal kar za 40,4 %, zato se je skupni uvoz iz Srednje Amerike zmanjšal za 16,8 %; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje, da niti Srednja Amerika niti EU ne uporabljata svojih odobrenih tarifnih kvot v celoti, zato poziva, naj se opredelijo morebitni sektorji, v katerih bi bilo treba spodbujati nadaljnjo izmenjavo; obžaluje, da so podatki o stopnji uporabe preferencialov na voljo samo za Kostariko; je zaskrbljen, da je le 16,6 % upravičenega izvoza EU v Kostariko koristilo prostotrgovinski sporazum, pri čemer je stopnja za izvoz Kostarike v EU znašala 92 % (14); želi spomniti, da je ključno zagotoviti bolj vključujočo trgovino in olajšati ustrezno vključevanje malih in srednjih podjetij ter zlasti malih kmetov v vrednostne verige; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj dejavno ukrepa, da bi se evropski proizvajalci, zlasti mala in srednja podjetja, bolj zavedali priložnosti sporazuma in jih lažje izkoriščali, da bi povečali stopnje uporabe preferencialov in uporabo obstoječih tarifnih kvot; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je seznanjen, da glavni proizvodi, ki jih Srednja Amerika izvaža v EU, še vedno izhajajo predvsem iz primarnega sektorja ter vključujejo proizvode z razmeroma nizko dodano vrednostjo, kot so tekstil, kava, sladkor, avtomobilski deli in kozice, medtem ko so glavni proizvodi, ki jih EU izvaža v Srednjo Ameriko, stroji in naprave, proizvodi kemične ali z njo povezane industrije ter oprema za prevoz; vendar ugotavlja, da sporazum začenja prispevati k posodobitvi in diverzifikaciji izvoza iz Srednje Amerike z višjo dodano vrednostjo, kot so igle, protetične in medicinske naprave, ter k povečanju izvoza proizvodov, ki imajo certifikat pravične trgovine in ekološke pridelave; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje, da niti tretje letno poročilo niti poročilo o izvajanju prostotrgovinskih sporazumov EU za leto 2016 ne vključujeta bistvenih podatkov za ocenjevanje naložbenih tokov; poziva Komisijo, naj te podatke vključi v prihodnja poročila; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je seznanjen, da se je skupna trgovina EU s storitvami s Srednjo Ameriko nekoliko zmanjšala in se zdi, da je osredotočena na Panamo in Kostariko, ter poziva Komisijo, naj zagotovi nadaljnje analize za posamezne države po sektorjih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | priznava napredek v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnimi standardi, pravili o poreklu ter tehničnimi ovirami za trgovino, in poziva pogodbenici, naj okrepita zgodnje opozarjanje in preglednost ter izmenjavo informacij o notranji zakonodaji in postopkih; je seznanjen, da je Srednja Amerika zaskrbljena zaradi novega pravnega okvira EU, ki bi lahko oviral izvoz palmovega olja; ponavlja, da so potrebne pravočasne informacije in več predhodnih izmenjav, da bi pogodbenicama omogočili, da predvidita spreminjajoče se vzorce in se nanje prilagodita ter izpolnita notranje pravne obveznosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je treba doseči nadaljnji napredek, na primer v zvezi s težavo diskriminatornih davkov Kostarike na uvoz alkoholnih pijač; je zaskrbljen tudi zaradi nerešenih vprašanj v zvezi z učinkovito zaščito geografskih označb, na primer v Kostariki (manchego), Gvatemali (parmezan) ali Hondurasu (seznam generičnih proizvodov), ter priporoča nadaljnja prizadevanja v zvezi s skladnostjo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obžaluje, da v obstoječem sporazumu ni posebnega poglavja o malih in srednjih podjetjih, ter spodbuja Komisijo, Evropsko službo za zunanje sodelovanje (ESZS), države članice in Srednjo Ameriko, naj tako poglavje vključijo pri prihodnjem pregledu sporazuma; poziva pogodbenici, naj malim in srednjim podjetjem zagotovita vso pravno in upravno podporo in orodja, ki jih ta potrebujejo za sodelovanje v trgovini in naložbah v okviru sporazuma, omogočita večje izmenjave in izboljšata udeležbo, da bi izkoristili prednosti sporazuma, med drugim tudi z aktivnimi ukrepi za spodbujanje internacionalizacije malih in srednjih podjetij ter vzpostavitvijo kontaktnih točk in posebnega spletišča zanje; ponovno poziva k ukrepom ozaveščanja o sporazumu in razpoložljivi podpori med deležniki, zlasti malimi in srednjimi podjetji v obeh regijah; ponovno poziva k spodbujanju sodelovanja z ustreznimi tehničnimi in finančnimi viri v sektorjih, ki so strateški za obe regiji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je pravično in pregledno odpiranje trgov javnih naročil v Srednji Ameriki bistveno za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev za podjetja; z zaskrbljenostjo meni, da bi se lahko trgi javnih naročil v Srednji Ameriki dodatno odprli na ravni centralnih in regionalnih vlad; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da so netarifni ukrepi znotraj regije velika ovira za naložbe v Srednji Ameriki; odločno poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države Srednje Amerike evropskim vlagateljem omogočile boljše naložbene pogoje in boljše lokalno poslovno okolje z boljšim zaposlovanjem in infrastrukturo, v katerem bodo obravnavane bistvene razvojne potrebe regije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vztraja pri učinkovitem izvajanju posebnih zavez, povezanih z določbami o trgovini in trajnostnem razvoju, ki so sestavni del sporazuma in so bistvene za uresničitev zastavljenih ciljev; je seznanjen, da bo Komisija leta 2019 z neodvisnimi strokovnjaki izvedla naknadno oceno sporazuma, vključno s poglavjem o trgovini in trajnostnem razvoju, ki bi jo morala ponoviti tudi v prihodnosti; želi spomniti, da je v poglavju o trgovini in trajnostnem razvoju določena vzpostavitev notranjih svetovalnih skupin ali odborov za zadeve, povezane z delom, okoljem in trajnostnim razvojem; pozdravlja zlasti, da so svetovalni mehanizmi civilne družbe zdaj vzpostavljeni v vseh državah Srednje Amerike; se zaveda, da so bili izraženi resni pomisleki glede neodvisnosti teh svetovalnih skupin v nekaterih državah Srednje Amerike in njihove zmožnosti udeležbe; v zvezi s tem obžaluje, da srečanja pridružitvenega odbora in pododborov ter foruma za dialog s civilno družbo leta 2017 niso potekala, in vztraja, da morajo srečanja potekati najmanj vsako leto; poziva pogodbenici sporazuma, naj hitro vzpostavita mehanizme in potrebna finančna sredstva za okrepitev notranjih svetovalnih skupin, da se zagotovijo neodvisne predstavniške organizacije civilne družbe z uravnoteženim predstavništvom deležnikov, da bodo ti ustrezno sodelovali; poleg tega poziva pogodbenici sporazuma, naj vzpostavita učinkovite mehanizme za dialog s svetovalnimi skupinami in člani različnih pododborov ter jih vključita v procese naknadnega ocenjevanja, predvidene za leto 2019; pozdravlja priporočila s tretjega skupnega zasedanja evropskih in srednjeameriških notranjih svetovalnih skupin 16. junija 2016 ter poziva pogodbenici, naj jih izvedeta; želi spomniti, da poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju vsebuje pravno zavezujoče določbe za učinkovito izvajanje delovnih, socialnih in okoljskih standardov; pozdravlja dejstvo, da je bila s sporazumom tlakovana pot za reden dialog o izvajanju skupnih zavez; se zaveda, da je Parlament spodbudil Komisijo, naj okrepi mehanizme spremljanja, izvajanja in izvrševanja poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju; zato pozdravlja načrt Komisije s 15 točkami za večjo učinkovitost poglavij EU o trgovini in trajnostnem razvoju ter želi spomniti, da mora Komisija nadaljevati dialog z različnimi vpletenimi akterji, vključno s Parlamentom, o učinkovitem mehanizmu izvrševanja zavez iz trgovinskih sporazumov, ki so povezane z delom in varstvom okolja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva pogodbenici, naj pregledata sporazum ter vanj vključita primeren in učinkovit mehanizem za reševanje sporov, ki bo vključeval razmislek o odvračalnih sankcijah poleg drugih metod izvrševanja, ki naj se uporabijo kot zadnja možnost v primeru resnih kršitev, ter omogočal ustrezno udeležbo socialnih partnerjev in civilne družbe; |
| --- | --- |

17.

| 18. | odločno poziva EU in vse države Srednje Amerike, naj ratificirajo in v celoti izvajajo večstranske okoljske sporazume o boju proti podnebnim spremembam, zlasti Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja in Pariški sporazum; poudarja, da morata EU in Srednja Amerika okrepiti sodelovanje na tem področju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je seznanjen z različnimi poročili za posamezne države, ki jih je pripravila MOD, in z izzivi, ki so še vedno prisotni; poziva zadevne države Srednje Amerike, naj izkoreninijo nasilje nad sindikalisti in domorodnimi ljudstvi ter sprejmejo zakonodajne ukrepe za učinkovito izvajanje temeljnih konvencij MOD o svobodi združevanja, kolektivnih pogajanjih, nediskriminaciji in delu otrok; poudarja pomen okrepitve delovnih inšpekcij in socialnega dialoga; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prosi Komisijo za zagotovila, da blago ali deli blaga, proizvedeni v conah izvozne proizvodnje, ne spadajo k preferencialnim tarifam sporazuma, saj tem conam ni treba izpolnjevati mednarodnih standardov delovnega prava in nacionalnih okoljskih zakonov; prosi Komisijo za konkretne informacije o carinskih ali drugih določbah, ki se uporabljajo za ločevanje proizvodov, ki izvirajo iz con izvozne proizvodnje in zato odprava tarif zanje ne velja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da se pragovi, določeni v stabilizacijskem mehanizmu za banane, ki je priložen sporazumu in velja do leta 2020, ne bi smeli prekoračiti in da bi morali pogodbenici, ko bo mehanizem potekel, še naprej zagotavljati statistične podatke, tudi o pridelkih v okviru pravične trgovine in ekoloških pridelkih; ugotavlja, da sta Nikaragva in Gvatemala septembra 2018 presegli svoj prag (349 % oziroma 102 %), in je zaskrbljen, da ima to posledice za evropske pridelovalce banan; želi spomniti na zavezo Komisije, da bo najpozneje do 1. januarja 2019 ocenila položaj evropskih pridelovalcev banan in da bo mogoče v primeru resnega poslabšanja trga ali položaja teh pridelovalcev predvideti podaljšanje veljavnosti mehanizma; želi spomniti, da bi morala Komisija glede na stabilizacijski mehanizem in zaščitno klavzulo iz sporazuma Evropskemu parlamentu in zadevnim industrijskim sektorjem dati na voljo podrobnejše in rednejše informacije o takih spremembah na tem trgu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da imajo lahko nedavne politične in gospodarske spremembe, ki vključujejo nasilje, nekaznovanost, korupcijo, krhke sodne sisteme in pomanjkljivo pravno državo v številnih državah Srednje Amerike, gospodarske posledice, ki bodo negativno vplivale na celotno regijo in bi lahko povzročile njeno destabilizacijo; je zlasti zaskrbljen zaradi trenutnih razmer v Nikaragvi in jih ostro obsoja; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje sodelovanje, naj še naprej skrbno spremljata razmere v Nikaragvi in po potrebi ocenita, kateri ukrepi bi se lahko sprejeli glede na pridružitveni sporazum; želi spomniti, da je klavzula o demokraciji bistven element vseh sporazumov Unije s tretjimi državami; |
| --- | --- |

22.

| 23. | želi spomniti na obveznost EU, določeno v členu 8 PDEU, ter zavezo EU in drugih podpisnic izjave o trgovini in spolu iz Buenos Airesa o vključevanju načela enakosti spolov v trgovinsko politiko; poziva pogodbenici, naj okrepita poudarek sporazuma na spolu, pri prihodnjem pregledu pa spodbudita in podpreta vključitev posebnega poglavja o spolu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Avstrijo, Belgijo in Grčijo, naj ratificirajo sporazum, ter ponavlja, kako pomembno je izvajanje drugih delov sporazuma v celoti, vključno s sodelovanjem pri gospodarskem in trgovinskem razvoju (člen 52 in drugi); |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja dejstvo, da pogodbenici začenjata upravne in institucionalne postopke za sprejetje ustreznega protokola za vključitev Hrvaške v sporazum; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, ESZS, državam članicam, vladam držav Srednje Amerike in skupščini EuroLat. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  UL L 346, 15.12.2012, str. 3.

(2)  UL C 434, 23.12.2015, str. 181.

(3)  Vmesno poročilo z dne 8. novembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0238.

(5)  UL C 227, 28.6.2018, str. 27.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0230.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0439.

(8)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/july/tradoc_157150.pdf.

(9)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/en_joint-document_advisory-groups_16-june-2016_final.pdf.

(10)  UL C 369, 11.10.2018, str. 132.

(11)  Mnenje Odbora za zunanje zadeve z dne 19. septembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani.

(12)  ECLI:EU:C:2017:376.

(13)  Do 10. septembra 2018 sporazuma še niso ratificirali Avstrija, Belgija, Združeno kraljestvo in Grčija. http://www.consilium.europa.eu/sl/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2012001.

(14)  Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Tretje letno poročilo o izvajanju dela IV Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (COM(2017)0160).

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/74

---

P8_TA(2019)0029

Letno poročilo Evropske centralne banke za leto 2017

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o letnem poročilu ECB za leto 2017 (2018/2101(INI))

(2020/C 411/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2018 o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2018 o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2016 (1),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropske centralne banke (ECB) za leto 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropske centralne banke (ECB) za leto 2017,

| — | ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) in Evropske centralne banke, zlasti členov 2, 3, 7, 10.2, 15, 21, 32.5 in 33.1, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) in Evropske centralne banke, zlasti členov 2, 3, 7, 10.2, 15, 21, 32.5 in 33.1,

| — | ob upoštevanju členov 129(3), 130, 138(2), 282(2) in (3), 283(2) ter 284(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 129(3), 130, 138(2), 282(2) in (3), 283(2) ter 284(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju govora predsednika ECB Maria Draghija v Sintri 19. junija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora predsednika ECB Maria Draghija v Sintri 19. junija 2018,

| — | ob upoštevanju pete številke ECB Macroprudential Bulletin v letu 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pete številke ECB Macroprudential Bulletin v letu 2018,

| — | ob upoštevanju člena 11 Uredbe Sveta (ES) št. 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi eura (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 Uredbe Sveta (ES) št. 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi eura (2),

| — | ob upoštevanju člena 128(1) PDEU o euru kot zakonitem plačilnem sredstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(1) PDEU o euru kot zakonitem plačilnem sredstvu,

| — | ob upoštevanju povratnih informacij o prispevku Parlamenta kot dela njegove resolucije o letnem poročilu ECB za leto 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju povratnih informacij o prispevku Parlamenta kot dela njegove resolucije o letnem poročilu ECB za leto 2016,

| — | ob upoštevanju letnega gospodarskega poročila za leto 2017 Banke za mednarodne poravnave (BIS), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega gospodarskega poročila za leto 2017 Banke za mednarodne poravnave (BIS),

| — | ob upoštevanju poročila ESRB o ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin EU iz novembra 2016 in priloženih posebnih opozoril osmim državam članicam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ESRB o ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin EU iz novembra 2016 in priloženih posebnih opozoril osmim državam članicam,

| — | ob upoštevanju člena 132(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0424/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0424/2018),

| A. | ker euro ostaja nesporno druga najpomembnejša valuta v mednarodnem denarnem sistemu; ker je bila javna podpora euru leta 2017 visoka, saj je skoraj tri četrtine vprašanih v euroobmočju (73 %) podpiralo euro, kar je najvišji odstotek po jeseni 2004; |
| --- | --- |

A.

ker euro ostaja nesporno druga najpomembnejša valuta v mednarodnem denarnem sistemu; ker je bila javna podpora euru leta 2017 visoka, saj je skoraj tri četrtine vprašanih v euroobmočju (73 %) podpiralo euro, kar je najvišji odstotek po jeseni 2004;

| B. | ker je glede na napoved Komisije iz poletja 2018 rast BDP EU in euroobmočja v letu 2017 znašala 2,4 %, kar je več kot v ZDA; ker bi se morala po isti napovedi BDP v letih 2018 in 2019 povečati za 2,1 % in 2,0 %; |
| --- | --- |

B.

ker je glede na napoved Komisije iz poletja 2018 rast BDP EU in euroobmočja v letu 2017 znašala 2,4 %, kar je več kot v ZDA; ker bi se morala po isti napovedi BDP v letih 2018 in 2019 povečati za 2,1 % in 2,0 %;

| C. | ker najnovejši gospodarski podatki v letu 2018 kažejo določeno upočasnitev pri rasti v primerjavi z visokimi stopnjami iz leta 2017, kar je posledica šibkejše zunanje trgovine in višjih cen nafte; |
| --- | --- |

C.

ker najnovejši gospodarski podatki v letu 2018 kažejo določeno upočasnitev pri rasti v primerjavi z visokimi stopnjami iz leta 2017, kar je posledica šibkejše zunanje trgovine in višjih cen nafte;

| D. | ker se je po podatkih Eurostata iz maja 2018 stopnja brezposelnosti v EU (7,0 %) in euroobmočju (8,4 %) skoraj že vrnila na ravni pred krizo; ker sta število zaposlenih in delovna aktivnost v euroobmočju najvišja od nastanka ekonomske in monetarne unije leta 1999; |
| --- | --- |

D.

ker se je po podatkih Eurostata iz maja 2018 stopnja brezposelnosti v EU (7,0 %) in euroobmočju (8,4 %) skoraj že vrnila na ravni pred krizo; ker sta število zaposlenih in delovna aktivnost v euroobmočju najvišja od nastanka ekonomske in monetarne unije leta 1999;

| E. | ker sta kljub nekolikšni konvergenci stopnji rasti in brezposelnosti geografsko precej neenakomerni, kar nevarno slabi gospodarstvo in ogroža dober in uravnotežen razvoj; ker stopnja brezposelnosti mladih ostaja več kot dvakratnik povprečne stopnje, in sicer 16,8 % v EU in 18,8 % v euroobmočju na koncu leta 2017; |
| --- | --- |

E.

ker sta kljub nekolikšni konvergenci stopnji rasti in brezposelnosti geografsko precej neenakomerni, kar nevarno slabi gospodarstvo in ogroža dober in uravnotežen razvoj; ker stopnja brezposelnosti mladih ostaja več kot dvakratnik povprečne stopnje, in sicer 16,8 % v EU in 18,8 % v euroobmočju na koncu leta 2017;

| F. | ker trenutna širše osnovana gospodarska rast temelji predvsem na izvozu in domači potrošnji v državah članicah; ker so lani naložbe rasle hitreje kot leta 2007, podkrepljene s svetovno gospodarsko rastjo in naložbenim načrtom za Evropo; poudarja vlogo EFSI pri zmanjšanju naložbene vrzeli v EU, mobilizaciji naložb v skupni vrednosti 256,9 milijarde EUR ter zagotavljanju financiranja za skoraj 555 000 malih in srednjih podjetij, ki koristijo financiranje iz Evropskega investicijskega sklada; |
| --- | --- |

F.

ker trenutna širše osnovana gospodarska rast temelji predvsem na izvozu in domači potrošnji v državah članicah; ker so lani naložbe rasle hitreje kot leta 2007, podkrepljene s svetovno gospodarsko rastjo in naložbenim načrtom za Evropo; poudarja vlogo EFSI pri zmanjšanju naložbene vrzeli v EU, mobilizaciji naložb v skupni vrednosti 256,9 milijarde EUR ter zagotavljanju financiranja za skoraj 555 000 malih in srednjih podjetij, ki koristijo financiranje iz Evropskega investicijskega sklada;

| G. | ker je bila gospodarska uspešnost držav članic EU, ki niso članice euroobmočja in imajo prožen menjalni tečaj za svoje valute, neenakomerna; ker je bila gospodarska uspešnost držav članic, ki so v zadnjih desetih letih prevzele skupno valuto, relativno boljša kot v državah članicah s prožnim menjalnim tečajem; |
| --- | --- |

G.

ker je bila gospodarska uspešnost držav članic EU, ki niso članice euroobmočja in imajo prožen menjalni tečaj za svoje valute, neenakomerna; ker je bila gospodarska uspešnost držav članic, ki so v zadnjih desetih letih prevzele skupno valuto, relativno boljša kot v državah članicah s prožnim menjalnim tečajem;

| H. | ker naj bi po makroekonomskih napovedih osebja Eurosistema iz junija 2018 inflacija na letni ravni v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin za euro dosegla 1,7 % v letih 2018, 2019 in 2020 ter si s tem opomogla od prejšnjih padcev in se približala srednjeročnemu inflacijskemu cilju ECB, ki je malo manj kot 2 %, vendar da kljub temu ne bo dosegla, razlike v stopnjah inflacije v euroobmočju pa bodo velike; ker so skupne inflacije povečale predvsem višje cene energije, osnovna inflacija pa se je povečala le malo, z 0,9 % leta 2016 na 1,0 %, in ne kaže znakov trajne rasti iz leta 2017; ker rast plač v skladu z rastjo produktivnosti ostaja pomemben temeljni pogoj za stalno povečevanje osnovne inflacije; |
| --- | --- |

H.

ker naj bi po makroekonomskih napovedih osebja Eurosistema iz junija 2018 inflacija na letni ravni v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin za euro dosegla 1,7 % v letih 2018, 2019 in 2020 ter si s tem opomogla od prejšnjih padcev in se približala srednjeročnemu inflacijskemu cilju ECB, ki je malo manj kot 2 %, vendar da kljub temu ne bo dosegla, razlike v stopnjah inflacije v euroobmočju pa bodo velike; ker so skupne inflacije povečale predvsem višje cene energije, osnovna inflacija pa se je povečala le malo, z 0,9 % leta 2016 na 1,0 %, in ne kaže znakov trajne rasti iz leta 2017; ker rast plač v skladu z rastjo produktivnosti ostaja pomemben temeljni pogoj za stalno povečevanje osnovne inflacije;

| I. | ker naj bi po napovedi Komisije spomladi 2018 skupni javnofinančni primanjkljaj v euroobmočju padel z 0,9 % na 0,7 % BDP v letu 2018 in nato na 0,6 % v letu 2019 v primerjavi z napovedanima primanjkljajema 5,9 % BDP v ZDA in 2,7 % na Japonskem; |
| --- | --- |

I.

ker naj bi po napovedi Komisije spomladi 2018 skupni javnofinančni primanjkljaj v euroobmočju padel z 0,9 % na 0,7 % BDP v letu 2018 in nato na 0,6 % v letu 2019 v primerjavi z napovedanima primanjkljajema 5,9 % BDP v ZDA in 2,7 % na Japonskem;

| J. | ker Evropska centralna banka pričakuje, da bo se bo inflacija srednjeročno postopoma zvišala, podprta z vplivom trenutne naravnanosti denarne politike, kar bo nadaljevalo gospodarsko širitev, rast plač in absorpcijo ekonomske stagnacije; |
| --- | --- |

J.

ker Evropska centralna banka pričakuje, da bo se bo inflacija srednjeročno postopoma zvišala, podprta z vplivom trenutne naravnanosti denarne politike, kar bo nadaljevalo gospodarsko širitev, rast plač in absorpcijo ekonomske stagnacije;

| K. | ker so banke euroobmočja pospešile zmanjševanje števila svojih slabih posojil z 8 % vseh posojil v letu 2014 na 4,9 % v zadnjem četrtletju leta 2017; ker je skupna količina slabih posojil v celotni EU še vedno na ravni 950 milijard EUR; ker je treba slaba posojila prodati (delno) odpisati ali zanje oblikovati ustrezne rezervacije, da se zagotovi finančna stabilnost in preprečijo negativne posledice za imetnike tekočih računov, varčevalce in vlagatelje; ker so med posameznimi državami članicami velike razlike v številu slabih posojil; ker so stopnje slabih posojil v osmih državah članicah še vedno veliko nad 10 %, v dveh pa celo nad 40 %; |
| --- | --- |

K.

ker so banke euroobmočja pospešile zmanjševanje števila svojih slabih posojil z 8 % vseh posojil v letu 2014 na 4,9 % v zadnjem četrtletju leta 2017; ker je skupna količina slabih posojil v celotni EU še vedno na ravni 950 milijard EUR; ker je treba slaba posojila prodati (delno) odpisati ali zanje oblikovati ustrezne rezervacije, da se zagotovi finančna stabilnost in preprečijo negativne posledice za imetnike tekočih računov, varčevalce in vlagatelje; ker so med posameznimi državami članicami velike razlike v številu slabih posojil; ker so stopnje slabih posojil v osmih državah članicah še vedno veliko nad 10 %, v dveh pa celo nad 40 %;

| L. | ker obstaja potreba po okrepljenem sekundarnem trgu za slaba posojila, s katerim bi se povečala likvidnost trga na evropski ravni in preprečila morebitna nepreglednost trga; ker je treba od finančnih institucij, ki delujejo na sekundarnem trgu, zahtevati, da upoštevajo interese potrošnikov ter izpolnjujejo vse ustrezne nacionalne zahteve in zahteve EU za varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

L.

ker obstaja potreba po okrepljenem sekundarnem trgu za slaba posojila, s katerim bi se povečala likvidnost trga na evropski ravni in preprečila morebitna nepreglednost trga; ker je treba od finančnih institucij, ki delujejo na sekundarnem trgu, zahtevati, da upoštevajo interese potrošnikov ter izpolnjujejo vse ustrezne nacionalne zahteve in zahteve EU za varstvo potrošnikov;

| M. | ker se je Svet ECB na seji oktobra 2017 odločil, da bo nadaljeval neto nakupe v okviru programa nakupa sredstev (APP) v višini 30 milijard EUR mesečno do septembra 2018; ker se je na svojem zasedanju junija 2018 odločil, da bo podaljšal mesečni nakup za zmanjšani znesek v višini 15 milijard EUR do konca leta 2018 in nato popolnoma prenehal nakupe, glede na to, ali bodo prejeti podatki potrdili njegovo srednjeročno napoved glede inflacije, ter je to odločitev potrdil na svojem zasedanju septembra 2018; |
| --- | --- |

M.

ker se je Svet ECB na seji oktobra 2017 odločil, da bo nadaljeval neto nakupe v okviru programa nakupa sredstev (APP) v višini 30 milijard EUR mesečno do septembra 2018; ker se je na svojem zasedanju junija 2018 odločil, da bo podaljšal mesečni nakup za zmanjšani znesek v višini 15 milijard EUR do konca leta 2018 in nato popolnoma prenehal nakupe, glede na to, ali bodo prejeti podatki potrdili njegovo srednjeročno napoved glede inflacije, ter je to odločitev potrdil na svojem zasedanju septembra 2018;

| N. | ker je Svet ECB potrdil, da pričakuje, da bodo obrestne mere za operacije glavnega refinanciranja in obrestne mere za ponudbe mejnega posojanja ter mejni depozit ostale nespremenjene pri 0,00 %, 0,25 % in 0,40 % vsaj do konca poletja 2019, v vsakem primeru pa dokler ne bo trajne prilagoditve inflacije v skladu s srednjeročnim ciljem ECB; |
| --- | --- |

N.

ker je Svet ECB potrdil, da pričakuje, da bodo obrestne mere za operacije glavnega refinanciranja in obrestne mere za ponudbe mejnega posojanja ter mejni depozit ostale nespremenjene pri 0,00 %, 0,25 % in 0,40 % vsaj do konca poletja 2019, v vsakem primeru pa dokler ne bo trajne prilagoditve inflacije v skladu s srednjeročnim ciljem ECB;

| O. | ker se je ob zadnji sprožitvi ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega financiranja leta 2017 pokazalo vse večje povpraševanje bank v euroobmočju; ker je cilj ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega financiranja spodbuditi bančna posojila dejanskemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

O.

ker se je ob zadnji sprožitvi ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega financiranja leta 2017 pokazalo vse večje povpraševanje bank v euroobmočju; ker je cilj ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega financiranja spodbuditi bančna posojila dejanskemu gospodarstvu;

| P. | ker je konec leta 2017 obseg bilance stanja Eurosistema dosegel rekordno vrednost 4,5 bilijona EUR in se je v primerjavi s koncem leta 2016 povečal za 0,8 bilijona EUR, kar je 41 % skupnega BDP v euroobmočju; ker je ECB s programom nakupov obveznic v svojo bilanco stanja vnesla znatna tveganja; |
| --- | --- |

P.

ker je konec leta 2017 obseg bilance stanja Eurosistema dosegel rekordno vrednost 4,5 bilijona EUR in se je v primerjavi s koncem leta 2016 povečal za 0,8 bilijona EUR, kar je 41 % skupnega BDP v euroobmočju; ker je ECB s programom nakupov obveznic v svojo bilanco stanja vnesla znatna tveganja;

| Q. | ker se je v letu 2017 število eurobankovcev v obtoku povečalo za približno 5,9 %, njihova vrednost pa za 4,0 %, število eurokovancev se je povečalo za 4,2 % njihova vrednost pa za 4,0 %; |
| --- | --- |

Q.

ker se je v letu 2017 število eurobankovcev v obtoku povečalo za približno 5,9 %, njihova vrednost pa za 4,0 %, število eurokovancev se je povečalo za 4,2 % njihova vrednost pa za 4,0 %;

| R. | ker je bil leta 2017 neto dobiček ECB 1 275 milijard EUR v primerjavi z 1 193 milijardami EUR leta 2016; ker je to povečanje mogoče pripisati predvsem povečanju neto prihodkov od obresti; |
| --- | --- |

R.

ker je bil leta 2017 neto dobiček ECB 1 275 milijard EUR v primerjavi z 1 193 milijardami EUR leta 2016; ker je to povečanje mogoče pripisati predvsem povečanju neto prihodkov od obresti;

| S. | ker člani Izvršilnega odbora ECB dosledno poudarjajo pomen izvajanja strukturnih reform za povečanje produktivnosti v euroobmočju, pa tudi rasti prijaznih fiskalnih politik v okviru Pakta za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

S.

ker člani Izvršilnega odbora ECB dosledno poudarjajo pomen izvajanja strukturnih reform za povečanje produktivnosti v euroobmočju, pa tudi rasti prijaznih fiskalnih politik v okviru Pakta za stabilnost in rast;

| T. | ker člen 123 PDEU in člen 21 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke prepovedujeta denarno financiranje vlad; |
| --- | --- |

T.

ker člen 123 PDEU in člen 21 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke prepovedujeta denarno financiranje vlad;

| U. | ker ECB v okviru svoje nadzorne dejavnosti doslej ni vedno v zadostni meri upoštevala načela sorazmernosti; |
| --- | --- |

U.

ker ECB v okviru svoje nadzorne dejavnosti doslej ni vedno v zadostni meri upoštevala načela sorazmernosti;

Splošni pregled

| 1. | pozdravlja dejstvo, da se je javna podpora evru leta 2017 povečala za 8 odstotnih točk v primerjavi z letom 2016, tako da je skoraj dve tretjini vprašanih (64 %) menilo, da je enotna valuta dobra za njihove države; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da euro ni le gospodarski projekt, temveč zlasti političen; ponovno poudarja nepreklicnost enotne valute; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da so vse države članice, z izjemo Združenega kraljestva in Danske, dolžne sprejeti skupno valuto, ko izpolnijo maastrichtska konvergenčna merila; meni, da je treba sodelovanje v bančni uniji razumeti kot prednost za tiste države, ki želijo postati del euroobmočja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je statut o neodvisnosti ECB, kot je določen v Pogodbah, bistvenega pomena za doseganje stabilnosti cen in za zaščito institucije kot celote pred vmešavanjem politike; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je ECB odgovorna za monetarno politiko euroobmočja kot celote; opozarja, da po pravilih ECB člani upravnega odbora ne predstavljajo njihove države članice, nimajo pravice veta in ne smejo sprejemati navodil od nobene institucije, vlade ali drugega organa, kar ji omogoča odločno ukrepanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da je monetarna politika prispevala k ohranitvi enotne valute in stabilnosti ekonomske in monetarne unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponavlja, da neodvisnost ECB zagotavlja članom Izvršilnega odbora svobodo, da se odgovorno in ob upoštevanju ustrezne odgovornosti odločijo o sodelovanju v forumih, vključno s tistimi, ki niso odprti za splošno javnost, če menijo, da je to potrebno za zagotavljanje najboljšega vodenja monetarne politike ECB; je seznanjen z mnenjem varuhinje človekovih pravic z dne 5. julija 2018; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva ECB, naj se osredotoči izključno na primarni cilj stabilnosti cen; opozarja, da mora ECB v skladu s členom 2 svojega Statuta ter členom 127 in podrobneje s členom 282 PDEU brez poseganja v primarni cilj stabilnosti cen podpirati splošne gospodarske politike Unije, da bi prispevala k doseganju ciljev Unije, opredeljenih v členu 3 PEU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da je gospodarstvo EU v letu 2017 raslo najhitreje v zadnjem desetletju in da je gospodarska rast prisotna v vseh državah članicah; ugotavlja, da je brezposelnost v EU na najnižji stopnji od leta 2008, čeprav še vedno ostaja resna težava med mladimi; pozdravlja vlogo ECB pri strukturnih reformah za trajnostno in vključujočo rast v nekaterih državah članicah kot del trenutnega okrevanja; opozarja, da je pomembno oceniti ekonomske in družbene posledice teh reform; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vendar opozarja na pojav negotovosti zaradi več dejavnikov, med drugim zaradi: grožnje vse večjega protekcionizma, pogajanj o brexitu, morebitnih prenapihnjenih cen sredstev, kriz na trgih v razvoju, zgodovinsko visokih ravni zasebnega in javnega dolga, splošne nestanovitnosti na finančnih trgih, povezane zlasti s političnimi tveganji v nekaterih državah članicah, ki negativno vplivajo na možnosti za rast v euroobmočju, vzpona populizma in etnocentrizma po vsem političnem spektru, negativnega odziva na globalizacijo in vse večjih razhajanj med državami članicami glede prihodnosti evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja, da glede na letno gospodarsko poročilo Banke za mednarodne poravnave iz leta 2018 obstajajo znaki kopičenja finančnih neravnovesij, zlasti v državah, ki jim je velika finančna kriza pretežno prizanesla, saj se tam vzvodi zasebnega sektorja niso zmanjševali v nasprotju z državami, ki so bile v središču pretresov; ugotavlja, da se neravnovesja kažejo kot veliko povečevanje kreditov zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je na tej točki pomembno vzdrževati ugodno okolje za javne in zasebne naložbe, ki še vedno ne dosegajo ravni pred krizo; spodbuja ECB, naj v skladu s svojimi nalogami sprejema ukrepe, da bi ta cilj dosegla; vendar opozarja, da lahko širitve, ki temeljijo na posojilih, vodijo v nepravilno razporejanje dejanskih sredstev; |
| --- | --- |

12.

Strukturne reforme

| 13. | meni, da samo monetarna politika ni dovolj za doseganje trajnostnega gospodarskega okrevanja; želi spomniti na proticiklični učinek monetarne politike med okrevanjem po krizi, vendar meni, da je strukturni prispevek monetarne politike k trajnostni rasti omejen; zato poziva oblikovalce politik, naj ohranijo trenutni gospodarski vzpon v daljšem obdobju, in sicer z izvajanjem mešanice socialno uravnoteženih, ambicioznih in rasti prijaznih strukturnih reform za povečanje produktivnosti in fiskalnih politik v okviru Pakta za stabilnost in rast, vključno z določbami o prožnosti; ponavlja besede predsednika Evropskega fiskalnega iz njegovega nagovora Odbor za ekonomske in monetarne zadeve z dne 5. novembra 2018, da mora biti prožnost pravil odvisna od gospodarskih razmer, v katerih se nahajamo, ter mnenje, izraženo v poročilu iz junija 2018, da bi za zaščito verodostojnosti pakta njegove določbe o prožnosti morali uporabljati na simetričen način in ne le, ko gospodarstvo ne deluje ali je šibko; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je za zagotovitev polne učinkovitosti monetarne politike treba popraviti čezmerna makroekonomska neravnotežja z ustreznimi fiskalnimi in gospodarskimi politikami in reformami za povečanje produktivnosti; poudarja, da monetarna politika ECB ne more nadomestiti trajnostnih strukturnih reform, za katere so odgovorne države članice; |
| --- | --- |

14.

| 15. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je delež EU v svetovnih tokovih neposrednih tujih naložb po krizi znatno zmanjšal; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja mnenje ECB, v katerem poziva k vzpostavitvi evropskega sistema jamstva za vloge kot tretjega stebra bančne unije; poudarja, da ima jamstvo za vloge ključno mesto pri krepitvi zaupanja in zagotavljanju varnosti vseh vlog v bančni uniji; poudarja, da bi evropski sistem jamstva za vloge lahko pomagal dodatno krepiti in varovati finančno stabilnost; priznava, da bi morala delitev tveganj iti z roko v roki z zmanjševanjem tveganj; |
| --- | --- |

16.

Program nakupa sredstev

| 17. | poudarja, da so nestandardni ukrepi monetarne politike ECB prispevali k obvladovanju tveganj deflacije, ki so še bila prisotna na začetku leta 2016, in pri začetku okrevanja kreditiranja zasebnega sektorja, katerega letna rast je sredi leta 2018 znašala približno 3 % v primerjavi z 0 % v letu 2015; |
| --- | --- |

17.

| 18. | se strinja z ECB, da so za doseganje ciljne stopnje inflacije nujno potrebne vzdržne podporne fiskalne politike ter reforme za izboljšanje konkurenčnosti, spodbujanje produktivnosti in rast ter povečanja plač v skladu z rastjo produktivnosti; zato poziva države članice, naj močno povečajo svoja prizadevanja v skladu z načeli „tvornega trikotnika“, in sicer spodbujanja naložb, izvajanja rasti prijaznih in socialno uravnoteženih strukturnih reform ter zagotavljanja odgovornih fiskalnih politik; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je zaskrbljen zaradi hitro rastočih cen nepremičnin v nekaterih državah članicah; zato poziva k previdnosti pred tveganjem ponovnega pojava nepremičninskih balonov ter pretirane zadolženosti gospodinjstev in zasebnega sektorja v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je seznanjen s pripombami predsednika ESRB Maria Draghija (3), da je to, da mednarodni vlagatelji, zlasti tisti, ki delujejo na področju čezmejnega financiranja, in nebančni vlagatelji iščejo donos, glavni vir ranljivosti, ki vodi v preobremenjenost nepremičninskih trgov v EU, in da bi oblikovalci politik morali proučiti, ali bi bilo treba uvesti makrobonitetne instrumente za nebančne subjekte, zlasti v zvezi z njihovo izpostavljenostjo, povezano s poslovnimi nepremičninami; |
| --- | --- |

20.

| 21. | se brez poseganja v neodvisnost ECB strinja z njeno odločitvijo, da na vzdržen način preneha izvajati program nakupa sredstev, glede na prejete podatke, ki potrjujejo njeno srednjeročno napoved glede inflacije, ter meni, da bi se moral ta instrument uporabljati samo začasno, saj ustvarja nova tveganja za finančno stabilnost in manjša spodbude za konsolidacijo javnih financ in izvajanje strukturnih reform; priznava, da je zanašanje na monetarno politiko kot podporo za okrevanje po krizi imelo tudi nenačrtovane posledice; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zlasti poudarja, da imajo lahko dolgotrajni nestandardni ukrepi politike znatne negativne distribucijske učinke; zato poziva ECB, naj v svoje prihodnje letno poročilo vključi celovito in podrobno analizo stranskih učinkov svojih ukrepov monetarne politike, vključno s potencialnimi tveganji za zavarovalniški in pokojninski sektor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da je program nakupa v javnem sektorju z 1,9 bilijona EUR na koncu leta 2017 predstavljal največji del programa nakupa sredstev; poudarja, da je pri nakupih v javnem sektorju pomembno upoštevati omejitev izdajatelja v višini 33 %; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ugotavlja, da je med vsemi programi nakupa v zasebnem sektorju program nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja z 82 milijardami EUR neto nakupov največ prispeval k programu nakupa sredstev v letu 2017; pozdravlja dejstvo, da ECB od leta 2017 objavlja poln seznam vseh imetij programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja, tudi imena izdajateljev, skupaj z zbirnimi podatki o teh imetjih po državah, tveganjih, ocenah in sektorjih; poziva ECB, naj za vse programe nakupa sredstev, vključno z ABSPP in CBPP3, uporablja podobno politiko preglednosti, ter naj sprejme nadaljnje ukrepe za razkritje operativnih postopkov, ki se uporabljajo pri izbiri vrednostnih papirjev, ki jih kupujejo nacionalne banke; poudarja, da program nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja nikakor ne sme voditi v izkrivljanje konkurence na notranjem trgu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja, da je ECB institucija EU in je zato zavezana Pariškemu sporazumu; poziva ECB, ob polnem upoštevanju njenih nalog, njene neodvisnosti in okvira za obvladovanje tveganj, naj v svoje politike vključi zavezo Pariškemu sporazumu ter ekonomska, socialna in upravljavska načela; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja preglednost, ki jo s svojimi predhodnimi smernicami zagotavlja ECB; priznava odločitev ECB, da je glede na trenutne negotovosti na svetovni ravni primerno ohraniti nizke obrestne mere; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da bosta pravilno zaporedje in izvajanje opustitve izrednih ukrepov monetarne politike ključni za preprečitev motenj na trgu; opozarja, da je možno nadaljevati povečevanje mer in obenem ohranjati stabilen obseg bilance stanja za Eurosistem, če gospodarske razmere to dovoljujejo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja pomembnost komunikacije in smernic za uspešno normalizacijo monetarne politike; |
| --- | --- |

28.

| 29. | se zaveda različnih učinkov, ki naj bi jih normalizacija monetarne politike imela na države članice in ki bodo odvisni od ravni in profila zapadlosti njihovega dolga; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja obsežnost regulativnih in strukturnih sprememb, ki so se zgodile od zadnje gospodarske krize, ter njihovo pomembnost za številna področja, povezana z monetarno politiko; poudarja pomembnost raziskav in študij, da bi bolje razumeli novo okolje, ki je nastalo s spremembami v zadnjih desetletjih, ter posledice teh sprememb za vodenje monetarne politike; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je seznanjen z učinkom negativne obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita, ki za banke velja od junija 2014; meni, da bi lahko ta ukrep, če se bo še izvajal, vplival na donosnost bančnega sektorja, in da bi ga bilo treba postopno opustiti v okviru normalizacije monetarne politike v skladu s sedanjim okrevanjem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | se zaveda morebitnega nadaljevanja ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja, ki bankam zagotavljajo srednjeročno financiranje pod ugodnimi pogoji, če je to financiranje dejansko uporabljeno za odobritev novih kreditov realnemu gospodarstvu; je seznanjen z vse večjim povpraševanjem bank v euroobmočju pri zadnjih ciljno usmerjenih operacijah dolgoročnejšega financiranja leta 2017, ki je morda posledica pričakovane rasti obrestnih mer za depozite in možnosti poceni dobička; poziva ECB, naj pozorno spremlja ta razvoj, da bi zagotovila, da se ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega financiranja res uporabljajo za spodbujanje bančnih posojil realnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | je seznanjen z naraščanjem saldov v sistemu TARGET2, ki kaže na stalen odliv kapitala iz obrobnih regij euroobmočja; je seznanjen, da po mnenju ECB spremembe saldov v sistemu TARGET predvsem odražajo likvidnostne tokove, ki nastajajo v okviru programa nakupa sredstev, in niso znak ponovnih stresnih razmer na finančnih trgih; poziva ECB, naj pojasni osnovne dejavnike in morebitna tveganja zaradi neravnovesij, ki bi jih to lahko povzročilo; |
| --- | --- |

33.

Drugi vidiki

| 34. | pozdravlja sprejetje sporazuma o izredni likvidnostni pomoči, ki pojasnjuje porazdelitev odgovornosti, stroškov in tveganj; ugotavlja, da bo treba ta sporazum pregledati najpozneje leta 2019; meni, da bi bilo treba o odobritvi izredne likvidnostne pomoči odločati na ravni EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva ECB, naj razkrije celotne zneske dobičkov, ki jih je Eurosistem ustvaril prek programa o dogovoru o neto finančnih sredstvih (ANFA) in programa za trge vrednostnih papirjev (SMP) od leta 2010 do končnega poteka programa, s specifično razdelitvijo po državah, v katerih so bili izvedeni nakupi na trgu vrednostnih papirjev (Grčija, Irska, Portugalska, Španija in Italija); |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja spremembo člena 22 Statuta ESCB in ECB, da bi zagotovili jasno pravno podlago, ki bi Eurosistemu omogočila, da izvaja svojo vlogo centralne banke izdajateljice za centralne klirinške nasprotne strani, ter s tem dodelila ECB pristojnost urejanja dejavnost klirinških sistemov, vključno s klirinškimi nasprotnimi stranmi, z namenom učinkovitega obvladovanja tveganj, ki jih ti sistemi predstavljajo za nemoteno delovanje plačilnih sistemov in izvajanje enotne monetarne politike; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva ECB, naj upošteva priporočila organizacije Transparency International, zlasti v zvezi z njeno vlogo v okviru trojke; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva ECB, naj nadaljuje svoja prizadevanja za zagotovitev, da bodo banke dobro pripravljene na vse možne nepredvidene dogodke, povezane z brexitom; jo poziva tudi, naj se ustrezno pripravi, da bo zagotovila stabilnost finančnih trgov EU, tudi v primeru brexita brez dogovora; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da si morajo po brexitu države članice euroobmočja prizadevati za skupno regulativno strategijo v zvezi s finančnim sektorjem namesto škodljive negativne konkurence; |
| --- | --- |

39.

| 40. | se strinja, da bi dobro delujoč, raznolik in povezan kapitalski trg ugoden za prenos enotne monetarne politike; poziva k pospešitvi izvajanja projekta unije kapitalskih trgov, da bi poglobili finančno povezovanje, kar bi pomagalo okrepiti odpornost na pretrese in povečati učinkovitost prenosa denarne politike po vsej monetarni uniji, da bi spodbudili delitev tveganja z zasebnim sektorjem v okviru bančne unije in Unije kot celote; opozarja, da bi program nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja lahko pomagal omiliti pogoje za financiranje podjetij (npr. za nefinančne družbe (nefinančne nasprotne stranke)); |
| --- | --- |

40.

| 41. | meni, da bodo globlje in bolje povezani evropski kapitalski trgi, ki bodo posledica prehoda na unijo kapitalskih trgov EU ter postopnega dokončanja bančne unije, prispevali h globini in likvidnosti finančnih trgov euroobmočja in obenem okrepili mednarodni položaj eura; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva ECB, naj ostane pozorna na dostop do posojil za mala in srednja podjetja, zlasti ob upočasnjenem izboljševanju njihovega finančnega položaja, ki ga je zabeležila raziskava SAFE o dostopu podjetij do posojil iz junija 2018; poudarja, da lahko popolnoma delujoča unija kapitalskih trgov dolgoročno zagotavlja alternativne vire financiranja za MSP, ki dopolnjujejo vire iz bančnega sektorja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da je najhitrejši način za vzpostavitev dobro delujoče unije kapitalskih trgov obravnavanje nacionalnih predpisov, ki dobro delujočim kapitalskim trgom preprečujejo, da bi imeli širši učinek po Uniji, ter zmanjšanje bremena novih predpisov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva ECB, naj poveča spremljanje razvoja tehnologije razpršene evidence in povečanih tveganj v zvezi s kibernetsko varnostjo finančne tehnologije; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ugotavlja, da se ECB strinja glede pomembnosti proučevanja relevantnosti in posledic izdaje digitalne valute centralne banke (ali digitalnega primarnega denarja) splošni javnosti; spodbuja ECB, naj izvede in objavi tako študijo; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja pomen informacijske varnosti v finančnem sektorju in v sistemu plačevanja; poziva ECB, naj to temo še naprej podrobno spremlja in naj poudari njen pomen v mednarodnih okvirih, nadaljuje pa naj tudi sodelovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | se strinja z ECB, da je fizični denar pomembno zakonito plačilno sredstvo, saj je euro edino zakonito plačilno sredstvo v euroobmočju, in opozarja vse države članice euroobmočja, da bi moralo biti sprejemanje eurokovancev in bankovcev pravilo pri transakcijah v trgovini na drobno, brez poseganja v pravico teh držav članic, da določijo zgornje meje za gotovinska plačila v okviru boja proti pranju denarja, davčnim goljufijam ter financiranju terorizma in organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

47.

| 48. | se pridružuje stališčem članov Izvršilnega odbora o pomembnosti razvoja resnično evropskih plačilnih sistemov, ki ne bodo občutljivi za zunanje motnje, kot so tiste politične narave; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opozarja na poziv predsednika Junckerja iz njegovega nagovora o stanju v Uniji za leto 2018, da je treba obravnavati mednarodno vlogo evra in da mora ta prevzeti svojo vlogo na mednarodnem prizorišču; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da je pomembno, da je ECB odgovorna do Parlamenta; v zvezi s tem pozdravlja stalni dialog med ECB in Parlamentom ter redne obiske predsednika ECB in po potrebi drugih članov Izvršilnega odbora pri Odboru za ekonomske in monetarne zadeve ali na plenarnem zasedanju; spodbuja ECB, naj nadaljuje ta dialog; poudarja, da je ECB izboljšala svojo komunikacijo; meni, da bi si morala ECB še naprej prizadevati, da bodo njene odločitve dostopne in razumljive vsem državljanom, ter z ukrepi ohranjati stabilnost cen v euroobmočju, s tem pa tudi kupno moč skupne valute; |
| --- | --- |

50.

| 51. | čestita ECB za dosedanje delo, ki je okrepilo njeno preglednost in demokratično odgovornost do evropskih državljanov in Parlamenta; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Odbor za ekonomske in monetarne zadeve, naj sprejme ukrepe za izboljšanje vzpostavitve monetarnega dialoga s predsednikom ECB; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja izboljšane in bistvene povratne informacije, razdeljene po oddelkih, ki jih je ECB predložila v zvezi s pripombami Parlamenta glede letnega poročila ECB za leto 2016; poziva ECB, naj ostane zavezana odgovornosti in še naprej vsako leto objavlja svoje pisne povratne informacije v zvezi z resolucijo Parlamenta o letnem poročilu ECB; |
| --- | --- |

53.

| 54. | želi spomniti, da v prihodnjih mesecih Svet ECB čakajo pomembne spremembe, saj bo več članov Izvršilnega odbora, vključno s predsednikom, končalo svoj mandat; meni, da bi bilo treba te spremembe v skladu s Pogodbama pripraviti skrbno in popolnoma pregledno, skupaj s Parlamentom; poziva Svet, naj pripravi uravnotežen ožji seznam vsaj treh možnih kandidatov za vsa prihodnja delovna mesta, da bi Parlament lahko imel pomembnejšo svetovalno vlogo pri postopku imenovanja; ponavlja svoje stališče, da je treba izboljšati uravnoteženo zastopanost spolov, tako v Izvršilnem odboru kot na splošno med zaposlenimi pri ECB; poudarja, da člane Izvršilnega odbora ECB izbirajo izključno na podlagi njihovega priznanega ugleda in poklicnih izkušenj na monetarnem ali bančnem področju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | se strinja s predsednikom Draghijem, ki je v svojem govoru 13. septembra 2018 dejal, da so številne nasprotujoče si napovedi, ki v zadnjih mesecih niso bile skladne z dejstvi, v Italiji povzročile nenadno rast donosov državnih obveznic in povečanje razpona, kar je imelo negativne posledice za podjetja in družine; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0025.

(2)  UL L 139, 11.5.1998, str. 1.

(3)  Na predstavitvi, ki jo je organiziral z ESRB pri Odboru za ekonomske in monetarne zadeve 9. julija 2018.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/82

---

P8_TA(2019)0030

Bančna unija – letno poročilo za leto 2018

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2018 (2018/2100(INI))

(2020/C 411/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2018 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2018 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2017 (1),

| — | ob upoštevanju povratnih informacij Komisije in Evropske centralne banke (ECB) o resoluciji Parlamenta z dne 1. marca 2018 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju povratnih informacij Komisije in Evropske centralne banke (ECB) o resoluciji Parlamenta z dne 1. marca 2018 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2017,

| — | ob upoštevanju izjave, o kateri se je vrh držav evroobmočja dogovoril na seji dne 29. junija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, o kateri se je vrh držav evroobmočja dogovoril na seji dne 29. junija 2018,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča (ERS) z dne 16. januarja 2018 o operativni učinkovitosti kriznega upravljanja ECB za banke (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča (ERS) z dne 16. januarja 2018 o operativni učinkovitosti kriznega upravljanja ECB za banke (2),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 24. maja 2018 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vrednostnih papirjih, kritih z državnimi obveznicami (COM(2018)0339), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 24. maja 2018 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vrednostnih papirjih, kritih z državnimi obveznicami (COM(2018)0339),

| — | ob upoštevanju ugotovitev ECB z dne 23. februarja 2018, da banki ABLV Bank in ABLV Bank Luxembourg propadata ali bosta verjetno propadli, v skladu z uredbo o enotnem mehanizmu za reševanje (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev ECB z dne 23. februarja 2018, da banki ABLV Bank in ABLV Bank Luxembourg propadata ali bosta verjetno propadli, v skladu z uredbo o enotnem mehanizmu za reševanje (3),

| — | ob upoštevanju dejstva, da je Evropski bančni organ (EBA) 31. januarja 2018 začel vseevropski stresni test za leto 2018 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je Evropski bančni organ (EBA) 31. januarja 2018 začel vseevropski stresni test za leto 2018 (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 dalje (sporočilo o bančništvu) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 dalje (sporočilo o bančništvu) (5),

| — | ob upoštevanju letnega statističnega poročila organa ESMA o trgih izvedenih finančnih instrumentov EU z dne 18. oktobra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega statističnega poročila organa ESMA o trgih izvedenih finančnih instrumentov EU z dne 18. oktobra 2018,

| — | ob upoštevanju napovedi ECB z dne 15. marca 2018 v zvezi z nadzorniškimi pričakovanji glede novih slabih posojil (6) in z dne 11. julija 2018 o nadaljnjih korakih v nadzorniškem pristopu k obravnavi obstoječih slabih posojil (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju napovedi ECB z dne 15. marca 2018 v zvezi z nadzorniškimi pričakovanji glede novih slabih posojil (6) in z dne 11. julija 2018 o nadaljnjih korakih v nadzorniškem pristopu k obravnavi obstoječih slabih posojil (7),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega odbora za sistemska tveganja iz septembra 2018 o obravnavi slabih posojil z makrobonitetnega vidika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega odbora za sistemska tveganja iz septembra 2018 o obravnavi slabih posojil z makrobonitetnega vidika,

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega odbora za sistemska tveganja o nebančni kreditni dejavnosti EU št. 3 iz septembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega odbora za sistemska tveganja o nebančni kreditni dejavnosti EU št. 3 iz septembra 2018,

| — | ob upoštevanju razpisa prostega delovnega mesta za predsednika nadzornega odbora ECB od 1. januarja 2019 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razpisa prostega delovnega mesta za predsednika nadzornega odbora ECB od 1. januarja 2019 (8),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 11. oktobra 2017 o enotnem mehanizmu nadzora, ustanovljenem v skladu z Uredbo (EU) št. 1024/2013 (COM(2017)0591), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 11. oktobra 2017 o enotnem mehanizmu nadzora, ustanovljenem v skladu z Uredbo (EU) št. 1024/2013 (COM(2017)0591),

| — | ob upoštevanju predlogov o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (COM(2016)0850 in Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (CRD IV) (COM(2016)0854), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predlogov o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (COM(2016)0850 in Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (CRD IV) (COM(2016)0854),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 8. novembra 2017 o spremembah okvira Unije za kapitalske zahteve kreditnih institucij in investicijskih podjetij (CON/2017/46), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 8. novembra 2017 o spremembah okvira Unije za kapitalske zahteve kreditnih institucij in investicijskih podjetij (CON/2017/46),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega odbora za sistemska tveganja iz julija 2017 o posledicah MSRP 9 za finančno stabilnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega odbora za sistemska tveganja iz julija 2017 o posledicah MSRP 9 za finančno stabilnost,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. julija 2017 o akcijskem načrtu za zmanjševanje slabih posojil v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. julija 2017 o akcijskem načrtu za zmanjševanje slabih posojil v Evropi,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0419/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0419/2018),

| A. | ker se je odločitev, da se ECB zaupa nadzor pomembnih sistemskih finančnih institucij, izkazala za uspešno; |
| --- | --- |

A.

ker se je odločitev, da se ECB zaupa nadzor pomembnih sistemskih finančnih institucij, izkazala za uspešno;

| B. | ker bonitetnega nadzora in nadzora za preprečevanje pranja denarja ni mogoče ločeno obravnavati; |
| --- | --- |

B.

ker bonitetnega nadzora in nadzora za preprečevanje pranja denarja ni mogoče ločeno obravnavati;

| C. | ker je treba za učinkovito izvajanje in nadzor ukrepov proti pranju denarja močno okrepiti vlogo EBA; |
| --- | --- |

C.

ker je treba za učinkovito izvajanje in nadzor ukrepov proti pranju denarja močno okrepiti vlogo EBA;

| D. | ker je pomembno pojasniti obravnavo državne pomoči v tožbah s strani sistemov jamstva za vloge (9); |
| --- | --- |

D.

ker je pomembno pojasniti obravnavo državne pomoči v tožbah s strani sistemov jamstva za vloge (9);

| E. | ker je obseg slabih posojil in izpostavljenosti druge in tretje ravni v bančnih sistemih nekaterih držav članic še vedno zaskrbljujoče visok; |
| --- | --- |

E.

ker je obseg slabih posojil in izpostavljenosti druge in tretje ravni v bančnih sistemih nekaterih držav članic še vedno zaskrbljujoče visok;

| F. | ker število in deleži slabih posojil med državami članicami še vedno zelo nihajo; |
| --- | --- |

F.

ker število in deleži slabih posojil med državami članicami še vedno zelo nihajo;

| G. | ker lahko v bančni uniji sodelujejo tudi države članice, ki še niso uvedle eura; ker se nobena država članica doslej še ni odločila za to; ker več držav članic razpravlja o možnosti, da bi se pridružile bančni uniji; ker se različne finančne institucije zavedajo prednosti članstva v bančni uniji; |
| --- | --- |

G.

ker lahko v bančni uniji sodelujejo tudi države članice, ki še niso uvedle eura; ker se nobena država članica doslej še ni odločila za to; ker več držav članic razpravlja o možnosti, da bi se pridružile bančni uniji; ker se različne finančne institucije zavedajo prednosti članstva v bančni uniji;

| 1. | z odobravanjem opaža dosežke in rezultate bančne unije pri tem, da pomaga spodbujati pravi enotni trg, enake konkurenčne pogoje, finančno stabilnost in večjo predvidljivost za akterje na trgu; poudarja pomen zavezanosti procesu dokončanja bančne unije ter potrebo po zagotovitvi odprtosti in enake obravnave vseh držav članic, ki sodelujejo v bančni uniji; opozarja, da se mora dokončanje bančne unije nadaljevati, vključno z evropskim sistemom jamstva za vloge in fiskalnim varovalnim mehanizmom za enotni sklad za reševanje, kot tudi ukrepi za zmanjšanje tveganja, kar prispeva k še večji finančni stabilnosti in obetom za rast; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja pomen zavezanosti procesu dokončanja unije kapitalskih trgov, ki bo pomagala ustvariti pravi enotni kapitalski trg v EU, usmeriti kredite v realni sektor, dodatno omogočila delitev tveganj z zasebnim sektorjem, zmanjšala potrebo po javni delitvi tveganj, olajšala čezmejne naložbe in dopolnila bančno financiranje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | želi spomniti, da je bančna unija odprta za vse države članice, ki se želijo pridružiti; pozdravlja vse ukrepe, ki so jih sprejele države članice zunaj euroobmočja, da bi se pridružile bančni uniji, saj to prispeva k uskladitvi bančne unije z notranjim trgom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da bi moral biti eden od ciljev bančne unije poleg tega, da zagotavlja finančno stabilnost, da ohranja raznolikost trajnostnih bančnih modelov EU ob upoštevanju načela sorazmernosti in prepreči, da bi evropski bančni sistem deloval po enotnem modelu, ali da bi bile manjše banke na slabšem, saj ta raznolikost omogoča izpolnitev zahtev državljanov in njihovih projektov, deluje pa tudi kot orodje diverzifikacije, ki je bistvena za soočanje z morebitnimi pretresi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da bi bilo treba predloge mednarodnih forumov v evropsko pravo prenesti tako, da bi se pri tem upoštevale posebnosti evropskega bančnega sektorja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da zlasti zahtev Baselskega odbora za bančni nadzor ne bi smeli neposredno prenesti v evropsko pravo, če se pri tem ne bi dovolj upoštevale posebnosti evropskega bančnega sistema in načelo sorazmernosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da je za pravilno delovanje bančne unije potreben skladen in strnjen sklop pravil, upoštevati pa je treba načelo sorazmernosti; poziva Komisijo, naj, kjer je ustrezno, pri izbiri zakonodajnega orodja za bančno unijo da prednost uredbam pred direktivami in naj za prednostno nalogo določi, da bo v celoti zagotovila popolno in pravilno izvajanje vse ustrezne zakonodaje v vseh državah članicah; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z evropskimi nadzornimi organi opredeli in odpravi ovire za notranji trg; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da morajo biti odločitve nadzornih organov in organov za reševanje dosledne, da jih je treba ustrezno pojasniti ter da morajo biti pregledne in javne; poziva nadzorne organe in organe za reševanje, naj bodo pri uporabi določb, ki jim omogočajo zavrnitev dostopa do dokumentov, čim bolj zadržani; |
| --- | --- |

8.

Nadzor

| 9. | je seznanjen z nedavnimi ocenami o tem, ali banke propadajo ali bodo verjetno propadle, ki jih je ECB opravila leta 2018; poudarja, da je treba izboljšati odzivni čas evropskega bančnega nadzora; izraža globoko zaskrbljenost, ker so se v nekaterih od teh primerov pokazale težave pri izvrševanju pravil za preprečevanje pranja denarja v bančni uniji; poudarja, da je v zvezi s tem nujno potreben skupni pristop EU z jasno dodeljenimi pooblastili; v zvezi s tem pozdravlja predlog Komisije o okrepitvi Evropskega bančnega organa na področju pranja denarja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je seznanjen z rezultati vseevropskega stresnega testa EBA; pozdravlja vključitev instrumentov druge in tretje ravni v stresne testov za leto 2018; meni, da bi bilo treba stresne teste razlagati v povezavi z drugimi nadzornimi dejavnostmi spremljanja, ki se izvajajo; poziva enotni mehanizem nadzora, EBA in ESRB, naj pri določanju stresnih testov uporabljajo skladne metodologije, da bi zagotovili visoko raven preglednosti nad tem postopkom in preprečili morebitno izkrivljanje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno poudarja, da obstajajo tveganja, povezana z državnim dolgom; je seznanjen s sedanjim delom Baselskega odbora za bančni nadzor o tveganju državnih posojilojemalcev; je tudi zaskrbljen zaradi pretirano visokih izpostavljenosti nekaterih finančnih institucij do državnih dolgov lastnih vlad; poudarja, da bi moral biti regulativni okvir EU za bonitetno obravnavo državnega dolga skladen z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja predlog Komisije, naj se okrepi vloga EBA pri preprečevanju pranja denarja v finančnem sektorju; poziva sozakonodajalca, naj brez nepotrebnega odlašanja sprejmeta predlog, in tudi, da je treba okrepiti sodelovanje in izmenjavo informacij med nacionalnimi nadzornimi organi na podlagi skupnih standardov v EU ter uporabljati usklajevanje in podporo na ravni EU, kadar so nacionalni organi preobremenjeni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je še vedno zaskrbljen zaradi nedavnih primerov pranja denarja v evropskih bankah in ker bi zaradi njih gospodarstvo EU utegnilo tvegati finančno in politično nestabilnost; ugotavlja, da je več držav zunaj EU poročalo o več od teh primerov; poziva k enotnemu pristopu k bonitetnemu nadzoru in nadzoru za preprečevanje pranja denarja; ugotavlja tudi, da so se zunaj bančne unije pokazale tudi težave pri izvrševanju zakonodaje proti pranju denarja in da bi lahko pridružitev bančni uniji koristila državam članicam, ki niso v euroobmočju, pri reševanju teh vprašanj; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da so finančni trgi med seboj tesno povezani; poudarja, da je pomembno, da so bančni nadzorniki pripravljeni na vse mogoče izide pogajanj o brexitu med EU-27 in Združenim kraljestvom, pri čemer je treba upoštevati, da to ne nadomešča pripravljenosti zasebnih akterjev; poziva Komisijo in nadzorne organe, naj preučijo celoten obseg učinkov izstopa Združenega kraljestva iz EU; poziva EU-27, naj poglobi skupno ureditev in skupni nadzor, obenem pa poglobi in razširi kapitalske trge v teh državah; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva vse pogajalce, naj si prizadevajo za sprejetje uravnoteženega in vzdržnega zakonodajnega svežnja za zmanjšanje tveganja v bančnem sistemu pred volitvami v Evropski parlament leta 2019; poziva zlasti Svet, naj se v dobri veri pogaja o raznolikosti bančnih modelov v EU in o uravnoteženem svežnju, ki ga je sprejel Evropski parlament; poziva Komisijo, naj dejansko obravnava problem „prevelike, da bi propadle“ ter tveganje različnih evropskih bančnih modelov, pri čemer naj upošteva njihovo velikost na zadevnih trgih; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je seznanjen s pogajanji, ki potekajo v zvezi s svežnjem o slabih posojilih; je seznanjen z dodatkom ECB o slabih posojilih ter z delom EBA v zvezi s smernicami za upravljanje nedonosnih in restrukturiranih izpostavljenosti; pozdravlja zmanjšanje obsega slabih posojil v preteklih letih; ponovno izraža zaskrbljenost nad tem, da sta skupno število slabih posojil in instrumentov druge in tretje ravni ter njihov delež v nekaterih državah članicah precej nad povprečjem; poudarja, da je tveganje za finančno stabilnost, ki jo pomenijo slaba posojila, še vedno znatno, pa vendar manjše kot pred nekaj leti; se strinja s Komisijo, da so za zmanjšanje slabih posojil v prvi vrsti odgovorne države članice, zlasti z učinkovito zakonodajo o insolventnosti, in banke same, vendar poudarja, da je zmanjšanje deleža slabih posojil v interesu EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je zaskrbljen, ker bančne institucije splošno uporabljajo notranje modele; poziva enotni mehanizem nadzora in Evropski bančni organ, naj nadaljujeta svoje delo v zvezi z ustreznostjo uporabe notranjih modelov, da bi ugotovili njihovo verodostojnost in dosegli enake konkurenčne pogoje med institucijami; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je seznanjen s potekajočimi pogajanji o Evropskem sistemu finančnega nadzora (ESFS); meni, da so za enotni trg potrebna ustrezna nadzorna pooblastila na ravni EU; poudarja, da je glavna naloga evropskega sistema finančnega nadzora zagotoviti učinkovite nadzorne ukrepe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja sporočilo Komisije o finančni tehnologiji (FinTech); priznava, da ima finančna tehnologija velik potencial in da je treba spodbujati inovacije; vendar ugotavlja, da so potrebni jasna zakonodaja in ustrezen nadzor za varstvo potrošnikov in zagotovitev finančne stabilnosti ter enaki konkurenčni pogoji za akterje na finančnem trgu; meni, da bi morala za podjetja za finančno tehnologijo, ki izvajajo enake dejavnosti kot drugi udeleženci finančnega sistema, veljati enaka pravila za poslovanje; poudarja, da je treba nenehno izboljševati kibernetsko odpornost finančnega sektorja EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ostaja zaskrbljen zaradi obsega nebančne kreditne dejavnosti v EU; opozarja, da je bila konec leta 2017 ta ocenjena na približno 40 % finančnega sistema EU; spodbuja oblasti na evropski, nacionalni in svetovni ravni, naj še naprej pozorno spremljajo tveganja, ki jih predstavljajo te dejavnosti, in jih čim prej odpravijo, da se zagotovita lojalna konkurenca, preglednost in finančna stabilnost; poziva Komisijo, naj nujno opredeli preostale vrzeli v sedanjih ureditvah; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja na prvotno razpravo o vlogi, ki jo ima ECB kot monetarni in nadzorni organ; meni, da je ECB na splošno uspelo ločevati obe vlogi; toda meni, da je potrebna nadaljnja razprava, da se prepreči tveganje za navzkrižje interesov med nalogama; poudarja pomen sodelovanja med EBA kot regulativnim organom in enotnim mehanizmom nadzora kot nadzornim organom v okviru bančne unije, pri čemer je treba spoštovati delitev pristojnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da bi nadaljnje usklajevanje praks v zvezi z ocenjevanjem, ali banka propada ali bo verjetno propadla, ter jasnejše razlikovanje med nadzornimi pooblastili in pooblastili za zgodnje ukrepanje pripomoglo k temu, da bi bilo krizno upravljanje pristojnih organov pred reševanjem bolj učinkovito; |
| --- | --- |

22.

Reševanje

| 23. | je seznanjen z dogovorom, ki je bil dosežen na seji vrha držav evroobmočja dne 29. junija 2018, v skladu s katerim bo evropski mehanizem za stabilnost zagotavljal skupno varovalo za enotni sklad za reševanje in bo reformiran tako, da bo zagotavljal dejansko podporo stabilnosti, temelječo na strogih pogojih, ki zagotavljajo odgovornost, ter načelu preprečevanja moralnega tveganja in načelu, da davkoplačevalci niso odgovorni za bančna tveganja; opozarja na stališče Parlamenta, da bi bilo treba ta mehanizem v celoti vključiti v institucionalni okvir Unije, in poudarja, da je potreben ustrezen demokratični nadzor; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja, da je običajni insolvenčni postopek tisti, ki se uporablja, kadar ukrep za reševanje ni v javnem interesu; se zaveda, da razlike v zakonodaji o insolventnosti odražajo uveljavljene nacionalne postopke; meni, da bi zakonodaji o insolventnosti koristila nadaljnja harmonizacija po Uniji, da bi se zagotovili skupna pravila in enaki konkurenčni pogoji za vse banke, vlagatelje in upnike v bančni uniji; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponavlja svoje stališče, da je treba pojasniti pravila za preventivno dokapitalizacijo; ugotavlja, da je lahko preventivna dokapitalizacija instrument kriznega upravljanja, vendar meni, da je treba njeno uporabo strogo omejiti na izjemne primere, kadar banka izpolnjuje usklajene ravni minimalnih regulativnih kapitalskih zahtev in je torej solventna, in kadar je zagotovljena skladnost s pravili EU o državni pomoči; opozarja, da je cilj ureditve EU za reševanje zagotoviti, da so davkoplačevalci zaščiteni, da stroške napak v upravljanju banke nosijo njeni delničarji in upniki ter da je ohranjena stabilnost finančnega sistema kot celote; poudarja, da je treba bolje uporabljati pravila za reševanje kreditnih institucij; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj s pravili o državni pomoči oceni sanacijo in reševanje kreditnih institucij; poziva, naj Komisija preuči uredbo na podlagi direktive o sanaciji in reševanju bank; poziva, naj Komisija predlaga pregledno uporabo pravil o državni pomoči v zvezi z direktivo o sanaciji in reševanju bank; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja pomen dostopa do likvidnosti za banke v postopku reševanja, med postopkom reševanja in takoj po njem; z zanimanjem spremlja sedanje razprave o možnem orodju za zagotavljanje likvidnosti v postopku reševanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj redno ocenjuje, ali je bančni sektor od začetka krize prejel implicitne subvencije in državno pomoč, vključno z zagotavljanjem nekonvencionalne likvidnostne podpore, ter naj o tem objavi poročilo; poudarja, da ima lahko državna pomoč izkrivljajoč učinek na delovanje notranjega trga; opozarja na stroge zahteve za uporabo člena 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije in ponovno poziva Komisijo, naj vsako leto ponovno preuči, ali so te zahteve še vedno izpolnjene; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja ugotovitve Evropskega računskega sodišča iz poročila o operativni učinkovitosti kriznega upravljanja ECB za banke, v skladu s katerimi sta organizacijska struktura ECB ter njeno zagotavljanje virov za ocenjevanje načrtov sanacije in nadzor nad bankami v krizi zadovoljivi, vendar obstajajo nerešena vprašanja glede izmenjave informacij ter učinkovitosti pri usklajevanju; opozarja, da sta sodelovanje in izmenjava informacij med organi bistvena za nemoten potek reševanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja spremenjeni memorandum o soglasju med ECB in Enotnim odborom za reševanje; poudarja, da poenostavljena in v nekaterih primerih avtomatizirana izmenjava informacij povečuje učinkovitost in pomaga pri zagotavljanju, da ostaja breme poročanja za banke minimalno; |
| --- | --- |

30.

Jamstvo za vloge

| 31. | je seznanjen z dogovorom o evropskem sistemu jamstva za vloge, ki je bil dosežen na seji vrha držav evroobmočja dne 29. junija 2018, ter s sporočilom Komisije z dne 11. oktobra 2017 o tem sistemu; poudarja, da bi bilo treba za dokončanje bančne unije nadaljevati postopek vzpostavitve evropskega sistema jamstva za vloge; priznava koristi delitve tveganja in nadaljnjega zmanjševanja tveganja; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu bančnemu organu, Evropski centralni banki, enotnemu odboru za reševanje, parlamentom držav članic in pristojnim organom, kot je določeno v točki (40) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0058.

(2)  „Posebno poročilo št. 02/2018: The operational efficiency of the ECB’s crisis management for banks’, European Court of Auditors (Operativna učinkovitost kriznega upravljanja ECB za banke), 16. januar 2018, https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=44556

(3)  Sporočilo za javnost, ECB determined ABLV Bank was failing or likely to fail (ECB je ugotovila, da banka ABLV Bank propada ali bo verjetno propadla), Evropska centralna banka, 24. februar 2018, https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2018/html/ssm.pr180224.en.html

(4)  Sporočilo za javnost, EBA launches 2018 EU-wide stress test exercise (EBA uvedla vseevropski stresni test), Evropski bančni organ, 31. januar 2018, http://www.eba.europa.eu/-/eba-launches-2018-eu-wide-stress-test-exercise

(5)  UL C 216, 30.7.2013, str. 1.

(6)  Sporočilo za javnost, ECB sets out its supervisory expectations for new NPLs (ECB določila svoja pričakovanja glede nadzora novih slabih posojil) Evropska centralna banka, 15. marec 2018, https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2018/html/ssm.pr180315.en.html

(7)  Sporočilo za javnost, ECB announces further steps in supervisory approach to stock of NPLs (ECB napoveduje nadaljnje korake v pristopu k nadzoru slabih posojil), Evropska centralna banka, 11. julij 2018, https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2018/html/ssm.pr180711.en.html

(8)  UL C 248 A, 16.7.2018, str. 1.

(9)  Zadeva T-98/16: Tožba, vložena 4. marca 2016 – Italija proti Komisiji (UL C 145, 25.4.2016, str. 34).

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/88 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/88

---

P8_TA(2019)0031

Izvajanje trgovinskega sporazuma med EU ter Kolumbijo in Perujem

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o izvajanju trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo ter Kolumbijo in Perujem (2018/2010(INI))

(2020/C 411/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani (1),

| — | ob upoštevanju načrta, dogovorjenega leta 2012 med Evropskim parlamentom ter vladama Kolumbije in Peruja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta, dogovorjenega leta 2012 med Evropskim parlamentom ter vladama Kolumbije in Peruja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2012 o trgovinskem sporazumu EU s Kolumbijo in Perujem (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2012 o trgovinskem sporazumu EU s Kolumbijo in Perujem (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije o pristopu Ekvadorja k trgovinskemu sporazumu med EU in njenimi državami članicami ter Kolumbijo in Perujem (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije o pristopu Ekvadorja k trgovinskemu sporazumu med EU in njenimi državami članicami ter Kolumbijo in Perujem (3),

| — | ob upoštevanju svojih priporočil z dne 13. decembra 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih priporočil z dne 13. decembra 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (4),

| — | ob upoštevanju trgovinskih statistik in podatkov, ki jih je med drugim zagotovil Eurostat (5), svetovnega indeksa pravic Mednarodne konfederacije sindikatov za leto 2018 (6), in poročil kolumbijske nacionalne sindikalne šole (ENS) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju trgovinskih statistik in podatkov, ki jih je med drugim zagotovil Eurostat (5), svetovnega indeksa pravic Mednarodne konfederacije sindikatov za leto 2018 (6), in poročil kolumbijske nacionalne sindikalne šole (ENS) (7),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0446/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0446/2018),

| A. | ker je trgovinski sporazum EU s Kolumbijo in Perujem (v nadaljevanju: sporazum) odnos, ki temelji na pravilih, skupnih vrednotah in mednarodnih standardih človekovih in delavskih pravic, okolja in trajnostnega razvoja in ki lahko močno pozitivno vpliva na socialno-ekonomski razvoj pogodbenic sporazuma, gospodarsko povezovanje, trajnostni razvoj, človekove pravice, nadaljnje sodelovanje v zvezi z regionalnimi in globalnimi vprašanji ter zbliževanje držav in njihovih državljanov; |
| --- | --- |

A.

ker je trgovinski sporazum EU s Kolumbijo in Perujem (v nadaljevanju: sporazum) odnos, ki temelji na pravilih, skupnih vrednotah in mednarodnih standardih človekovih in delavskih pravic, okolja in trajnostnega razvoja in ki lahko močno pozitivno vpliva na socialno-ekonomski razvoj pogodbenic sporazuma, gospodarsko povezovanje, trajnostni razvoj, človekove pravice, nadaljnje sodelovanje v zvezi z regionalnimi in globalnimi vprašanji ter zbliževanje držav in njihovih državljanov;

| B. | ker je Peru eno najhitreje rastočih in najbolj odprtih gospodarstev v regiji, katerega trgovina predstavlja 44 % BDP; ker je Kolumbija tretje največje gospodarstvo v Latinski Ameriki, katerega gospodarska rast naj bi se pospešila v obdobju 2019–2020; |
| --- | --- |

B.

ker je Peru eno najhitreje rastočih in najbolj odprtih gospodarstev v regiji, katerega trgovina predstavlja 44 % BDP; ker je Kolumbija tretje največje gospodarstvo v Latinski Ameriki, katerega gospodarska rast naj bi se pospešila v obdobju 2019–2020;

| C. | ker je izvajanje trgovinskih sporazumov, vključno z njihovimi družbenimi in okoljskimi vplivi, ključni steber dejavnosti spremljanja Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

C.

ker je izvajanje trgovinskih sporazumov, vključno z njihovimi družbenimi in okoljskimi vplivi, ključni steber dejavnosti spremljanja Evropskega parlamenta;

| D. | ker je treba ta sporazum oceniti glede na hudo gospodarsko in humanitarno krizo v Venezueli, ki povzroča obsežne migracije v Kolumbijo in Peru; ker sta obe državi sprejeli veliko število venezuelskih migrantov; |
| --- | --- |

D.

ker je treba ta sporazum oceniti glede na hudo gospodarsko in humanitarno krizo v Venezueli, ki povzroča obsežne migracije v Kolumbijo in Peru; ker sta obe državi sprejeli veliko število venezuelskih migrantov;

| 1. | poudarja, da strateške vrednote sporazuma presegajo področje trgovine, saj zagotavljajo trdne temelje za tesnejše odnose, z dolgoročno zavezanostjo človekovim pravicam, socialnim pravicam, pravicam domorodnih ljudstev in kmetov ter okoljskim pravicam, prav tako pa prispevajo k vzpostavitvi strateškega partnerstva med EU in Latinsko Ameriko; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi spomniti na pomen krepitve sodelovanja, da se ohrani in okrepi večstranski trgovinski sistem kot ključen steber pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja ter zagotovi ekonomska ureditev na podlagi pravil in bolj pravična, bolj vključujoča in bolj trajnostna trgovina; želi zlasti spomniti na svojo podporo STO in poudarja njeno vlogo pri vzpostavljanju gospodarske stabilnosti ter podpiranju rasti in razvoja, prav tako pa poziva pogodbenice, naj dialog, ki ga omogoča sporazum, uporabijo za opredelitev in razvoj skupnih strategij za nujno modernizacijo STO; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja priložnost za okrepitev ne le medregionalnega sodelovanja in trgovine, ampak tudi sodelovanja in trgovine znotraj regije med Kolumbijo, Perujem in Ekvadorjem, ki jo ponuja sporazum; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja vključitev Ekvadorja v sporazum kot dodatnega elementa za okrepitev regionalnega vključevanja ter poudarja konstruktivno vlogo vseh pogodbenic pri zagotavljanju, da bo ta proces uspešen; poudarja, da je sporazum še naprej odprt za nadaljnje pristope; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odločno podpira kolumbijski mirovni sporazum in želi spomniti na potencialne koristi in na to, da je treba sporazum čim bolje uporabiti, da bi pripomogli k izvajanju mirovnega sporazuma, vključno s celovito zemljiško reformo in procesom sprave v Kolumbiji; meni, da sporazum zagotavlja znatne priložnosti za rast in zaposlitev, tudi z obravnavanjem posebnih izzivov, kot so diverzifikacija gospodarstva, produktiven razvoj in uvedba načrtovanja rabe zemljišč, zlasti v najrevnejših regijah, na katere vpliva dolgotrajni notranji konflikt; vztraja, da je treba spodbujati mirovni sporazum v Kolumbiji, tako da se izkoristi ves potencial sporazuma, in meni, da bo sporazum kmalu imel učinek na mir v obliki gospodarskega in družbenega razvoja v skladu z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030; želi spomniti, da sta za izgradnjo trajnega miru od spodaj navzgor, zlasti na podeželskih območjih, ključna tudi stalna in strukturirana podpora za civilno družbo in dialog z njo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja dejstvo, da sporazum med drugim odpira trge za blago, storitve, javna naročila in naložbe, ki lahko – če temeljijo na načelih trajnostnega razvoja – ustvarijo priložnosti za formalno in kakovostno zaposlitev ter boljše delovne razmere in višji življenjski standard prek liberalizacije in širitve trgovine in naložb; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da se je trgovina med EU, Kolumbijo in Perujem po začetku veljavnosti sporazuma zmanjšala, vendar meni, da je sporazum delno odtehtal negativne težnje v smislu mednarodnih trgovinskih tokov, upadanja cen primarnih proizvodov in upočasnitve gospodarske rasti v Latinski Ameriki, saj je nedvomno imel učinek stabilizacije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja dejstvo, da so se povečale naložbe EU v Kolumbiji in Peruju, ter opozarja, da je EU največja tuja vlagateljica v obeh državah; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja, da sporazum med drugim pomaga podjetjem storitvenega sektorja s spodbujanjem dobre regulativne prakse, izboljšanjem domače regulacije in preglednosti ter okrepitvijo pravne varnosti in da lahko služi kot inkubator za spodbujanje digitalnega podjetništva v regiji, ki prispeva k zmanjšanju revščine in ustvarjanju delovnih mest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podpira ustanovitev posebne delovne skupine, kot je navedeno v členu 109 sporazuma, za obravnavo regulativnih vprašanj v zvezi s trgovino s storitvami in elektronskim poslovanjem, da bi zagotovili spodbujanje uravnoteženega in pravičnega konkurenčnega okolja v digitalnem ekosistemu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja, da je sporazum prispeval k posodobitvi in diverzifikaciji izvoza iz Kolumbije in Peruja ter pozitivno vplival na kolumbijska in perujska mala in srednje velika podjetja (MSP), vendar ugotavlja, da so številke v zvezi z obsegom in ustvarjanjem delovnih mest zelo nizke, in opozarja, da je bil podoben napredek dosežen tudi v prejšnjih obdobjih; poziva Komisijo, naj v svojo prihodnjo analizo vključi položaj lokalnih industrij in gospodarsko diverzifikacijo; poudarja, da ima sporazum potencial za večji prispevek k razvoju kolumbijskega in perujskega okolja zagonskih podjetij, zlasti kar zadeva podjetniške skupnosti te regije v urbanih vozliščih, kot so Bogotá, Medellín in Lima; vendar poudarja, da je treba storiti več v smislu diverzifikacije izvoza stran od tradicionalnih mineralnih, naftnih in kmetijskih proizvodov, ki obsegajo do 70 % izvoza glede na obseg, in k izvozu predelanega blaga in proizvodov z večjo dodano vrednostjo, da bi podprli gospodarski razvoj in ustvarjanje delovnih mest ob polnem spoštovanju okoljskih standardov in človekovih pravic; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je po začasni uveljavitvi sporazuma 1 155 kolumbijskih podjetij – od tega 328 MSP – in 2 328 novih perujskih podjetjih – od tega 90 % MSP – začelo izvažati v EU; poziva pogodbenice, naj dodatno podprejo proces internacionalizacije MSP in njihov vzajemni dostop do trga ter predložijo redne in točne podatke o sektorjih dejavnosti in stopnji konsolidacije dejavnosti MSP v zvezi s tem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva obe strani, naj okrepita stopnjo izvajanja in ozaveščenost o sporazumu; meni, da se veliko MSP v EU, Kolumbiji in Peruju ne zaveda priložnosti, ki jih prinaša sporazum; zato poziva pogodbenice, naj preučijo stopnjo uporabe preferencialov, predvsem za MSP, ter sprejmejo učinkovite ukrepe za boljšo komunikacijo o priložnostih in koristih, ki jih prinaša sporazum, tudi prek vzpostavitve kontaktnih točk in specializiranega spletnega mesta za MSP; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja, da se je izvoz kmetijskih proizvodov iz EU v obe državi znatno povečal od začasne uporabe sporazuma, vendar poziva Komisijo, naj pozorno spremlja razmere in obvesti Evropski parlament o učinkih sporazuma na proizvodnjo hrane za lokalni trg; želi spomniti, kako pomembno je trgovino napraviti bolj vključujočo ter olajšati ustrezno vključitev malih kmetov v vrednostne verige v Kolumbiji in Peruju, sedaj pa tudi v Ekvadorju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | želi spomniti, da so bile zaščitne klavzule določene za občutljive kmetijske sektorje in da bi morala Komisija v zvezi s tem dati na voljo temeljitejše in rednejše informacije o razvoju na trgu, in sicer tako Evropskemu parlamentu kot zadevnim industrijskim sektorjem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | priznava, da so pogodbenice dosegle napredek na področju odpravljanja trgovinskih ovir in izvajanja večine določb sporazuma, zlasti kar zadeva sanitarne in fitosanitarne zadeve, pravila o poreklu in tehnične ovire v trgovini; vendar opozarja, da protidampinški primeri ne bi smeli posegati v bistvena pravila protidampinškega sporazuma STO; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opozarja, da je med drugim pri naslednjih vprašanjih potreben nadaljnji napredek:






  (a) | certifikacijske zahteve za mesne in mlečne izdelke, |
| --- | --- | --- |

17.

(a)

certifikacijske zahteve za mesne in mlečne izdelke,

| (b) | ponarejanje, piratstvo, zloraba imen geografskih označb EU in geografskih označb v postopku registracije, |
| --- | --- |

(b)

ponarejanje, piratstvo, zloraba imen geografskih označb EU in geografskih označb v postopku registracije,

| (c) | diskriminatorna obdavčitev uvoženih žganih pijač, |
| --- | --- |

(c)

diskriminatorna obdavčitev uvoženih žganih pijač,

| (d) | učinkovito izvajanje zavez glede socialnih in okoljskih vprašanj, |
| --- | --- |

(d)

učinkovito izvajanje zavez glede socialnih in okoljskih vprašanj,

| (e) | pomanjkanje preglednosti v upravnih postopkih; |
| --- | --- |

(e)

pomanjkanje preglednosti v upravnih postopkih;

| 18. | meni, da bi morale pogodbenice uporabiti revizijsko klavzulo sporazuma, da bi med drugim vključile:






  (a) | celovito poglavje o mikropodjetjih in MSP, ki bo omogočal znaten napredek v smislu olajšanja trgovine, odprave trgovinskih ovir in nepotrebnih upravnih bremen; |
| --- | --- | --- |

18.

(a)

celovito poglavje o mikropodjetjih in MSP, ki bo omogočal znaten napredek v smislu olajšanja trgovine, odprave trgovinskih ovir in nepotrebnih upravnih bremen;

| (b) | posebno poglavje o spolu v skladu z obveznostjo EU glede spodbujanja enakosti spolov, kot je zapisana v členu 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije; v zvezi s tem pozdravlja, da so EU, Peru in Kolumbija podpisali skupno izjavo o trgovini in ekonomskem opolnomočenju žensk; |
| --- | --- |

(b)

posebno poglavje o spolu v skladu z obveznostjo EU glede spodbujanja enakosti spolov, kot je zapisana v členu 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije; v zvezi s tem pozdravlja, da so EU, Peru in Kolumbija podpisali skupno izjavo o trgovini in ekonomskem opolnomočenju žensk;

| (c) | poglavje o boju proti korupciji, pranju denarja in davčnim utajam; |
| --- | --- |

(c)

poglavje o boju proti korupciji, pranju denarja in davčnim utajam;

| (d) | ustrezen mehanizem reševanja sporov za poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju, ki bi med različnimi metodami izvrševanja vključeval možnost, da bi se v primerih hudih in stalnih kršitev kot zadnja rešitev uporabile sankcije kot odvračilni ukrep, ob ustreznem upoštevanju socialnih partnerjev ter organizirane in reprezentativne civilne družbe; |
| --- | --- |

(d)

ustrezen mehanizem reševanja sporov za poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju, ki bi med različnimi metodami izvrševanja vključeval možnost, da bi se v primerih hudih in stalnih kršitev kot zadnja rešitev uporabile sankcije kot odvračilni ukrep, ob ustreznem upoštevanju socialnih partnerjev ter organizirane in reprezentativne civilne družbe;

| (e) | posebne določbe za udejstvovanje v mednarodnih instrumentih, da bi se spodbujalo izvajanje večstranskih okoljskih sporazumov, zlasti Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

(e)

posebne določbe za udejstvovanje v mednarodnih instrumentih, da bi se spodbujalo izvajanje večstranskih okoljskih sporazumov, zlasti Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah;

| 19. | vztraja, da je korupcija ena najpomembnejših netrgovinskih ovir, ki ovira poslovno okolje in povečuje težave, s katerimi se podjetja srečujejo pri poslovanju; poziva Komisijo, naj sporazum uporabi za spremljanje domačih reform v partnerskih državah v zvezi s pravno državo in dobrim upravljanjem in naj pripravi učinkovite protikorupcijske ukrepe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da so organi obeh držav pokazali pozitivno naravnanost pri sodelovanju, da bi poiskali hitre rešitve za preostale nerazrešene trgovinske ovire; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da sta obe državi izrazili posebne pomisleke glede svojih zmogljivosti za doseganje nekaterih standardov varnosti hrane, ki se zahtevajo za trg EU, zlasti kar zadeva nedavne zakonodajne predloge EU o ravni kadmija v kakavu, endokrinih motilcih, novih živilih in palmovem olju, ki bi lahko imeli negativne socialne učinke na nekaterih najranljivejših območjih teh držav, kjer je večinoma zgoščena proizvodnja zadevnih proizvodov; poziva pogodbenice, naj okrepijo in kar najbolje izkoristijo finančno in tehnično sodelovanje ter izboljšajo mehanizme zgodnjega opozarjanja, preglednost in izmenjavo informacij o notranji zakonodaji in postopkih, da bodo lahko predvidevale spreminjajoče se vzorce in se prilagajale nanje ter spoštovale pravne zahteve; poziva Komisijo, naj razmisli o spremnih in podpornih ukrepih, da bi lokalnim proizvajalcem pomagali izpolniti zdravstvene zahteve EU, v skladu s previdnostnim načelom; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vztraja, da je treba učinkovito in prek konkretnih akcijskih načrtov uveljaviti posebne določbe v zvezi z načrtom za človekove, okoljske in delavske pravice, kot je pozval v svoji resoluciji z dne 13. junija 2012 o trgovinskem sporazumu EU s Kolumbijo in Perujem; želi spomniti zlasti na zavezo pogodbenic, da bodo uveljavljale standarde glede svobode združevanja, pravice do kolektivnega pogajanja, strogih in učinkovitih delovnih inšpekcij, nasilja nad socialnimi in etničnimi voditelji ter varstva okolja prek ustreznih mehanizmov preprečevanja, nadzora in izvrševanja; v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja Kolumbije za boj proti nekaznovanosti v primerih kaznivih dejanj prek izboljšanih preiskav, vendar vztraja, da si je treba dodatno prizadevati za učinkovitejše ukrepe za izkoreninjenje nasilja nad zagovorniki človekovih pravic, okoljskimi aktivisti, sindikalisti, etničnimi in skupnostnimi voditelji ter za končanje stalnih hudih kaznivih dejanj zoper ženske; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je seznanjen z željo kolumbijske in perujske vlade, da bi podeželskemu prebivalstvu ponudili alternativo za gojenje koke, ki jo predelujejo hudodelske združbe; poziva Komisijo, naj sodeluje z obema vladama pri iskanju rešitev; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priznava, da so se s sporazumom, ki so ga leta 2017 sklenili kolumbijska vlada in sindikati javnega sektorja, izboljšale razmere za več kot milijon delavcev; izpostavlja posebej nizko stopnjo članstva v sindikatih in večjo rabo enostransko določenih plačnih sistemov in sistemov ugodnosti („pactos colectivos“) namesto kolektivnih pogodb; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja dejstvo, da se je po podatkih svetovalnega odbora sindikatov pri OECD povečalo število inšpektorjev v Kolumbiji; poudarja potrebo po več sredstvih, da bi se zagotovile učinkovite delovne inšpekcije; Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) poziva, naj podpreta Kolumbijo pri prizadevanjih za okrepitev delovnih inšpekcij, ki so očitno velik izziv za kolumbijsko vlado, saj je država med dolgotrajnim oboroženim konfliktom izgubila nadzor nad deli ozemlja, ki pa jih je vseeno treba uresničiti, ter pričakuje, da se bo izvajal dodaten in učinkovit nadzor, zlasti na podeželju; poziva Komisijo, naj zagotovi podrobne informacije o številu inšpektorjev in inšpekcij, pa tudi o ugotovljenih nepravilnostih; želi spomniti na priporočila svetovalnega odbora sindikatov pri OECD, da je še vedno treba povečati število delovnih inšpektorjev, da bi dosegli mednarodne standarde na tem področju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja prizadevanja in zaveze Peruja za okrepitev izvajanja svojih obveznosti v okviru poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju iz sporazuma, vendar vztraja, da so potrebna dodatna prizadevanja za obravnavanje nasilja nad zagovorniki človekovih pravic, socialnimi in etničnimi skupnostnimi voditelji ter zlasti nad ženskami; pozdravlja zadnje ukrepe, sprejete v Peruju, za izboljšanje delovnih inšpekcij ter to državo spodbuja, naj še naprej krepi svoja prizadevanja v skladu s priporočili MOD; pozdravlja tudi dejstvo, da je Peru leta 2018 predsedoval upravnemu svetu MOD, kar še dodatno krepi zavezanost Peruja biti zgled pri spoštovanju delovne zakonodaje; poudarja tudi, da je Peru 6. avgusta 2018 ratificiral okvirni sporazum z MOD o spodbujanju dostojnega dela za obdobje 2018–2021; kljub temu poudarja pomanjkanje učinkovitega izvajanja konvencij MOD št. 87 in 98 ter izraža zaskrbljenost zaradi nedavnih zakonodajnih sprememb, ki bi lahko vodile k oslabitvi varstva okolja; poziva Komisijo, naj ustrezno obvesti Parlament o tem, kako bo neodvisno obravnavala uradno pritožbo perujske organizirane civilne družbe proti perujski vladi glede spoštovanja delovnih in okoljskih standardov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da je dialog med predstavniki EU ter kolumbijske in perujske civilne družbe o določbah sporazuma o trgovini in trajnostnem razvoju koristno sredstvo za opredelitev nerešenih težav ter spodbujanje vlad k nadaljnjemu napredku v smeri spoštovanja pomembnih mednarodnih socialnih, delovnih in okoljskih standardov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zato poudarja, da so pregledni in vključujoči mehanizmi posvetovanja ključni instrumenti za zagotovitev, da bodo vse pogodbenice upoštevale priznane delovne standarde in standarde varstva okolja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | želi spomniti, da je v poglavju o trgovini in trajnostnem razvoju iz sporazuma predvideno, da vsaka stran ustanovi domače svetovalne skupine ali odbore za zadeve, povezane z delom, okoljem in trajnostnim razvojem, ki bodo vključevale neodvisne, reprezentativne organizacije civilne družbe z uravnoteženo zastopanostjo ekonomskih, socialnih in okoljskih deležnikov; pozdravlja, da je bila v Kolumbiji ustanovljena posvetovalna skupina, ki je neodvisna od vlade; meni, da bi moral Peru slediti zgledu Kolumbije, da bi zagotovil večjo neodvisnost in preglednost; pozdravlja odločitev predstavnikov EU in andskih domačih svetovalnih skupin, da se bodo letno srečevali, kar bo omogočilo boljšo izmenjavo informacij in najboljših praks ter pripravo skupnih priporočil, ki bodo predstavljena pogodbenicam; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj poveča svoja prizadevanja za izvajanje 15-točkovnega načrta, da bi zavezujoča poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju postala učinkovitejša, in želi spomniti, da mora nadaljevati svoj dialog z različnimi udeleženimi akterji, tudi s Parlamentom, da bi zagotovila učinkovito uveljavljanje zavez na področjih človekovih pravic, dela in varstva okolja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja, da zakonodajne spremembe, ki bi lahko vodile k nižji ravni varstva okolja z namenom spodbujanja tujih neposrednih investicij, niso v skladu s sporazumom; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je zaskrbljen zaradi znatnega deleža vseh delavcev, ki so zaposleni v neformalnem gospodarstvu v Peruju in Kolumbiji, zlasti žensk; poudarja, da je treba pripraviti učinkovite politike za zmanjšanje tega deleža, in meni, da bi lahko sporazum pomagal v zvezi s tem, saj bi pripomogel k ustvarjanju več formalnih delovnih mest, na primer z okrepitvijo ukrepov za olajšanje ekonomskih dejavnosti MSP; |
| --- | --- |

32.

| 33. | želi spomniti, da bi bilo treba spoštovati pragove, določene v stabilizacijskem mehanizmu za banane, ki je priložen sporazumu in velja do leta 2020, ter poudarja, da bo treba še naprej spremljati uvoz banan, ko bo mehanizem potekel, in da bi morale pogodbenice še naprej zagotavljati statistiko v zvezi s tem; je zaskrbljen, da je Peru presegel prag stabilizacijskega mehanizma za banane iz sporazuma, in poziva k analizi učinka tega na trge v EU; želi spomniti, da se je Komisija zavezala, da bo do 1. januarja 2019 ocenila razmere proizvajalcev banan iz EU in da bi se lahko v primeru, če bo ugotovila, da je prišlo do znatnega poslabšanja stanja na trgu ali razmer za proizvajalce banan iz EU, razmislilo o podaljšanju obdobja veljavnosti mehanizma, ob soglasju pogodbenic sporazuma; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja pristop Kolumbije k OECD 30. maja 2018, ki pomeni priznanje pomembnih reform, ki jih je sprejela država, kot so reforma pravosodnega sistema, boljše upravljanje podjetij v državni lasti in spoštovanje konvencije OECD o boju proti podkupovanju; želi spomniti, da mora v skladu z odločitvijo sveta OECD Kolumbija po pristopu predložiti poročila o napredku organom OECD, kot je nadaljnja ocena priporočil iz uradnega mnenja trgovinskega odbora; spodbuja Peru, naj nadaljuje reforme v skladu s sporazumom z OECD o programu za državo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, kako pomembno je še izboljšati mednarodno sodelovanje v večstranskem, mnogostranskem in regionalnem mednarodnem okviru ter v sklopu STO, na primer v zvezi s pogajanji o sporazumu o okoljskem blagu (EGA) in sporazumu o trgovini s storitvami (TiSA); |
| --- | --- |

35.

| 36. | priznava pomembno delo, ki ga opravljajo nacionalni parlamenti v procesu ratifikacije sporazuma, in jih poziva, naj z njim nadaljujejo; prav tako poziva države članice, ki tega še niso storile, da začnejo proces preučitve ratifikacije pristopa Ekvadorja k sporazumu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, ESZD, Komisiji, vladama Kolumbije in Peruja ter generalnemu sekretarju OECD. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:22012A1221(01)

(2)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 52.

(3)  UL C 366, 27.10.2017, str. 144.

(4)  UL C 369, 11.10.2018, str. 132.

(5)  http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/statistics/

(6)  2018 ITUC Global Rights Index – the world’s worst countries for workers (Svetovni indeks pravic Mednarodne konfederacije sindikatov za leto 2018 – najslabše države sveta za delavce), Mednarodna konfederacija sindikatov, 2018, https://www.ituc-csi.org/ituc-global-rights-index-2018

(7)  http://www.ens.org.co/lee-y-aprende/lee-y-descarga-nuestras-publicaciones/informes-sislab/

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/94 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/94

---

P8_TA(2019)0032

Razmere na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2017

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2017 (2018/2103(INI))

(2020/C 411/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, ki je v EU začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, ki je v EU začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (2),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (3),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (4),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Komisije za leto 2017 o uporabi Listine EU o temeljnih pravicah (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Komisije za leto 2017 o uporabi Listine EU o temeljnih pravicah (5),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz leta 2014 o boju proti korupciji v EU (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz leta 2014 o boju proti korupciji v EU (COM(2014)0038),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. junija 2011 z naslovom Boj proti korupciji v EU (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. junija 2011 z naslovom Boj proti korupciji v EU (COM(2011)0308),

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic,

| — | ob upoštevanju druge raziskave Evropske unije o manjšinah in diskriminaciji (EU-MIDIS II), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju druge raziskave Evropske unije o manjšinah in diskriminaciji (EU-MIDIS II),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. avgusta 2017 z naslovom Vmesni pregled okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov (COM(2017)0458), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. avgusta 2017 z naslovom Vmesni pregled okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov (COM(2017)0458),

| — | ob upoštevanju sklicevanj iz predhodnih poročil o stanju na področju temeljnih pravic v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklicevanj iz predhodnih poročil o stanju na področju temeljnih pravic v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju prejšnjih resolucij Evropskega parlamenta in drugih evropskih in mednarodnih institucij in agencij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih resolucij Evropskega parlamenta in drugih evropskih in mednarodnih institucij in agencij,

| — | ob upoštevanju različnih poročil nacionalnih, evropskih in mednarodnih nevladnih organizacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju različnih poročil nacionalnih, evropskih in mednarodnih nevladnih organizacij,

| — | ob upoštevanju dela, ki ga opravljajo Agencija Evropske unije za temeljne pravice, Svet Evrope in Beneška komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela, ki ga opravljajo Agencija Evropske unije za temeljne pravice, Svet Evrope in Beneška komisija,

| — | ob upoštevanju poročila Agencije EU za temeljne pravice o temeljnih pravicah za leto 2017 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije EU za temeljne pravice o temeljnih pravicah za leto 2017 (6),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije EU za temeljne pravice o antisemitizmu – pregled razpoložljivih podatkov v Evropski uniji za obdobje 2006–2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije EU za temeljne pravice o antisemitizmu – pregled razpoložljivih podatkov v Evropski uniji za obdobje 2006–2016,

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2015 ob mednarodnem dnevu Romov – rasno sovraštvo do Romov v Evropi in priznanje, s strani EU, dneva spomina na genocid nad Romi med drugo svetovno vojno (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2015 ob mednarodnem dnevu Romov – rasno sovraštvo do Romov v Evropi in priznanje, s strani EU, dneva spomina na genocid nad Romi med drugo svetovno vojno (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2017 o vidikih temeljnih pravic pri vključevanju Romov v EU: boj proti anticiganizmu (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2017 o vidikih temeljnih pravic pri vključevanju Romov v EU: boj proti anticiganizmu (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o boju proti antisemitizmu (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o boju proti antisemitizmu (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2018 o varstvu in nediskriminaciji manjšin v državah članicah EU (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2018 o varstvu in nediskriminaciji manjšin v državah članicah EU (11),

| — | ob upoštevanju dela Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za ustavne zadeve, Odbora za pravice žensk in enakost spolov, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za ustavne zadeve, Odbora za pravice žensk in enakost spolov, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za peticije,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0466/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0466/2018),

| A. | ker je spoštovanje načela pravne države osnovni pogoj za varstvo temeljnih pravic in ker imajo države članice končno odgovornost za varovanje človekovih pravic vseh ljudi z uzakonitvijo in izvajanjem mednarodnih pogodb in konvencij na področju človekovih pravic; ker bi bilo treba načelo pravne države, demokracijo in temeljne pravice stalno utrjevati; ker vsak poskus spodkopavanja teh načel ne škodi le zadevni državi članici, temveč tudi Uniji kot celoti; ker korupcija resno ogroža demokracijo, pravno državo in temeljne pravice ter škoduje vsem državam članicam EU in EU kot celoti; ker je izvajanje protikorupcijskega pravnega okvira v državah članicah še vedno neenotno; |
| --- | --- |

A.

ker je spoštovanje načela pravne države osnovni pogoj za varstvo temeljnih pravic in ker imajo države članice končno odgovornost za varovanje človekovih pravic vseh ljudi z uzakonitvijo in izvajanjem mednarodnih pogodb in konvencij na področju človekovih pravic; ker bi bilo treba načelo pravne države, demokracijo in temeljne pravice stalno utrjevati; ker vsak poskus spodkopavanja teh načel ne škodi le zadevni državi članici, temveč tudi Uniji kot celoti; ker korupcija resno ogroža demokracijo, pravno državo in temeljne pravice ter škoduje vsem državam članicam EU in EU kot celoti; ker je izvajanje protikorupcijskega pravnega okvira v državah članicah še vedno neenotno;

| B. | ker je Evropski parlament v svojih resolucijah in poročilih države članice večkrat pozval, naj vzpostavijo ustrezne politike, s katerimi bi se v celoti zagotovilo spoštovanje socialnih, političnih in gospodarskih pravic invalidov, starejših in najranljivejših oseb; ker so pravice manjšin tesno povezane z načelom pravne države; ker člen 2 PEU izrecno omenja pravice pripadnikov manjšin in ker te pravice zaslužijo enako obravnavo kot druge pravice iz pogodb; |
| --- | --- |

B.

ker je Evropski parlament v svojih resolucijah in poročilih države članice večkrat pozval, naj vzpostavijo ustrezne politike, s katerimi bi se v celoti zagotovilo spoštovanje socialnih, političnih in gospodarskih pravic invalidov, starejših in najranljivejših oseb; ker so pravice manjšin tesno povezane z načelom pravne države; ker člen 2 PEU izrecno omenja pravice pripadnikov manjšin in ker te pravice zaslužijo enako obravnavo kot druge pravice iz pogodb;

| C. | ker so migranti in prosilci za azil leta 2017 še prihajali v Evropo, meje in pristanišča pa so čedalje bolj zaprta; ker ta resničnost zahteva resnično solidarnost EU, da bi se vzpostavile ustrezne strukture za sprejem tistih, ki to najbolj potrebujejo in so najranljivejši; ker so mnogi migranti in prosilci za azil, ki poskušajo priti v EU, na milost in nemilost prepuščeni tihotapcem in kriminalcem ter so dovzetni za kršitve svojih pravic, vključno z nasiljem, zlorabo in izkoriščanjem; ker so ženske in otroci bolj izpostavljeni tveganju trgovine z ljudmi in spolne zlorabe v rokah trgovcev z ljudmi, zaradi česar bi morale države članice vzpostaviti in okrepiti sisteme za zaščito otrok, da bi preprečile nasilje, zlorabo, zanemarjanje in izkoriščanje otrok in se odzvale nanje v skladu z zavezami, določenimi v akcijskem načrtu iz Vallette in resoluciji Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2018 o zaščiti otrok pri migracijah (12); |
| --- | --- |

C.

ker so migranti in prosilci za azil leta 2017 še prihajali v Evropo, meje in pristanišča pa so čedalje bolj zaprta; ker ta resničnost zahteva resnično solidarnost EU, da bi se vzpostavile ustrezne strukture za sprejem tistih, ki to najbolj potrebujejo in so najranljivejši; ker so mnogi migranti in prosilci za azil, ki poskušajo priti v EU, na milost in nemilost prepuščeni tihotapcem in kriminalcem ter so dovzetni za kršitve svojih pravic, vključno z nasiljem, zlorabo in izkoriščanjem; ker so ženske in otroci bolj izpostavljeni tveganju trgovine z ljudmi in spolne zlorabe v rokah trgovcev z ljudmi, zaradi česar bi morale države članice vzpostaviti in okrepiti sisteme za zaščito otrok, da bi preprečile nasilje, zlorabo, zanemarjanje in izkoriščanje otrok in se odzvale nanje v skladu z zavezami, določenimi v akcijskem načrtu iz Vallette in resoluciji Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2018 o zaščiti otrok pri migracijah (12);

| D. | ker je posebna poročevalka Sveta OZN za človekove pravice za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu v svojem poročilu priznala, da morajo države svoje prebivalce zaščititi pred terorističnimi dejanji, hkrati pa poudarila, da je treba varnostne ukrepe, vključno s protiterorističnimi ukrepi, izvajati v skladu z načeli pravne države in ob spoštovanju temeljnih pravic; |
| --- | --- |

D.

ker je posebna poročevalka Sveta OZN za človekove pravice za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu v svojem poročilu priznala, da morajo države svoje prebivalce zaščititi pred terorističnimi dejanji, hkrati pa poudarila, da je treba varnostne ukrepe, vključno s protiterorističnimi ukrepi, izvajati v skladu z načeli pravne države in ob spoštovanju temeljnih pravic;

| E. | ker poročilo Agencije Evropske unije za temeljne pravice z naslovom Violence against women: an EU-wide survey (Nasilje nad ženskami: vseevropska raziskava), ki je bilo objavljeno marca 2014, ugotavlja, da je bila tretjina vseh žensk v Evropi vsaj enkrat v odraslem življenju žrtev telesnega ali spolnega nasilja, 20 % deklet je bilo izpostavljenih spletnemu nadlegovanju, vsaka dvajseta je bila posiljena, več kot desetina pa je bila žrtev spolnega nasilja z uporabo sile, ter poudarja, da se je treba proti nasilju nad ženskami boriti v vseh državah članicah EU, tudi v tistih, ki še niso ratificirale Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), in sicer zaradi obsega težave, hudih posledic nasilja in učinka, ki ga ima na življenja žensk in na družbo kot celoto; ker pri invalidnih ženskah obstaja večja verjetnost, da bodo postale žrtev nasilja v družini in spolnih napadov, kot pri neinvalidnih ženskah; |
| --- | --- |

E.

ker poročilo Agencije Evropske unije za temeljne pravice z naslovom Violence against women: an EU-wide survey (Nasilje nad ženskami: vseevropska raziskava), ki je bilo objavljeno marca 2014, ugotavlja, da je bila tretjina vseh žensk v Evropi vsaj enkrat v odraslem življenju žrtev telesnega ali spolnega nasilja, 20 % deklet je bilo izpostavljenih spletnemu nadlegovanju, vsaka dvajseta je bila posiljena, več kot desetina pa je bila žrtev spolnega nasilja z uporabo sile, ter poudarja, da se je treba proti nasilju nad ženskami boriti v vseh državah članicah EU, tudi v tistih, ki še niso ratificirale Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), in sicer zaradi obsega težave, hudih posledic nasilja in učinka, ki ga ima na življenja žensk in na družbo kot celoto; ker pri invalidnih ženskah obstaja večja verjetnost, da bodo postale žrtev nasilja v družini in spolnih napadov, kot pri neinvalidnih ženskah;

| F. | ker ženske in dekleta v EU doživljajo strukturno neenakost med spoloma v različnih oblikah in v različnih okoljih, ki vključuje diskriminacijo na podlagi spola, spolno nadlegovanje, nasilje na podlagi spola in do žensk sovražni govor, ki močno omejuje njihovo zmožnost uveljavljanja svojih pravic in enakopravnega sodelovanja v družbi; ker je leta 2017 gibanje #MeToo izboljšalo ozaveščenost o obsegu in intenzivnosti spolnega nadlegovanja, spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola, s katerimi se soočajo ženske; ker je gibanje #MeToo zagotovilo pozitivno spodbudo za enakost spolov, vendar so primeri spolnega nadlegovanja ter spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola še vedno zelo razširjeni; ker so v preteklih letih poročila opozarjala na vse večje število negativnih odzivov na pravice žensk in enakost spolov v EU; ker ženske v Uniji zaradi različnih politik in zakonodaj držav članic niso enakopravne, kar zadeva pravico do splava; |
| --- | --- |

F.

ker ženske in dekleta v EU doživljajo strukturno neenakost med spoloma v različnih oblikah in v različnih okoljih, ki vključuje diskriminacijo na podlagi spola, spolno nadlegovanje, nasilje na podlagi spola in do žensk sovražni govor, ki močno omejuje njihovo zmožnost uveljavljanja svojih pravic in enakopravnega sodelovanja v družbi; ker je leta 2017 gibanje #MeToo izboljšalo ozaveščenost o obsegu in intenzivnosti spolnega nadlegovanja, spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola, s katerimi se soočajo ženske; ker je gibanje #MeToo zagotovilo pozitivno spodbudo za enakost spolov, vendar so primeri spolnega nadlegovanja ter spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola še vedno zelo razširjeni; ker so v preteklih letih poročila opozarjala na vse večje število negativnih odzivov na pravice žensk in enakost spolov v EU; ker ženske v Uniji zaradi različnih politik in zakonodaj držav članic niso enakopravne, kar zadeva pravico do splava;

| G. | ker sta svoboda govora in svoboda zbiranja v demokratičnih družbah instrumenta, s katerima lahko ljudje sodelujejo v javni razpravi in dosežejo družbene spremembe; ker so svoboda, pluralizem in neodvisnost medijev ključni sestavni deli pravice do svobode izražanja in so bistveni za demokratično delovanje EU in njenih držav članic; ker so novinarji in drugi medijski akterji v EU pogosto izpostavljeni nevarnosti v obliki napadov, groženj in pritiskov ter celo umorov s strani državnih in nedržavnih akterjev; ker je malteška novinarka Daphne Caruana Galizia, ki je preiskovala škandale v zvezi z izogibanjem davkom, davčnimi goljufijami, korupcijo in pranjem denarja, pred svojim umorom večkrat poročala, da je prejela grožnje, in ker so potrebne neodvisne preiskave, ki bi omogočile popolno identifikacijo storilcev, da bi jih privedli pred sodišče; ker imajo mediji in organizacije civilne družbe v demokraciji temeljno vlogo; |
| --- | --- |

G.

ker sta svoboda govora in svoboda zbiranja v demokratičnih družbah instrumenta, s katerima lahko ljudje sodelujejo v javni razpravi in dosežejo družbene spremembe; ker so svoboda, pluralizem in neodvisnost medijev ključni sestavni deli pravice do svobode izražanja in so bistveni za demokratično delovanje EU in njenih držav članic; ker so novinarji in drugi medijski akterji v EU pogosto izpostavljeni nevarnosti v obliki napadov, groženj in pritiskov ter celo umorov s strani državnih in nedržavnih akterjev; ker je malteška novinarka Daphne Caruana Galizia, ki je preiskovala škandale v zvezi z izogibanjem davkom, davčnimi goljufijami, korupcijo in pranjem denarja, pred svojim umorom večkrat poročala, da je prejela grožnje, in ker so potrebne neodvisne preiskave, ki bi omogočile popolno identifikacijo storilcev, da bi jih privedli pred sodišče; ker imajo mediji in organizacije civilne družbe v demokraciji temeljno vlogo;

| H. | ker člen 21(1) Listine o temeljnih pravicah določa, da je prepovedana vsakršna diskriminacija na podlagi spola, rase, barve kože, invalidnosti, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, veroizpovedi ali prepričanja, jezika, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, starosti ali spolne usmerjenosti; ker je svoboda misli, vesti in veroizpovedi zagotovljena s členom 10 Listine o temeljnih pravicah in členom 9 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker vztrajna rasistična in ksenofobna stališča v državah članicah postajajo vse bolj normalna in ker takšno držo prevzemajo tudi mnenjski voditelji in politiki po vsej EU, s tem pa spodbujajo družbeno ozračje, v katerem cvetijo rasizem, diskriminacija in kazniva dejanja iz sovraštva; ker je ta drža v nasprotju s skupnimi evropskimi vrednotami, h katerim so se zavezale vse države članice; |
| --- | --- |

H.

ker člen 21(1) Listine o temeljnih pravicah določa, da je prepovedana vsakršna diskriminacija na podlagi spola, rase, barve kože, invalidnosti, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, veroizpovedi ali prepričanja, jezika, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, starosti ali spolne usmerjenosti; ker je svoboda misli, vesti in veroizpovedi zagotovljena s členom 10 Listine o temeljnih pravicah in členom 9 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker vztrajna rasistična in ksenofobna stališča v državah članicah postajajo vse bolj normalna in ker takšno držo prevzemajo tudi mnenjski voditelji in politiki po vsej EU, s tem pa spodbujajo družbeno ozračje, v katerem cvetijo rasizem, diskriminacija in kazniva dejanja iz sovraštva; ker je ta drža v nasprotju s skupnimi evropskimi vrednotami, h katerim so se zavezale vse države članice;

| I. | ker se migranti, potomci migrantov in pripadniki družbeno-kulturnih manjšin še naprej soočajo z razširjeno diskriminacijo po vsej EU in na vseh področjih življenja; ker študije Agencije za temeljne pravice poudarjajo, da žrtve, ki nimajo urejenega prebivališča, nerade prijavijo zlorabe javnim organom in da priseljenski status povečuje tveganje za kazensko viktimizacijo žrtve; ker so bili kljub številnim pozivom Komisiji sprejeti le omejeni ukrepi za zagotovitev učinkovitega varstva manjšin; |
| --- | --- |

I.

ker se migranti, potomci migrantov in pripadniki družbeno-kulturnih manjšin še naprej soočajo z razširjeno diskriminacijo po vsej EU in na vseh področjih življenja; ker študije Agencije za temeljne pravice poudarjajo, da žrtve, ki nimajo urejenega prebivališča, nerade prijavijo zlorabe javnim organom in da priseljenski status povečuje tveganje za kazensko viktimizacijo žrtve; ker so bili kljub številnim pozivom Komisiji sprejeti le omejeni ukrepi za zagotovitev učinkovitega varstva manjšin;

| J. | ker je Agencija za temeljne pravice postala center odličnosti za zagotavljanje dokazov na področju temeljnih pravic institucijam EU in državam članicam; |
| --- | --- |

J.

ker je Agencija za temeljne pravice postala center odličnosti za zagotavljanje dokazov na področju temeljnih pravic institucijam EU in državam članicam;

Pravna država, demokracija in temeljne pravice

| 1. | potrjuje, da sta delitev oblasti in neodvisnost sodstva bistveni za to, da se v družbi zagotovi učinkovito delovanje pravne države; želi spomniti, da je ta koncept vključen v Splošno deklaracijo človekovih pravic iz leta 1948 in v člen 47 Listine o temeljnih pravicah ter zlasti v načela enakosti pred zakonom, domneve nedolžnosti in pravice do poštenega in javnega obravnavanja pred neodvisnim in nepristranskim sodiščem; opozarja, da so bile te temeljne vrednote navdih za uvodne člene evropskih pogodb, ki so jih vse države članice prostovoljno podpisale in se zavezale k njihovemu spoštovanju; trdi, da ne moreta ne nacionalna suverenost ne subsidiarnost utemeljiti tega, da država članica sistematično ne spoštuje temeljnih vrednot Evropske unije in pogodb; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi spomniti, da je pravna država del zaščite vseh vrednot iz člena 2 PEU in prvi pogoj za njihovo zaščito; poziva vse pomembne akterje na ravni EU in nacionalni ravni, vključno z vladami, parlamenti in sodstvom, naj si bolj prizadevajo za zaščito in krepitev pravne države; želi spomniti, da so ti akterji dolžni obravnavati pomisleke v zvezi s pravno državo in da imajo pomembno vlogo pri preprečevanju propadanja pravne države, kar ne pomeni zgolj brezpogojne uporabe prava, temveč demokratično sprejemanje vladavine prava ob strogem upoštevanju mednarodnih konvencij ter zlasti pravic demokratične opozicije in manjšin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ostro obsoja prizadevanja vlad nekaterih držav članic, da bi oslabile delitev oblasti in neodvisnost sodstva; je zaskrbljen, ker kljub temu, da je večina držav članic v skladu s standardi Sveta Evrope sprejela zakonodajo za zagotovitev neodvisnosti in nepristranskosti sodstva, težave pri uporabi teh standardov niso bile odpravljene, kar omogoča politični vpliv na nacionalno sodstvo, spodbuja pa tudi prepričanje javnosti o vmešavanju v sodne postopke in pristranskosti posameznih sodnikov; želi spomniti, da ima Komisija kot varuhinja Pogodb v skladu s členom 17(1) PEU legitimnost in pristojnost za zagotovitev izvajanja pogodb in ukrepov, ki jih sprejmejo institucije v skladu s pogodbami, kar vključuje zagotavljanje, da vse države članice spoštujejo načela pravne države in druge vrednote, ki so zapisane v členu 2 PEU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je seznanjen s prizadevanji Komisije in Sveta za zagotovitev, da vse države članice v celoti spoštujejo pravno državo, demokracijo in temeljne pravice, vendar je seznanjen tudi z zaenkrat omejenim učinkom postopkov, ki so bili uvedeni v skladu s členom 7(1) PEU; meni, da bi morala imeti Unija možnost, da zoper države članice, ki ne spoštujejo vrednot iz člena 2 PEU, uvede postopek za ugotavljanje kršitev, ter da bi bilo treba v primeru, ko so izčrpane vse druge možnosti za zagotovev spoštovanja, uporabiti člen 7 PEU; meni, da neučinkovitost EU pri ustavljanju resnih in vztrajnih kršitev vrednot iz člena 2 PEU v nekaterih državah članicah spodkopava zaupanje med državami članicami in verodostojnost EU; poleg tega poudarja, da vztrajno nekaznovanje kršitev spodbuja druge države članice, da krenejo po isti poti; poziva Svet, naj preuči in spremlja predloge Komisije in Parlamenta v zvezi s postopki za ugotavljanje kršitev in morebitnimi sankcijami; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da je potrebno nepristransko in redno ocenjevanje razmer na področju pravne države, demokracije in temeljnih pravic v vseh državah članicah; poudarja, da mora ocenjevanje temeljiti na objektivnih merilih; v zvezi s tem opozarja, da ima Svet prav tako odločilno vlogo pri varstvu pravne države in drugih vrednot iz člena 2 PEU, ter pozdravlja prizadevanja nekaterih držav članic, da bi se znotraj Sveta uvedlo redno ocenjevanje razmer na področju pravne države v vseh državah članicah; poziva Svet, naj hitro ukrepa v tej smeri; želi spomniti na resolucijo Parlamenta z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (13), ponovno poziva Komisijo, naj na podlagi člena 295 PDEU poda predlog o sklenitvi pakta Unije za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice v obliki medinstitucionalnega sporazuma, ki bo določal ureditve za lažje sodelovanje med institucijami Unije in državami članicami v okviru člena 7 PEU; meni, da bi bil to pošten, uravnotežen, reden in preprečevalni mehanizem za obravnavanje morebitnih kršitev vrednot iz člena 2 PEU, ki bi lahko deloval podobno kot evropski semester za ekonomsko politiko; opozarja na neločljivo povezavo med pravno državo in temeljnimi pravicami ter potrebo po ozaveščanju vseh Evropejcev o skupnih vrednotah EU in Listini; poudarja, kako pomembna je vloga ad hoc delegacij, ki jih Evropski parlament napoti v države članice, kadar obstajajo jasni dokazi o hudih kršitvah demokracije, pravne države in temeljnih pravic; |
| --- | --- |

5.

| 6. | se strinja, da bi morala ocena pravne države temeljiti na trdnih, objektivnih in primerljivih podatkih in analizi; opozarja, da bi bilo treba temeljne pravice vključiti kot del ocene učinka v vse zakonodajne predloge; v zvezi s tem pozdravlja novi evropski informacijski sistem temeljnih pravic, ki ga je vzpostavila Agencija za temeljne pravice in bo združeval vse podatke v zvezi s temeljnimi pravicami, pridobljene v okviru različnih mehanizmov na ravni OZN, Sveta Evrope in EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je glavna prednostna naloga EU še vedno povečanje kakovosti, neodvisnosti in učinkovitosti nacionalnih pravosodnih sistemov, zlasti kar zadeva delo sodnikov, tožilcev in odvetnikov; poudarja, da je nujno treba v pravne in pravosodne sisteme uvesti vidik, ki upošteva različnost spolov, kar pomeni, da je treba razviti komponento spola in jo institucionalizirati s programi usposabljanja za vse zaposlene v sodstvu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da korupcija ne pomeni le pomembne sistemske ovire za uresničevanje demokracije in spoštovanje pravne države, ampak lahko povzroči tudi številne kršitve temeljnih pravic, s tem pa resno ogroža načelo pravične obravnave vseh državljanov; je zaskrbljen zaradi novih zakonodajnih pobud v nekaterih evropskih državah, s katerimi bi se lahko izničile že sprejete reforme za krepitev preprečevanja korupcije; v zvezi s tem poziva vse države članice in institucije EU, naj se odločno borijo proti sistemski korupciji ter naj razvijejo učinkovite instrumente za preprečevanje korupcije, boj proti njej in njeno sankcioniranje ter za redno preverjanje uporabe javnih sredstev; v ta namen poziva države članice in institucije EU, naj si prizadevajo za čimprejšnjo ustanovitev Evropskega javnega tožilstva; poziva države članice, ki še niso izrazile namere o sodelovanju v Evropskem javnem tožilstvu, naj to storijo; obžaluje odločitev Komisije, da ne bo objavila drugega polletnega poročila o korupciji v EU, ter jo poziva, naj še naprej objavlja poročila o boju proti korupciji; poudarja, da informativni pregledi boja proti korupciji v okviru evropskega semestra niso dovolj učinkovit ukrep, da bi se nedvoumno zagotovila prednostna obravnava te problematike; pozdravlja izjavo Komisije iz njenega sporočila o boju proti korupciji v EU, da bo zaprosila za odobritev sodelovanja v mreži za boj proti korupciji GRECO, ki jo je vzpostavil Svet Evrope; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja pomen svobode gibanja in prebivanja kot ene od najpomembnejših temeljnih pravic, ki jih jamči EU; poudarja, da izstop Združenega kraljestva vpliva neposredno na življenja milijonov evropskih državljanov, zlasti državljanov EU, ki prebivajo v Združenem kraljestvu, in državljanov Združenega kraljestva, ki živijo v sedemindvajseterici, ter poudarja, da bi moralo biti varovanje temeljnih pravic ljudi enako pomembno kot drugi vidiki; poziva, naj se po izstopu Združenega kraljestva zaščitijo temeljne pravice državljanov EU in njihovih družin, ki so se na podlagi svobode gibanja selili v Uniji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da morajo vsi ukrepi za boj proti terorizmu ali organiziranemu kriminalu spoštovati demokracijo, pravno državo in temeljne pravice v EU; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da javni organi vse pogosteje uporabljajo upravne ukrepe, ki niso v skladu z načeli pravne države, ter da se politike na tem področju uporabljajo za obravnavo vse večjega števila kaznivih dejanj in prekrškov, zlasti v okviru ukrepov, sprejetih zaradi izrednega stanja; poziva države članice, naj bo vsa izredna zakonodaja skladna z načeli sorazmernosti in nujnosti ter naj bodo vsi ukrepi, sprejeti v tem okviru, jasno časovno omejeni ter demokratično in redno nadzorovani; zavrača vsakršno mešanje priseljevanja in terorizma ter vsakršno uporabo protiterorističnih ukrepov za omejevanje nekaterih migracijskih tokov; |
| --- | --- |

10.

Migracije

| 11. | obsoja zlorabe in kršitve človekovih pravic, katerih žrtve so nekateri migranti in begunci, zlasti kar zadeva dostop do ozemlja, sprejemne pogoje, azilne postopke, pridržanje priseljencev in zaščito ranljivih oseb ter opozarja, kako pomembno je, da države članice spoštujejo in v celoti prenesejo skupni azilni sveženj, ki ga je sprejela EU; opozarja, da otroci predstavljajo skoraj tretjino vseh prosilcev za azil in so še posebno ranljivi; poziva Unijo in njene države članice, naj si še bolj prizadevajo za preprečevanje izginotja mladoletnikov brez spremstva; opozarja, da je pravica do azila izrecno določena v členu 18 Listine; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so prosilci za azil LGBTI zaradi skrajšanih postopkov in seznamov varnih držav ter zaradi postopkov jemanja nazaj v okviru dublinskih pravil bolj izpostavljeni tveganju, da so vrnjeni, preden lahko utemeljijo svojo prošnjo za azil v tretji državi ali drugi državi članici, v primerih, ko jim grozi preganjanje na podlagi njihove spolne usmerjenosti, spolne identitete, spolnega izražanja ali spolnih značilnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice, naj njihovi organi preverijo, ali je mogoče njihove legitimne cilje doseči z blažjimi prisilnimi ukrepi, kot je pridržanje, v primerih prosilcev za azil, beguncev in migrantov pa naj odločitev za pridržanje v celoti utemeljijo z dejstvi in pravnimi argumenti; opozarja, da so vse države članice podpisnice Ženevske konvencije in da morajo zato ne glede na okoliščine zagotoviti spoštovanje vseh določb konvencij; poudarja, da so lahko migrantke dvojno diskriminirane – kot migrantke in kot ženske – ter da se lahko med migriranjem soočajo s posebnimi okoliščinami, tudi v centrih za pridržanje ali sprejemnih centrih, zlasti z nadlegovanjem in napadi na svojo varnost, telesno celovitost in zasebnost, ter s potrebo po dostopu do ženskih higienskih proizvodov in ginekološke zdravstvene oskrbe; poziva k vzpostavitvi in okrepitvi sistemov za zaščito žensk, da bi v skladu z zavezami, določenimi v akcijskem načrtu iz Vallette, preprečili ter odpravili nasilje, zlorabo, zanemarjanje in izkoriščanje, katerega žrtve so; |
| --- | --- |

12.

| 13. | želi spomniti, da je UNICEF večkrat poudaril, da pridržanje v nobenem primeru ni v največjo otrokovo korist ter da je treba poiskati alternative pridržanju tako za otroke brez spremstva kot za otroke v spremstvu družin; poziva, naj se razvijejo in sprejmejo posebni postopki za zagotavljanje varstva vseh otrok, v skladu s Konvencijo OZN o otrokovih pravicah; poudarja, da so v primeru ločitve družinskih članov, tudi v primeru pridržanja, ženske in otroci izpostavljeni večjim tveganjem; poleg tega poudarja, da ima načelo največje otrokove koristi prednost v vseh vidikih v zvezi z otroki in praktičnim izvajanjem pravice otroka, da izrazi svoje mnenje; želi spomniti, da člen 14 Listine o temeljnih pravicah in člen 28 Konvencije OZN o otrokovih pravicah vsakemu otroku, tudi migrantskemu in begunskemu otroku, ne glede na njegov status, brez spremstva ali s spremstvom, zagotavljata pravico do izobraževanja, pri čemer se je treba izogibati ločenemu poučevanju in segregaciji; zato poziva države članice, naj zagotovijo, da se otrokom migrantom in begunskim otrokom po njihovem prihodu hitro omogoči dostop do formalnega in neformalnega izobraževanja; poudarja, da bi morale države članice poskrbeti, da imajo migrantski in begunski otroci učinkovito jezikovno, socialno in psihološko podporo glede na individualno presojo njihovih potreb; je zaskrbljen zaradi posebnih potreb in ranljivosti prosilcev za azil iz marginaliziranih skupin ter poziva države članice, naj zagotovijo spoštovanje njihovih posebnih potreb glede varnosti, zdravstvenega varstva in pravnega priznanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da mora ukrepanje Unije na področju migracij temeljiti na načelu solidarnosti, in obsoja države članice, ki očitno kršijo to načelo; poziva Svet, naj nadaljuje reformo dublinske uredbe, ki jo trenutno zavira in s tem preprečuje pravilno delovanje skupnega evropskega azilnega sistema; poudarja, da bi morale države članice uvesti kombinacijo programov, povezanih z zaščito, kot sta preselitev in humanitarni sprejem, s katerimi bi lahko osebam, ki potrebujejo mednarodno zaščito, zagotovile možnost, da vstopijo v Evropsko unijo in v njej zaprosijo za azil; spodbuja države članice, naj olajšajo podeljevanje humanitarnih vizumov in izvajanje rednih programov mobilnosti za spodbujanje zakonitih in varnih poti v EU, zlasti za osebe, ki potrebujejo zaščito, ter naj tem osebam zagotovijo dostop do storitev in svojih temeljnih pravic, ne glede na njihov status; poudarja, da morajo države članice prevzeti odgovornost za eksternalizacijo migracijskih politik EU, vključno s sodelovanjem s tretjimi državami, v katerih je visoki komisar Združenih narodov za begunce poročal o pogostih hudih kršitvah in zlorabah človekovih pravic; meni, da bi morala imeti Unija pri prizadevanjih za preselitev ključno vlogo na svetovni ravni; opozarja, da mora država članica pri vsakem ukrepanju v okviru uporabe prava EU spoštovati pravice in načela iz Listine o temeljnih pravicah; poziva države članice, naj dejansko zagotavljajo pravico posameznikov do azila in v okviru premestitev sprejmejo begunce iz držav članic, ki se soočajo z množičnimi prihodi ljudi; poziva jih tudi, naj spoštujejo načelo nevračanja in v svoje azilne postopke in postopke na meji uvedejo ustrezne zaščitne ukrepe; ostro obsoja dejstvo, da nekatere države članice ne spoštujejo zakonodaje EU o azilu in vračanju ter kršijo pravice migrantov in prosilcev za azil, na primer tako, da ne zagotovijo učinkovitega dostopa do azilnih postopkov, ne dajo jasnih informacij o pravnih sredstvih po odločbi o vrnitvi, migrantom in prosilcem za azil ne zagotovijo hrane ali uporabljajo samodejno in sistematično pridržanje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | priznava delo različnih nevladnih organizacij v Sredozemlju ter njihova prizadevanja pri reševanju življenj in zagotavljanju humanitarne pomoči tistim, ki jo potrebujejo; opozarja, da je reševanje na morju pravna obveznost po mednarodnem pravu, saj je v členu 98 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, ki so jo ratificirale vse države članice in tudi sama Unija, določeno, da je treba zagotoviti pomoč vsem osebam v stiski na morju; želi spomniti na svojo resolucijo z dne 5. julija 2018 o smernicah za države članice, s katerimi bi preprečili kriminalizacijo humanitarne pomoči (14); poziva države članice, naj podprejo nevladne organizacije, namesto da ovirajo njihovo delo, Komisijo in države članice pa poziva, naj razvijejo in zagotovijo iskalne in reševalne operacije; poziva EU in države članice k ustreznemu financiranju iskalnih in reševalnih operacij v okviru vseevropske humanitarne operacije; poziva države članice, naj v svojo zakonodajo prenesejo izjemo za humanitarno pomoč iz direktive o pomoči, da bodo zmanjšale neželene posledice svežnja o preprečevanju nudenja pomoči za državljane in organizacije, ki nudijo humanitarno pomoč migrantom, in za socialno kohezijo družbe sprejemnice; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da mora biti obravnavanje ranljivosti in posebnih potreb migrantov sestavni del integracijskih procesov; želi spomniti, da bi bilo treba redno, dokler je to nujno, presojati potrebe migrantov, saj se lahko njihov položaj in potrebe spremenijo in zelo razlikujejo glede na državo izvora; poudarja, da je združitev družinskih članov učinkovito sredstvo za krepitev položaja migrantov in jim daje občutek, da se lahko začnejo privajati na novo okolje in vključevati v novo gostiteljsko družbo; opozarja, da zgolj politika sprejemanja ne zadostuje, saj se EU sooča z izzivom izvajanja učinkovite politike vključevanja; v zvezi s tem poziva k okrepitvi izmenjave primerov dobre prakse vključevanja med državami članicami; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je seznanjen z vzpostavitvijo več novih obsežnih informacijskih sistemov ter s ciljem izboljšanja njihove interoperabilnosti ob ohranjanju potrebnih zaščitnih ukrepov, zlasti glede varstva podatkov in zasebnosti; poziva države članice, naj uvedejo posebne zaščitne ukrepe, da bo interoperabilnost obsežnih informacijskih sistemov skladna s temeljnimi pravicami vseh državljanov, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti pravicam otrok in ranljivih oseb, kot so prosilci za mednarodno zaščito in upravičenci do te zaščite, ter profiliranju; poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo pri izvajanju interoperabilnosti izpolnjeni tudi cilji v zvezi z zaščito otrok, kot sta identifikacija pogrešanih otrok in pomoč pri združitvi družine; |
| --- | --- |

17.

Pravice žensk

| 18. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bilo v dokumentu Agencije za človekove pravice iz leta 2017 o izzivih za človekove pravice žensk v EU potrjeno, da se ženske in dekleta v EU nenehno soočajo z diskriminacijo na podlagi spola, seksističnim sovražnim govorom in nasiljem na podlagi spola ter da jim to zelo otežuje uveljavljanje pravic in enakopravno udeležbo v družbi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da poročilo Evropskega invalidskega foruma z naslovom Ending forced sterilisation of women and girls with disabilities (Odprava prisilne sterilizacije invalidnih žensk in deklet) navaja, da invalidne ženske še vedno trpijo zaradi samovoljnih odločitev za sterilizacijo brez njihove seznanjenosti, privolitve ali odobritve; |
| --- | --- |

19.

| 20. | v zvezi s tem poziva države članice, naj preučijo šest glavnih področij posredovanja za večjo zavezanost zaščiti dostojanstva in pravic žensk in deklet, predlaganih v poročilu agencije, in sicer: podelitev pooblastil organom za enakost za obravnavanje cele vrste vprašanj, ki vplivajo na pravice žensk, in sicer od enakosti spolov do nasilja nad ženskami; izboljšanje spletne varnosti; učinkovitejše spodbujanje enakosti spolov v izobraževanju in vseživljenjskem učenju; uvedba kvot glede na spol kot drzen korak v smeri pozitivnega ukrepanja; vključevanje načela enakosti spolov v usklajevanje gospodarskih politik v EU prek evropskega semestra; izboljšanje zbiranja podatkov in širjenja znanja o vseh oblikah diskriminacije žensk in deklet ter nasilja nad njimi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | odločno obsoja vse oblike nasilja nad ženskami in zato ponovno poziva Komisijo, naj predloži pravni akt, s katerim bo podprla države članice pri preprečevanju in odpravi vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti ter nasilja na podlagi spola; poziva Svet, naj aktivira premostitveno klavzulo, tako da soglasno sprejme sklep o opredelitvi nasilja nad ženskami in dekleti (in drugih oblik nasilja na podlagi spola) kot enega od področij kriminala, ki so našteta v členu 83(1) PDEU; pozdravlja, da je EU 13. junija 2017 pristopila k Istanbulski konvenciji, saj gre za prvi obsežni, pravno zavezujoči instrument s področja preprečevanja nasilja nad ženskami in nasilja na podlagi spola, vključno z nasiljem v družini, ter boja proti njima na mednarodni ravni, kljub omejitvi na zgolj dva mandata; obžaluje, da je konvencijo doslej ratificiralo le 20 držav članic, obžaluje, da so v nekaterih državah članicah razprave o ratifikaciji Istanbulske konvencije spremljale zavajajoče interpretacije v zvezi z opredelitvijo spola in nasilja na podlagi spola; spodbuja države članice, ki konvencije še niso ratificirale, in Svet, naj brez odlašanja dokončajo postopek pristopa EU h Konvenciji in dosežejo soglasje o spremljajočem kodeksu ravnanja, ki bo urejal izvajanje konvencije na ravni EU; poziva Komisijo in države članice, naj na vse mogoče načine, tudi z redno finančno podporo, podpirajo civilnodružbene organizacije, ki delajo z žrtvami nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da imajo seksizem in spolni stereotipi, ki so privedli do dominacije nad ženskami in diskriminacije žensk, resne posledice za temeljne pravice žensk na vseh področjih življenja; opozarja, da so ženske pogosto žrtve večplastne diskriminacije, med drugim na podlagi pripadnosti narodnostni manjšini, spolne usmerjenosti, invalidnosti ali statusa migranta; poudarja, da je za dejansko odpravo vseh oblik diskriminacije potrebno izobraževanje na vseh ravneh in za ljudi vseh starosti o enakosti žensk in moških, nestereotipnih spolnih vlogah in spoštovanju osebne integritete; spodbuja države članice, naj to vprašanje ustrezno obravnavajo v šolskih učnih načrtih; obžaluje, da se ženske še vedno srečujejo z neenakostjo na delovnem mestu, kot so nižje stopnje udeležbe v zaposlovanju, razlike v plačilu in večje število zaposlitev s krajšim delovnim časom, slabše pokojninske pravice, poklicna segregacija in slabša stopnja napredovanja; poziva države članice, naj obravnavajo ključne strukturne ovire za krepitev ekonomskega položaja žensk ter premajhno zastopanost žensk na področjih dela, odločanja in politike, ki so posledica različnih in prepletajočih se oblik neenakosti, stereotipov in diskriminacije v zasebnem in javnem življenju; poziva države članice, naj predlagajo ukrepe za učinkovito preprečevanje spolnega nadlegovanja in nasilja na javnih mestih, na delovnem mestu ter na spletu in zunaj njega, žrtvam nasilja na podlagi spola pa zagotovijo primerno število zavetišč ter ciljno usmerjene in integrirane podporne storitve, vključno s pomočjo in svetovanjem po travmatični izkušnji; poziva države članice, naj izmenjujejo dobro prakso in policijskim ter pravosodnim uradnikom zagotavljajo redno usposabljanje o vseh oblikah nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

22.

| 23. | izraža podporo demonstracijam, ki so leta 2017 potekale v več državah članicah zaradi poslabšanja stanja na področju pravic do spolnega in reproduktivnega zdravja ter obsežnega poročanja medijev o primerih spolnega nadlegovanja; odločno poudarja, da odrekanje storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter s tem povezanih pravic, vključno z varnim in zakonitim splavom, pomeni obliko nasilja nad ženskami in dekleti; ponovno poudarja, da morajo imeti ženske in dekleta nadzor nad svojimi telesom in spolnostjo; spodbuja države članice, naj sprejmejo učinkovite ukrepe za spoštovanje in zaščito pravic žensk do spolnega in reproduktivnega zdravja v povezavi z vrsto državljanskih, političnih, ekonomskih, družbenih in kulturnih pravic, tudi pravice do telesne celovitosti, zdravja, zaščite pred mučenjem in grdim ravnanjem, pravice do enakosti in nediskriminacije; v zvezi s tem poudarja, da je treba invalidom priznati vse temeljne pravice v enaki meri kot drugim; poziva države članice, naj zagotovijo celovito spolno vzgojo ter enostaven dostop žensk do načrtovanja družine in celotnega nabora zdravstvenih storitev na področju reprodukcije in spolnosti, vključno s sodobnimi načini kontracepcije ter varnim in zakonitim splavom; ugotavlja, da to pomeni, da je treba odpraviti zakone, politike in prakse, ki kratijo te pravice, in preprečiti zmanjševanje obstoječe zaščite; poudarja vlogo Unije pri ozaveščanju in spodbujanju dobre prakse v zvezi s temi vprašanji; |
| --- | --- |

23.

Medijska svoboda, svoboda izražanja in svoboda zbiranja

| 24. | želi spomniti, da člen 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah vsakemu posamezniku zagotavlja pravico, da ni nadlegovan zaradi svojega mnenja, pravico do svobodnega izražanja in pravico, da išče, sprejema in širi informacije in ideje s kakršnimi koli sredstvi in ne glede na meje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da sta javno posvetovanje in razprava nujna za delovanje demokratičnih družb, ter v tem okviru spodbuja EU in države članice, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za varstvo in zaščito svobode govora in združevanja, saj gre za temeljni pravici in osnovni načeli demokratičnih procesov; želi spomniti na poročilo generalnega sekretarja Sveta Evrope o stanju demokracije, človekovih pravic in pravne države iz leta 2017, ki navaja, da so možnosti za miroljubne proteste omejene, če so javna zborovanja predmet neupravičenih omejitev; pri tem ostro obsoja vse pogostejše omejevanje svobode združevanja, ki so ga oblasti v nekaterih primerih izvršile z nesorazmerno uporabo nasilja nad mirnimi protestniki; opozarja, da morajo organi kazenskega pregona pri izvajanju svojih nalog spoštovati in varovati človekovo dostojanstvo ter ohranjati in spoštovati človekove pravice vseh oseb; poudarja, da je policija predvsem služba za varnost in zaščito ljudi ter da mora biti vsaka pretirana in neupravičena uporaba sile s strani organov kazenskega pregona predmet nepristranskih in obsežnih preiskav ustreznih organov posameznih držav članic; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za zaščito in promocijo obstoja pluralnih, neodvisnih in svobodnih medijev; odločno obsoja težnje v nekaterih državah članicah po koncentraciji medijskih hiš v rokah vladi naklonjenih poslovnih subjektov in prakso zlorabe javnih medijskih hiš za razširjanje zgolj vladnih sporočil; ugotavlja, da je naloga medijev spodbujati zdravo posvetovanje ter da so zato mediji steber demokracije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je zaskrbljen, ker je mogoče na nacionalni ravni v državah članicah EU zaslediti le malo posebnih zakonskih ali političnih okvirov, ki ščitijo novinarje in delavce na področju medijev pred nasiljem, grožnjami in ustrahovanjem; želi spomniti na opozorilo Sveta Evrope, da bi lahko zlorabe in kazniva dejanja zoper novinarje spodbudila potencialno visoko stopnjo samocenzure, to pa vodi v krnitev svobode izražanja in spodkopavanje pravice državljanov do obveščenosti in udeležbe; izraža globoko zaskrbljenost zaradi umorov novinarjev, ki se še vedno dogajajo v državah članicah; poziva nacionalne organe kazenskega pregona, naj sprejmejo vse možne ukrepe, da preprečijo tako nasilje, okrepijo sodelovanje z Europolom in pospešijo preiskave umorov novinarjev v EU; je zaskrbljen tudi zaradi prekarnih delovnih pogojev številnih novinarjev in delavcev na področju medijev ter zaradi stopenj fizičnega in psihološkega nasilja, ki so mu izpostavljeni, saj lahko ti dejavniki zmanjšujejo njihovo zmožnost za opravljanje svojega dela, spodjedajo kakovost novinarstva in onemogočajo izražanje novinarske raznolikosti; poudarja pomen vseevropskih projektov, kot sta projekta za spremljanje pluralnosti medijev in ocenjevanje svobode medijev, s katerimi se ocenjujejo tveganja za pluralnost medijev v Evropi, evidentirajo omejitve, grožnje in kršitve, ki imajo posledice za medijsko svobodo, izvajajo kampanje ozaveščanja ter zagotavlja podpora za ogrožene novinarje in čezmejno preiskovalno novinarstvo; poudarja, da bi bilo treba v okviru novega večletnega finančnega okvira zagotoviti finančna sredstva za taka in podobna vprašanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja ključno vlogo žvižgačev pri varovanju javnega interesa in spodbujanju kulture javne odgovornosti ter integritete v javnih in zasebnih institucijah; Poudarja, da je žvižgaštvo bistven del preiskovalnega novinarstva in medijske svobode; obsoja grožnje, povračilne ukrepe in obsodbe, s katerimi se žvižgači se vedno soočajo v EU; v zvezi s tem želi spomniti na svojo resolucijo z dne 24. oktobra 2017 o legitimnih ukrepih za zaščito žvižgačev, ki z razkrivanjem zaupnih informacij podjetij in javnih organov ravnajo v javnem interesu (15); opozarja na ugotovitev Komisije v sporočilu z dne 23. aprila 2018 o okrepitvi zaščite žvižgačev na ravni EU (16), da je samo deset držav članic sprejelo celovito zakonodajo za zaščito žvižgačev; pozdravlja predlog Komisije z dne 23. aprila 2018 za horizontalno direktivo o zaščiti oseb, ki poročajo o kršitvah prava Unije (17), in poudarja pomen hitrega nadaljnjega ukrepanja s strani sozakonodajalcev, da bi se predlog lahko sprejel pred koncem sedanjega zakonodajnega obdobja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja sporočilo Komisije z dne 26. aprila 2018 o boju proti dezinformiranju na spletu: evropski pristop (18) ter ukrepe, ki jih vsebuje in ki so namenjeni vzpostavitvi preglednejšega, verodostojnega in odgovornega spletnega ekosistema, izboljšanju varnosti in odpornosti volilnih postopkov, spodbujanju izobraževanja in medijske pismenosti, povečanju podpore za kakovostno novinarstvo ter krepitvi zmogljivosti strateškega komuniciranja Unije; je zaskrbljen zaradi potencialne nevarnosti lažnih novic za svobodo govora in izražanja ter neodvisnost medijev, pri čemer poudarja, da utegne njihovo širjenje negativno vplivati na kakovost politične razprave in informiranost državljanov pri udeležbi v demokratični družbi; meni, da si lahko državljani le z razvojem izobraževanja in usposabljanja, ki temeljita na kritičnem razmišljanju, oblikujejo lastno mnenje; poudarja, da lahko politične stranke in zasebni ali javni subjekti v EU in zunaj nje uporabljajo politično profiliranje, dezinformacije in manipuliranje z informacijami ter da so lahko zaradi tega ogrožene demokratične vrednote EU, kot se je pokazalo pri škandalu v zvezi z družbama Facebook in Cambridge Analytica; poziva Komisijo, naj izvaja ukrepe za preprečevanje teh praks ter za zagotovitev varstva podatkov, preglednosti in kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je zaskrbljen zaradi obstoječih ovir, s katerimi se pri svojem delu soočajo zagovorniki človekovih pravic, vključno z organizacijami civilne družbe, dejavnimi na področju temeljnih pravic in demokracije, vključno z resnimi omejitvami svobode združevanja in svobode govora za te organizacije in državljane ter omejitvami financiranja; priznava ključno vlogo teh organizacij pri uresničevanju temeljnih pravic in vrednot za vse in poudarja, da bi morale imeti možnost, da delajo v varnem okolju, v katerem so deležne dobre podpore; je zaskrbljen zaradi krčenja prostora za civilno družbo v nekaterih državah članicah; poziva EU in države članice, naj proaktivno obravnavajo temeljne vzroke za zmanjševanje tega prostora in naj spoštujejo temeljne pravice; ponovno poziva k zagotovitvi namenskih sredstev EU, kot je navedeno v resoluciji Parlamenta z dne 19. aprila 2018 o vzpostavitvi evropskega instrumenta vrednot (19), za zagotovitev podpore organizacijam civilne družbe, ki spodbujajo temeljne vrednote v Evropski uniji, ter za preprečitev vsakršne zlorabe teh sredstev; |
| --- | --- |

30.

Rasizem, ksenofobija, diskriminacija, sovražni govor in druge oblike nestrpnosti

| 31. | želi spomniti, da bi morale EU in njene države članice učinkovito obravnavati ter preprečevati diskriminacijske in nasilne incidente, povezane s šolanjem migrantskih in begunskih otrok, romskih otrok in otrok pripadnikov manjšin, in sicer tako v obliki pravnih ukrepov kot tudi v obliki spodbujanja vzajemnega razumevanja in socialne kohezije; spodbuja države članice, naj zagotovijo, da bodo redni učni načrti vključevali učinkovite ukrepe za zagotavljanje in spodbujanje spoštovanja raznolikosti, medkulturnega razumevanja in človekovih pravic. zato spodbuja države članice EU, naj v šolah spodbujajo vključujoče izobraževanje že v zgodnjih letih; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja, da so vsakršno nasilje in kazniva dejanja, ki jim botrujejo rasizem, ksenofobija, verska nestrpnost ali predsodki do invalidnosti, spolne usmerjenosti ali spolne identitete posameznika, primeri kaznivih dejanj iz sovraštva; obsoja vse vrste primerov kaznivih dejanj iz sovraštva in sovražnega govora, ki se vsakodnevno dogajajo v EU in so v nekaterih državah članicah postali normalni; najostreje obsoja vzpon skrajno desničarskih gibanj in je zaskrbljen zaradi banalizacije sovražnega govora, ki jo je mogoče pripisati nekaterim političnim osebnostim; poziva k ničelni toleranci do kakršne koli diskriminacije na kakršni koli podlagi; poziva Komisijo in Svet, naj nemudoma nadaljujeta in zaključita pogajanja o direktivi o enakem obravnavanju; opozarja, da Okvirni sklep Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikami in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi, ki bi ga morale države članice začeti izvajati do 28. novembra 2010, zagotavlja pravno podlago za izrekanje kazni pravnim osebam, ki javno spodbujajo nasilje ali sovraštvo proti manjšinski skupini; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja, da morajo države članice, ki sistematično beležijo, zbirajo in vsako leto objavljajo razčlenjene podatke o vseh oblikah diskriminacije in kaznivih dejanj iz sovraštva, to storiti izključno za namen opredeljevanja vzrokov za diskriminacijo in boj proti diskriminaciji ter da morajo biti ti podatki popolnoma anonimni, da bi se preprečilo oblikovanje profilov ali vodenje „etnične“ statistike, hkrati pa državam članicam ter drugim pomembnim deležnikom omogočajo pripravo učinkovitih in z dokazi utemeljenih pravnih in političnih odzivov na te pojave; želi spomniti, da je treba vse podatke zbirati v skladu z nacionalnimi pravnimi okviri in zakonodajo EU o varstvu podatkov; pozdravlja oblikovanje vodilnih načel o kaznivih dejanjih iz sovraštva za organe pregona ter o dostopu do pravnega varstva, zaščiti in podpori za žrtve kaznivih dejanj iz sovraštva, ki jih je pripravila skupina na visoki ravni za boj proti rasizmu, ksenofobiji in drugim oblikam nestrpnosti; ponovno poudarja, da so pridobivanje otrok za spolne namene, kibernetsko ustrahovanje in pornografija iz maščevanja nove oblike kriminala na spletu, ki imajo lahko izjemno resne posledice, zlasti med mladimi in otroki; v zvezi s tem opozarja na potrebo po medijski in informacijski pismenosti, zlasti za otroke, da bi se zagotovila odgovorna uporaba interneta; izraža zaskrbljenost, ker žrtve zaradi nezadostnih varoval ne prijavljajo kaznivih dejanj iz sovraštva in ker organi v državah članicah ne opravijo ustreznih preiskav in ne zagotavljajo obsodb za ta kazniva dejanja; zato vztraja, da je treba žrtve spodbujati, naj prijavijo kazniva dejanja iz sovraštva ali primere diskriminacije, ter jim zagotoviti ustrezno zaščito in podporo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice, naj si še naprej prizadevajo zagotoviti učinkovito izvrševanje Direktive Sveta 2000/43/ES z dne o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (direktiva o rasni enakosti) (20) v praksi in naj zagotovijo učinkovito izvrševanje okvirnega sklepa o rasizmu in ksenofobiji, da se bodo spopadle z vztrajno diskriminacijo Romov, antisemitizmom, islamofobijo, afrofobijo, proticiganstvomin strahom pred revnimi ljudmi; poudarja, da bi morale države članice pripraviti ali pregledati in po potrebi spremeniti nacionalne strategije vključevanja, da bi vse ljudi resnično opolnomočili za učinkovito sodelovanje v postopku vključevanja s spodbujanjem in zaščito njihovih temeljnih pravic; |
| --- | --- |

34.

| 35. | izraža zaskrbljenost, ker v letu 2017 ni bilo večjega napredka pri uresničevanju ciljev iz nacionalnih strategij vključevanja Romov; poudarja, da sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov niso povezana z nacionalnimi strategijami vključevanja Romov ter da Romi od njih pogosto nimajo koristi; obsoja primere diskriminacije, segregacije, sovražnega govora, kaznivih dejanj iz sovraštva in socialnega izključevanja, ki jih doživljajo Romi; obsoja nenehno diskriminacijo Romov na področju dostopa do stanovanj (zlasti prisilne izselitve), dostopa do zdravstvenega varstva, izobraževanja, trga dela, pravice in enakosti pred zakonom; svari, da so posebej ranljivi romski otroci in ženske; |
| --- | --- |

35.

| 36. | obžaluje, da so bile osebe LGBTI leta 2017 še vedno žrtve ustrahovanja, nadlegovanja in nasilja ter da so se soočale z večplastno diskriminacijo in sovraštvom na različnih področjih, kot so izobraževanje, zdravje, stanovanje in zaposlovanje; je zaskrbljen zaradi stalnih izkušenj s stigmatizacijo na podlagi spola, nasiljem in diskriminacijo oseb LGBTI ter pomanjkanja znanja in ukrepov s strani organov kazenskega pregona, zlasti v zvezi s transspolnimi osebami in marginaliziranimi osebami LGBTI; spodbuja države članice k sprejetju zakonov in politik za boj proti homofobiji in transfobiji; ostro obsoja spodbujanje in prakso uporabe preusmeritvenih terapij za osebe LGBTI ter spodbuja države članice, naj takšne prakse opredelijo kot kaznivo dejanje; prav tako ostro obsoja patologizacijo transspolnih in interspolnih identitet; želi spomniti, da boj proti nasilju, povezanem s spolno identiteto, spolnim izražanjem, spolnimi značilnostmi ali spolno usmerjenostjo posameznika, spada v okvir EU glede nasilja na podlagi spola; poziva Komisijo, naj v ta okvir vključi vidik spolne identitete; poziva vse države članice, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi se podobno spoštujejo in ščitijo pravice do spolne identitete, spolnega izražanja, telesne celovitosti in samoodločbe; poziva države članice, naj kazenske zakonike posodobijo v skladu z direktivo o rasni enakosti; meni, da je treba spolno usmerjenost in invalidnost vključiti v vse kataloge lastnosti, zaščitenih pred diskriminacijo; pozdravlja izvajanje nekaterih točk iz seznama ukrepov Komisije za spodbujanje enakopravnosti LGBTI (2014–2019); poziva Komisijo, naj na tem področju ohrani ambiciozno večletno načrtovanje v tesnem sodelovanju z organizacijami civilne družbe, ki so dejavne na tem področju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da se je treba boriti proti diskriminaciji verskih manjšin; je zaskrbljen zaradi vzpona antisemitizma in islamofobije; poudarja, da je treba odpraviti sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva, da bi se lahko borili proti vzponu ter radikalizaciji rasizma in ksenofobije; poudarja, da rasizem in ksenofobija nista mnenji, temveč kaznivi dejanji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opozarja, da je Konvencija OZN o pravicah invalidov pravno zavezujoča mednarodna pogodba, ki jo je podpisala in ratificirala EU ter se trenutno izvaja v okviru evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2010–2020, njen namen pa je zagotoviti enake možnosti v zvezi z dostopnostjo, sodelovanjem, enakostjo, zaposlovanjem, izobraževanjem in usposabljanjem, socialno zaščito, zdravstvom in zunanjimi ukrepi EU; poudarja, da je Komisija v poročilu o izvajanju evropske strategije o invalidnosti, objavljenem februarja 2017, ugotovila, da so invalidi kljub izboljšanju stanja, zlasti z evropskim aktom o dostopnosti, predlaganim leta 2015, še vedno v slabšem položaju in diskriminirani pri zaposlovanju, izobraževanju in socialnem vključevanju; v zvezi s tem poudarja, da cilji strategije še niso doseženi, da bi bilo treba v obdobju 2017–2020 sprejeti posebne ukrepe ter da je Parlament v resoluciji z dne 30. novembra 2017 o izvajanju evropske strategije o invalidnosti (21) priporočil, naj se sprejmejo obvezujoče zahteve o dostopnosti na javnih prostorih, določi najmanjši delež zaposlenih invalidov, zagotovijo jamstva za vključujoče izobraževanje, vključno z dostopom do pobud, kot je Erasmus+, ter naj se posebna pozornost nameni invalidnim ženskam in otrokom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva vse države članice, naj pripravijo nacionalni načrt za boj proti vsem oblikam nasilja nad otroki; ponovno poziva Komisijo, naj obnovi svoje zaveze za oblikovanje nove agende EU za pravice otrok in nove strategije za pravice otrok, poleg tega pa naj si prizadeva vključevati otrokove pravice v politike, zakonodajo in finančne odločitve EU ter jih upošteva pri načrtovanju in izvajanju regionalnih in kohezijskih politik; |
| --- | --- |

39.

| 40. | obžaluje večplastno in presečno diskriminacijo, s katero se soočajo starejše osebe v starajoči se evropski družbi; poziva, naj se ta vidik na vseh ravneh upravljanja bolj vključi pri oblikovanju in izvajanju politik, tudi pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

40.

| 41. | meni, da je zaradi hitrih sprememb v digitalnem svetu treba uvesti učinkovitejše ukrepe za zaščito osebnih podatkov in zasebnosti; priznava, da so internet ter družbeni in drugi mediji odlična komunikacijska orodja, zlasti kot vir informacij za javnost, a obenem poudarja, da lahko služijo tudi kot tehnološka orodja za nadzor nad civilno družbo in ogrožanje ranljivih skupin, zlasti otrok in žensk ter predvsem z zalezovanjem, nadlegovanjem in objavljanjem fotografij s spolno vsebino ali golih fotografij brez soglasja; poziva države članice, naj z uravnoteženim pristopom k urejanju spletnih vsebin učinkovito zagotovijo pravico do prejemanja in širjenja informacij v skladu s členom 11 Listine; je seznanjen s predlogom Komisije za uredbo o preprečevanju širjenja terorističnih vsebin na spletu, ter poziva Svet in Parlament, naj besedilo oblikujeta tako, da bo zagotovljen sodni nadzor nad odločitvami o odstranitvi spletnih vsebin; |
| --- | --- |

41.

Vloga in mandat Agencije za temeljne pravice

| 42. | pozdravlja pozitivne ugotovitve Agencije za temeljne pravice v drugi neodvisni zunanji oceni za obdobje 2013–2017 (oktober 2017) in na njih temelječa priporočila upravnega odbora agencije; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja operativno delo agencije na različnih področjih, na primer na migracijskih žariščnih točkah v Grčiji in Italiji, ter njene dejavnosti ozaveščanja in usposabljanja na področju človekovih pravic; poziva k razširitvi splošnega zakonsko določenega poslanstva agencije z vključitvijo operativne dolžnosti, da institucijam, organom in agencijam EU ter državam članicam pri izvajanju prava EU zagotovi tehnično pomoč, usposabljanje in krepitev zmogljivosti glede vprašanj temeljnih pravic; |
| --- | --- |

43.

| 44. | je seznanjen z mnenji Agencije za temeljne pravice ter odločno spodbuja države članice, naj upoštevajo in izvajajo njena priporočila, da bi zagotovile dosledno spoštovanje temeljnih pravic v Evropski uniji; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ponovno poziva, naj se mandat agencije uskladi z lizbonsko pogodbo, med drugim naj se izrecno določi, da uredba o njeni ustanovitvi zajema policijsko in pravosodno sodelovanje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja mnenja agencije o osnutkih zakonodaje EU in se strinja s priporočili njenega upravnega odbora, da bi morala imeti agencija v primeru, ko zakonodajalec EU obravnava zakonodajne dosjeje, pri katerih se sprožajo vprašanja temeljnih pravic, možnost zagotoviti pomoč in strokovno znanje po potrebi in ne zgolj na uradno zahtevo ter da bi zato morala uredba o njeni ustanovitvi agenciji omogočati, da na lastno pobudo izdaja nezavezujoča mnenja o osnutkih zakonodaje EU, s čimer bi pri sprejemanju zakonodaje v celoti izkoristili njeno strokovno znanje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | meni, da bi morale institucije EU zagotoviti okrepljene oblike svetovanja, ocene učinka in pravni nadzor, tudi tako, da za nasvet zaprosijo ustrezne neodvisne strokovne organe, kot je Agencija za temeljne pravice, kadar lahko zakonodajni akt potencialno spodbuja temeljne pravice ali nanje negativno vpliva; v zvezi s tem meni, da bi se lahko v revidirani različici medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje določilo bolj redno posvetovanje z Agencijo za temeljne pravice; |
| --- | --- |

47.

| 48. | priporoča, naj zakonodajalca EU vedno, ko se pri zakonodajnem dosjeju sprožijo veliki pomisleki v zvezi s temeljnimi pravicami, agencijo zaprosita za neodvisno in zunanje mnenje o človekovih pravicah; poziva Komisijo, naj agenciji zagotovi ad hoc sredstva, da bo lahko v celoti izpolnila svojo nalogo; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  UL L 23, 27.1.2010, str. 35.

(2)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(3)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(4)  UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

(5)  Evropska komisija, Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=COM%3A2018%3A396%3AFIN.

(6)  Agencija Evropske unije za temeljne pravice, Poročilo o temeljnih pravicah za leto 2017, http://fra.europa.eu/en/publication/2017/fundamental-rights-report-2017.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0095.

(8)  UL C 346, 27.9.2018, str. 171.

(9)  UL C 307, 30.8.2018, str. 183.

(10)  UL C 58, 15.2.2018, str. 9.

(11)  UL C 463, 21.12.2018, str. 21.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0201.

(13)  UL C 215, 19.6.2018, str. 162.

(14)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0314.

(15)  UL C 346, 27.9.2018, str. 143.

(16)  COM(2018)0214.

(17)  COM(2018)0218.

(18)  COM(2018)0236.

(19)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0184.

(20)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(21)  UL C 356, 4.10.2018, str. 110.

---

Četrtek, 17. januar 2019

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/107 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/107

---

P8_TA(2019)0033

Azerbajdžan, zlasti primer Mehmana Huseynova

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o Azerbajdžanu, zlasti primeru Mehmana Huseynova (2019/2511(RSP))

(2020/C 411/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Azerbajdžanu, zlasti tistih z dne 15. junija 2017 o primeru azerbajdžanskega novinarja Afgana Muhtarlija (1), z dne 10. septembra 2015 o Azerbajdžanu (2) in z dne 18. septembra 2014 o preganjanju zagovornikov človekovih pravic v Azerbajdžanu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Azerbajdžanu, zlasti tistih z dne 15. junija 2017 o primeru azerbajdžanskega novinarja Afgana Muhtarlija (1), z dne 10. septembra 2015 o Azerbajdžanu (2) in z dne 18. septembra 2014 o preganjanju zagovornikov človekovih pravic v Azerbajdžanu (3),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 4. julija 2018 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko glede pogajanj o celovitem sporazumu med EU in Azerbajdžanom (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 4. julija 2018 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko glede pogajanj o celovitem sporazumu med EU in Azerbajdžanom (4),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o evropski sosedski politiki in zlasti svojega priporočila z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o evropski sosedski politiki in zlasti svojega priporočila z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2017 o korupciji in človekovih pravicah v tretjih državah (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2017 o korupciji in človekovih pravicah v tretjih državah (6),

| — | ob upoštevanju 15. srečanja odbora za parlamentarno sodelovanje med EU in Azerbajdžanom, ki je potekalo od 7. do 8. maja 2018 v Bakuju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 15. srečanja odbora za parlamentarno sodelovanje med EU in Azerbajdžanom, ki je potekalo od 7. do 8. maja 2018 v Bakuju,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju z Azerbajdžanom iz leta 1996 in mandata, ki ga je Svet sprejel 14. novembra 2016, da bi se Komisija in podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko pogajala o celovitem sporazumu z Azerbajdžanom, ter začetka pogajanj o zgoraj navedenem sporazumu 7. februarja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju z Azerbajdžanom iz leta 1996 in mandata, ki ga je Svet sprejel 14. novembra 2016, da bi se Komisija in podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko pogajala o celovitem sporazumu z Azerbajdžanom, ter začetka pogajanj o zgoraj navedenem sporazumu 7. februarja 2017,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 7. marca 2017 o obsodbi Mehmana Huseynova v Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 7. marca 2017 o obsodbi Mehmana Huseynova v Azerbajdžanu,

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja v spletu in drugje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja v spletu in drugje,

| — | ob upoštevanju najnovejšega poročila delovne skupine za samovoljna pridržanja v okviru Sveta OZN za človekove pravice o njeni misiji v Azerbajdžan (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju najnovejšega poročila delovne skupine za samovoljna pridržanja v okviru Sveta OZN za človekove pravice o njeni misiji v Azerbajdžan (7),

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker Mehman Huseynov, protikorupcijski bloger in direktor Inštituta za svobodo in varnost novinarjev, prestaja dveletno zaporno kazen, potem ko je bil 3. marca 2017 obsojen, ker se je javno pritoževal, da je policija z njim grdo ravnala in ga mučila, ter kritiziral vladne uradnike z izpostavljanjem njihovega nepojasnjenega premoženja; |
| --- | --- |

A.

ker Mehman Huseynov, protikorupcijski bloger in direktor Inštituta za svobodo in varnost novinarjev, prestaja dveletno zaporno kazen, potem ko je bil 3. marca 2017 obsojen, ker se je javno pritoževal, da je policija z njim grdo ravnala in ga mučila, ter kritiziral vladne uradnike z izpostavljanjem njihovega nepojasnjenega premoženja;

| B. | ker je lahko Mehmanu Huseynovu, ki bi moral biti izpuščen marca 2019, izrečena morebitna dodatna kazen od 5 do 7 let zapora zaradi „uporabe nasilja, ki ni nevarno za življenje ali zdravje, proti uslužbencem ustanov za izvrševanje kazni ali preiskovalnih izolatorjev“ v skladu s členom 317.2; |
| --- | --- |

B.

ker je lahko Mehmanu Huseynovu, ki bi moral biti izpuščen marca 2019, izrečena morebitna dodatna kazen od 5 do 7 let zapora zaradi „uporabe nasilja, ki ni nevarno za življenje ali zdravje, proti uslužbencem ustanov za izvrševanje kazni ali preiskovalnih izolatorjev“ v skladu s členom 317.2;

| C. | ker je Mehman Huseynov obtožen napada na pravosodnega policista, da bi se izognil rutinskemu preverjanju 26. decembra 2018; ker je bil po domnevnem napadu premeščen v samico brez pravice do posvetovanja z odvetnikom; ker je začel Mehman Huseynov 28. decembra gladovno stavkati proti tem poskusom podaljšanja njegove kazni in morebitnim novim obtožbam; ker se je 30. decembra blogerjevo zdravstveno stanje poslabšalo in je izgubil zavest; ker je zaradi vztrajanja svojih sorodnikov med gladovno stavko spet začel uživati tekočine; ker ga je lahko delegacija EU v Azerbajdžanu 11. januarja 2019 obiskala in potrdila, da prejema zdravniško pomoč; |
| --- | --- |

C.

ker je Mehman Huseynov obtožen napada na pravosodnega policista, da bi se izognil rutinskemu preverjanju 26. decembra 2018; ker je bil po domnevnem napadu premeščen v samico brez pravice do posvetovanja z odvetnikom; ker je začel Mehman Huseynov 28. decembra gladovno stavkati proti tem poskusom podaljšanja njegove kazni in morebitnim novim obtožbam; ker se je 30. decembra blogerjevo zdravstveno stanje poslabšalo in je izgubil zavest; ker je zaradi vztrajanja svojih sorodnikov med gladovno stavko spet začel uživati tekočine; ker ga je lahko delegacija EU v Azerbajdžanu 11. januarja 2019 obiskala in potrdila, da prejema zdravniško pomoč;

| D. | ker ne gre za osamljen primer, saj oblasti tudi sicer vlagajo nove obtožbe zoper politične zapornike, katerih zaporne kazni se bodo kmalu končale; ker gre po mnenju foruma civilne družbe v okviru vzhodnega partnerstva za peti tak primer v zadnjih mesecih; |
| --- | --- |

D.

ker ne gre za osamljen primer, saj oblasti tudi sicer vlagajo nove obtožbe zoper politične zapornike, katerih zaporne kazni se bodo kmalu končale; ker gre po mnenju foruma civilne družbe v okviru vzhodnega partnerstva za peti tak primer v zadnjih mesecih;

| E. | ker je sodišče okrožja Nizami v Bakuju 4. januarja 2019 odločilo o upravnem kaznovanju udeležencev protesta proti novemu kazenskemu postopku zoper Mehmana Huseynova. Ti so Mete Turksoy, Afghan Sadigov, Nurlan Gahramanli, Elimkhan Aghayev, Sahavat Nabiyev, Ismayil Islamoglu, Gošgar Ahmadov, Yašar Khaspoladov, Farid Abdinov, Elčin Rahimzade, Orhan Mammadov, Bahtiyar Mammadli, Fatima Movlamli, Matanat Mahmurzayeva in Parvin Abišova; ker so bili vsi obdolženci spoznani za krive v skladu s členom 513.2 (kršitev pravil o organizaciji shodov, stavk in demonstracij) zakona o upravnih prekrških; |
| --- | --- |

E.

ker je sodišče okrožja Nizami v Bakuju 4. januarja 2019 odločilo o upravnem kaznovanju udeležencev protesta proti novemu kazenskemu postopku zoper Mehmana Huseynova. Ti so Mete Turksoy, Afghan Sadigov, Nurlan Gahramanli, Elimkhan Aghayev, Sahavat Nabiyev, Ismayil Islamoglu, Gošgar Ahmadov, Yašar Khaspoladov, Farid Abdinov, Elčin Rahimzade, Orhan Mammadov, Bahtiyar Mammadli, Fatima Movlamli, Matanat Mahmurzayeva in Parvin Abišova; ker so bili vsi obdolženci spoznani za krive v skladu s členom 513.2 (kršitev pravil o organizaciji shodov, stavk in demonstracij) zakona o upravnih prekrških;

| F. | ker v zvezi z medijskim okoljem in svobodo izražanja v Azerbajdžanu ni mogoče zaznati bistvenega napredka; ker je Azerbajdžan na svetovni lestvici svobode tiska za leto 2018, ki jo pripravlja organizacija Novinarji brez meja, uvrščen na 163. mesto med 180 državami; ker trenutno v Azerbajdžanu zaporne kazni prestaja 10 novinarjev; |
| --- | --- |

F.

ker v zvezi z medijskim okoljem in svobodo izražanja v Azerbajdžanu ni mogoče zaznati bistvenega napredka; ker je Azerbajdžan na svetovni lestvici svobode tiska za leto 2018, ki jo pripravlja organizacija Novinarji brez meja, uvrščen na 163. mesto med 180 državami; ker trenutno v Azerbajdžanu zaporne kazni prestaja 10 novinarjev;

| G. | ker so številne neodvisna medijska spletna mesta in portali v državi še vedno blokirani in nedostopni, med drugim Azadliq Radio (Radio Free Europe/Radio Liberty Azerbaijan Service) in njegova mednarodna služba, Radio Free Europe Radio Liberty, časopis Azadliq (ki ni povezan z Azadliq Radio), Meydan TV ter Azerbaijan Saadi; ker je bilo konec leta 2017 in v začetku leta 2018 veliko azerbajdžanskih državljanov zaslišanih zaradi kritičnih komentarjev na Facebooku, zgolj všečkanja statusa na družbenih medijih ali klika na „pridem“ v primeru političnih shodov; |
| --- | --- |

G.

ker so številne neodvisna medijska spletna mesta in portali v državi še vedno blokirani in nedostopni, med drugim Azadliq Radio (Radio Free Europe/Radio Liberty Azerbaijan Service) in njegova mednarodna služba, Radio Free Europe Radio Liberty, časopis Azadliq (ki ni povezan z Azadliq Radio), Meydan TV ter Azerbaijan Saadi; ker je bilo konec leta 2017 in v začetku leta 2018 veliko azerbajdžanskih državljanov zaslišanih zaradi kritičnih komentarjev na Facebooku, zgolj všečkanja statusa na družbenih medijih ali klika na „pridem“ v primeru političnih shodov;

| H. | ker je gospodarsko in upravno sodišče v Bakuju decembra 2018 razsodilo, da mora preiskovalna novinarka Hadidža Ismayil plačati denarno kazen v višini več kot 23 000 EUR zaradi domnevne davčne utaje v primeru, ki se nanaša na Radio Free Europe, kjer je delala kot urednica in nikoli ni imela položaja pravnega zastopnika; ker je njen odvetnik Yalčin Imanov eden od številnih, ki so bili izključeni iz azerbajdžanske odvetniške zbornice; ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 10. januarja 2019 razsodilo v zvezi pritožbo, ki jo je Hadidža Ismayil vložila proti azerbajdžanski vladi v zvezi z razširjanjem videoposnetkov, ki se nanašajo na njeno zasebno življenje, in ugotovilo, da so bile kršene njene pravice v skladu s členoma 8 (spoštovanje zasebnega in družinskega življenja) in 10 (svoboda govora) Evropske konvencije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

H.

ker je gospodarsko in upravno sodišče v Bakuju decembra 2018 razsodilo, da mora preiskovalna novinarka Hadidža Ismayil plačati denarno kazen v višini več kot 23 000 EUR zaradi domnevne davčne utaje v primeru, ki se nanaša na Radio Free Europe, kjer je delala kot urednica in nikoli ni imela položaja pravnega zastopnika; ker je njen odvetnik Yalčin Imanov eden od številnih, ki so bili izključeni iz azerbajdžanske odvetniške zbornice; ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 10. januarja 2019 razsodilo v zvezi pritožbo, ki jo je Hadidža Ismayil vložila proti azerbajdžanski vladi v zvezi z razširjanjem videoposnetkov, ki se nanašajo na njeno zasebno življenje, in ugotovilo, da so bile kršene njene pravice v skladu s členoma 8 (spoštovanje zasebnega in družinskega življenja) in 10 (svoboda govora) Evropske konvencije o človekovih pravicah;

| I. | ker je s spremembami zakonika o civilnem in upravnem postopku ter zakona o odvetniški zbornici, sprejetimi leta 2017, odvetnikom, ki opravljajo poklic in niso člani odvetniške zbornice, prepovedano zastopanje strank pred sodiščem; ker se to novo pravilo nanaša na številne odvetnike, ki zastopajo člane opozicije, in na zagovornike človekovih pravic, ki so bili izključeni iz zbornice ali so jim bili izrečeni disciplinski ukrepi; |
| --- | --- |

I.

ker je s spremembami zakonika o civilnem in upravnem postopku ter zakona o odvetniški zbornici, sprejetimi leta 2017, odvetnikom, ki opravljajo poklic in niso člani odvetniške zbornice, prepovedano zastopanje strank pred sodiščem; ker se to novo pravilo nanaša na številne odvetnike, ki zastopajo člane opozicije, in na zagovornike človekovih pravic, ki so bili izključeni iz zbornice ali so jim bili izrečeni disciplinski ukrepi;

| J. | ker je Azerbajdžan država članica Sveta Evrope in se je zato zavezala, da bo spoštovala demokratična načela, človekove pravice in pravno državo; ker so soporočevalca Parlamentarne skupščine Sveta Evrope za Azerbajdžan in komisar Sveta Evrope za človekove pravice izrazili globoko zaskrbljenost zaradi novih obtožb, vloženih zoper Mehmana Huseynova; ker je predstavnik OVSE za svobodo medijev izrazil enake pomisleke; |
| --- | --- |

J.

ker je Azerbajdžan država članica Sveta Evrope in se je zato zavezala, da bo spoštovala demokratična načela, človekove pravice in pravno državo; ker so soporočevalca Parlamentarne skupščine Sveta Evrope za Azerbajdžan in komisar Sveta Evrope za človekove pravice izrazili globoko zaskrbljenost zaradi novih obtožb, vloženih zoper Mehmana Huseynova; ker je predstavnik OVSE za svobodo medijev izrazil enake pomisleke;

| K. | ker sta EU in Azerbajdžan 11. julija 2018 dokončno določila svoje prednostne naloge partnerstva, s čimer sta določila skupne politične prednostne naloge za usmerjanje in krepitev partnerstva med EU in Azerbajdžanom v prihodnjih letih; |
| --- | --- |

K.

ker sta EU in Azerbajdžan 11. julija 2018 dokončno določila svoje prednostne naloge partnerstva, s čimer sta določila skupne politične prednostne naloge za usmerjanje in krepitev partnerstva med EU in Azerbajdžanom v prihodnjih letih;

| 1. | zahteva takojšnjo in brezpogojno izpustitev Mehmana Huseynova in poziva azerbajdžanske oblasti, naj umaknejo vse nove obtožbe proti njemu; izraža zaskrbljenost zaradi njegovega zdravja in od oblasti zahteva, da zagotovijo vso potrebno zdravniško pomoč, njegovi družini in zaupnim pravnim svetovalcem pa omogočijo redne obiske; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k prenehanju azerbajdžanskega zatiranja oporečnikov ter k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh političnih zapornikov, vključno z novinarji, zagovorniki človekovih pravic in drugimi civilnodružbenimi aktivisti, med drugim tudi Afgana Muhtarlija, Ilkina Rustamzadeja, Rašada Ramazanova, Seymurja Hazija, Giyasa Ibrahimova, Mehmana Huseynova, Bayrama Mammadova, Araza Guliyeva, Tofiga Hasanlija, Ilgiza Karamanova, Afgana Sadygova in drugih, ter poziva, naj se umaknejo vse obtožbe zoper njih in naj se jim v celoti povrnejo politične in državljanske pravice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja, da je bilo v Azerbajdžanu v zadnjih letih izpuščenih več pomembnih zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, članov opozicije in aktivistov; poziva azerbajdžanske oblasti, naj zagotovijo svobodo gibanja osebam, za katere veljajo omejitve, kot so Ilgar Mammadov, Intigam Alyiev, Hadidža Ismayil in drugi novinarji, ter jim omogočijo svobodno opravljanje dela; je zaskrbljen zaradi novih kazenskih obtožb proti Hadidži Ismayil, in poziva, naj se umaknejo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja Azerbajdžan na obveznosti, ki izhajajo iz Evropske konvencije o človekovih pravicah, tamkajšnje oblasti pa poziva, naj v celoti spoštujejo in izvršujejo sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva azerbajdžansko vlado, naj v celoti sodeluje z Beneško komisijo Sveta Evrope in komisarjem za človekove pravice, naj izvaja njihova priporočila ter posebne postopke OZN v zvezi z zagovorniki človekovih pravic in naj zagotovi, da bodo neodvisne skupine in aktivisti civilne družbe lahko delovali svobodno in brez omejitev, tudi s spremembo zakonov, ki močno omejujejo financiranje civilne družbe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Azerbajdžan, naj v celoti zagotovi svobodo tiska in medijev, v zakonodaji in praksi, na spletu in sicer, da bi bila svoboda izražanja zagotovljena v skladu z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj zagotovijo dejansko neodvisnost odvetniške zbornice od izvršilne veje oblasti; zahteva, da se neodvisnim odvetnikom omogoči, da še naprej opravljajo svoj poklic in zastopajo svoje stranke v skladu z notarskim pooblastilom za zastopanje, in poziva, naj se nemudoma končajo samovoljni odvzemi licenc odvetnikom, ki zastopajo aktiviste opozicije in zagovornike človekovih pravic; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izraža zaskrbljenost zaradi obtožb, v katere je vpletenih več članov parlamentarne skupščine Sveta Evrope, in zaradi domnevnih poskusov vplivanja na evropske odločevalce z nezakonitimi sredstvi, s katerimi naj bi se preprečila kritika resnih kršitev človekovih pravic v Azerbajdžanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izraža zaskrbljenost zaradi razmer, v katerih so osebe LGBTI v Azerbajdžanu, in poziva azerbajdžansko vlado, naj preneha ovirati in zastraševati zagovornike človekovih pravic, ki spodbujajo in varujejo pravice oseb LGBTI; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja pomen novega sporazuma med EU in Azerbajdžanom; želi poudariti, da morajo biti v njegovo središče postavljene demokratične reforme, pravna država, dobro upravljanje ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin; poudarja tudi, da bo podrobno spremljal razmere med pogajanji o novem sporazumu, preden bo odločil, ali ga bo odobril; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Svet, Komisijo in podpredsednico/visoko predstavnico, naj zagotovijo, da bo izpustitev Mehmana Hüseynova in vseh drugih političnih zapornikov v Azerbajdžanu še naprej prednostna naloga v dvostranskih odnosih med EU in Azerbajdžanom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva delegacije EU in držav članic v Azerbajdžanu, naj podvojijo svoja prizadevanja za podporo in pomoč političnim zapornikom, novinarjem in blogerjem, protikorupcijskim aktivistom, zagovornikom človekovih pravic in članom civilne družbe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropski službi za zunanje delovanje, Komisiji, predsedniku, vladi in parlamentu Republike Azerbajdžan, Svetu Evrope in OVSE. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL C 331, 18.9.2018, str. 105.

(2)  UL C 316, 22.9.2017, str. 207.

(3)  UL C 234, 28.6.2016, str. 2.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0294.

(5)  UL C 356, 4.10.2018, str. 130.

(6)  UL C 337, 20.9.2018, str. 82.

(7)  Poročilo A/HRC/36/37/Add.1 z dne 2.8.2017.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/110 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/110

---

P8_TA(2019)0034

Sudan

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o Sudanu (2019/2512(RSP))

(2020/C 411/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Sudanu, tudi tistih z dne 31. maja 2018 (1), 15. marca 2018 (2), 16. novembra 2017 (3) in 6. oktobra 2016 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Sudanu, tudi tistih z dne 31. maja 2018 (1), 15. marca 2018 (2), 16. novembra 2017 (3) in 6. oktobra 2016 (4),

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, katerega pogodbenica je od leta 1986 tudi Republika Sudan, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, katerega pogodbenica je od leta 1986 tudi Republika Sudan,

| — | ob upoštevanju tega, da je bila nagrada Saharova za svobodo misli leta 2007 podeljena zagovorniku človekovih pravic Salihu Mahmudu Osmanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tega, da je bila nagrada Saharova za svobodo misli leta 2007 podeljena zagovorniku človekovih pravic Salihu Mahmudu Osmanu,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. novembra 2018 o Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. novembra 2018 o Sudanu,

| — | ob upoštevanju izjave trojke (Združenih držav Amerike, Norveške in Združenega kraljestva) ter Kanade z dne 8. januarja 2019 o odzivu na nadaljevanje protestov v Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave trojke (Združenih držav Amerike, Norveške in Združenega kraljestva) ter Kanade z dne 8. januarja 2019 o odzivu na nadaljevanje protestov v Sudanu,

| — | ob upoštevanju izjav tiskovne predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 24. decembra 2018 in 11. januarja 2019 o protestih, ki se vrstijo v Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav tiskovne predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 24. decembra 2018 in 11. januarja 2019 o protestih, ki se vrstijo v Sudanu,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju ustave Sudana iz leta 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Sudana iz leta 2005,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, ki ga je sudanska vlada podpisala leta 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, ki ga je sudanska vlada podpisala leta 2005,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju interaktivnih dialogov o razmerah na področju človekovih pravic v Sudanu, ki so potekali 11. decembra 2018 v Svetu OZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju interaktivnih dialogov o razmerah na področju človekovih pravic v Sudanu, ki so potekali 11. decembra 2018 v Svetu OZN za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je sudanska vlada sredi decembra naznanila, da bo v odziv na inflacijo, ki je ušla izpod nadzora, ustavila subvencije za proizvode široke porabe; ker je inflacija v državi s približno 122 % v svetovnem merilu na drugem mestu (5); |
| --- | --- |

A.

ker je sudanska vlada sredi decembra naznanila, da bo v odziv na inflacijo, ki je ušla izpod nadzora, ustavila subvencije za proizvode široke porabe; ker je inflacija v državi s približno 122 % v svetovnem merilu na drugem mestu (5);

| B. | ker protestniki od 19. decembra 2018 po vsem Sudanu protestirajo proti rasti cen, zmanjševanju subvencij za osnovne dobrine in pomanjkanju goriva; ker so se protesti iz manjših mest in vasi razširili v prestolnico Kartum; |
| --- | --- |

B.

ker protestniki od 19. decembra 2018 po vsem Sudanu protestirajo proti rasti cen, zmanjševanju subvencij za osnovne dobrine in pomanjkanju goriva; ker so se protesti iz manjših mest in vasi razširili v prestolnico Kartum;

| C. | ker so se protesti razširili in je ceste preplavilo še več deset tisoč dodatnih protestnikov iz vseh slojev sudanske družbe, ki so se združili v protestu proti avtoritarnemu režimu in pozvali predsednika Omarja Al Baširja, naj po 29 letih sestopi z oblasti; |
| --- | --- |

C.

ker so se protesti razširili in je ceste preplavilo še več deset tisoč dodatnih protestnikov iz vseh slojev sudanske družbe, ki so se združili v protestu proti avtoritarnemu režimu in pozvali predsednika Omarja Al Baširja, naj po 29 letih sestopi z oblasti;

| D. | ker se je iz solidarnosti s protestniki 22 političnih strank umaknilo iz vlade; ker proteste podpirajo nekateri nekdanji zavezniki predsednika in člani njegove vladajoče stranke, predsednika Al Baširja, ki želi spremeniti člen 57 ustave, da bi si zagotovil doživljenjski mandat, pa postavljajo pred precejšen izziv; |
| --- | --- |

D.

ker se je iz solidarnosti s protestniki 22 političnih strank umaknilo iz vlade; ker proteste podpirajo nekateri nekdanji zavezniki predsednika in člani njegove vladajoče stranke, predsednika Al Baširja, ki želi spremeniti člen 57 ustave, da bi si zagotovil doživljenjski mandat, pa postavljajo pred precejšen izziv;

| E. | ker je 22 opozicijskih političnih strank in skupin 1. januarja 2019 od predsednika Al Baširja zahtevalo, naj preda oblast suverenemu svetu in prehodni vladi, ki bi določila primeren datum za demokratične volitve; ker so naslednje predsedniške volitve v Sudanu predvidene leta 2020; ker sudanska ustava predsedniku Al Baširju onemogoča, da bi po izteku mandata znova kandidiral na volitvah; ker so nekateri zakonodajalci v državi nakazali pripravljenost za spremembo ustave, s katero bi podaljšali predsedniški mandat ter predsedniku Al Baširju omogočili, da znova kandidira na volitvah leta 2020; |
| --- | --- |

E.

ker je 22 opozicijskih političnih strank in skupin 1. januarja 2019 od predsednika Al Baširja zahtevalo, naj preda oblast suverenemu svetu in prehodni vladi, ki bi določila primeren datum za demokratične volitve; ker so naslednje predsedniške volitve v Sudanu predvidene leta 2020; ker sudanska ustava predsedniku Al Baširju onemogoča, da bi po izteku mandata znova kandidiral na volitvah; ker so nekateri zakonodajalci v državi nakazali pripravljenost za spremembo ustave, s katero bi podaljšali predsedniški mandat ter predsedniku Al Baširju omogočili, da znova kandidira na volitvah leta 2020;

| F. | ker so sudanske oblasti na ceste napotile nacionalne varnostne sile, policijo in paravojaške sile, ki so s čezmerno silo razgnali neoborožene protestnike, pri čemer so jih pretepali s pendreki, streljali nanje z ostrim strelivom in gumijastimi naboji ter razprševali solzivec; |
| --- | --- |

F.

ker so sudanske oblasti na ceste napotile nacionalne varnostne sile, policijo in paravojaške sile, ki so s čezmerno silo razgnali neoborožene protestnike, pri čemer so jih pretepali s pendreki, streljali nanje z ostrim strelivom in gumijastimi naboji ter razprševali solzivec;

| G. | ker je predsednik Al Bašir edini aktivni voditelj države, ki ga Mednarodno kazensko sodišče z dvema nalogoma za prijetje, izdanima 4. marca 2009 in 12. julija 2010, išče zaradi zločinov zoper človečnost, vojnih hudodelstev in genocida, zagrešenih med kampanjo etničnega čiščenja v Darfurju; ker je bila z resolucijo Varnostnega sveta št. 1593 (2005) izražena zahteva, da mora Sudan sodelovati z Mednarodnim kazenskim sodiščem, čeprav ni podpisnik Rimskega statuta; ker je predsednik Al Bašir kljub nalogoma za prijetje nekaznovano še naprej izvajal zločine, bombardiranje in napade na civiliste pa iz Darfurja razširil še v sudanski državi Modri Nil in Južni Kordofan; |
| --- | --- |

G.

ker je predsednik Al Bašir edini aktivni voditelj države, ki ga Mednarodno kazensko sodišče z dvema nalogoma za prijetje, izdanima 4. marca 2009 in 12. julija 2010, išče zaradi zločinov zoper človečnost, vojnih hudodelstev in genocida, zagrešenih med kampanjo etničnega čiščenja v Darfurju; ker je bila z resolucijo Varnostnega sveta št. 1593 (2005) izražena zahteva, da mora Sudan sodelovati z Mednarodnim kazenskim sodiščem, čeprav ni podpisnik Rimskega statuta; ker je predsednik Al Bašir kljub nalogoma za prijetje nekaznovano še naprej izvajal zločine, bombardiranje in napade na civiliste pa iz Darfurja razširil še v sudanski državi Modri Nil in Južni Kordofan;

| H. | ker so mednarodne organizacije na področju človekovih pravic do 1. januarja 2019 zabeležile 45 smrtnih žrtev; ker sudanska vlada poroča o zgolj 24 smrtnih žrtvah; ker so bili 9. januarja 2019 na protivladnih protestih v Sudanu ubiti še trije protestniki; ker se je istega dne v Kartumu odvijalo doslej prvo zborovanje v podporo predsedniku Al Baširju; |
| --- | --- |

H.

ker so mednarodne organizacije na področju človekovih pravic do 1. januarja 2019 zabeležile 45 smrtnih žrtev; ker sudanska vlada poroča o zgolj 24 smrtnih žrtvah; ker so bili 9. januarja 2019 na protivladnih protestih v Sudanu ubiti še trije protestniki; ker se je istega dne v Kartumu odvijalo doslej prvo zborovanje v podporo predsedniku Al Baširju;

| I. | ker je po podatkih sudanske vlade policija v treh tednih protestov aretirala 816 oseb, vendar organizacije civilne družbe poročajo, da je dejansko število aretiranih precej višje; ker je bilo aretiranih več članov akademskega osebja univerze v Kartumu, potem ko so se pridružili protestom; ker številni opozicijski voditelji, novinarji, zagovorniki človekovih pravic, univerzitetni profesorji in študenti, tudi huje ranjeni, ostajajo v priporu, ne da bi jih lahko obiskali družinski člani, odvetniki ali zdravniki; |
| --- | --- |

I.

ker je po podatkih sudanske vlade policija v treh tednih protestov aretirala 816 oseb, vendar organizacije civilne družbe poročajo, da je dejansko število aretiranih precej višje; ker je bilo aretiranih več članov akademskega osebja univerze v Kartumu, potem ko so se pridružili protestom; ker številni opozicijski voditelji, novinarji, zagovorniki človekovih pravic, univerzitetni profesorji in študenti, tudi huje ranjeni, ostajajo v priporu, ne da bi jih lahko obiskali družinski člani, odvetniki ali zdravniki;

| J. | ker je bil 8. januarja 2019 v svoji odvetniški pisarni aretiran sudanski odvetnik za človekove pravice in prejemnik nagrade Saharova za leto 2007 Salih Mahmud Osman; ker so oblasti potrdile, da je v priporu, a niso razkrile, kje ga pridržujejo; ker je njegova družina še posebej zaskrbljena, da je v priporu, saj trpi za hipertenzijo in sladkorno boleznijo, ki zahtevata zdravstveni nadzor; |
| --- | --- |

J.

ker je bil 8. januarja 2019 v svoji odvetniški pisarni aretiran sudanski odvetnik za človekove pravice in prejemnik nagrade Saharova za leto 2007 Salih Mahmud Osman; ker so oblasti potrdile, da je v priporu, a niso razkrile, kje ga pridržujejo; ker je njegova družina še posebej zaskrbljena, da je v priporu, saj trpi za hipertenzijo in sladkorno boleznijo, ki zahtevata zdravstveni nadzor;

| K. | ker je bilo v valu aretacij prijetih več zagovornikov človekovih pravic in članov opozicije; |
| --- | --- |

K.

ker je bilo v valu aretacij prijetih več zagovornikov človekovih pravic in članov opozicije;

| L. | ker je nekdanji predsednik Ali Osman Taha 8. januarja 2019 pripadnike opozicije posvaril, da bodo „brigade“ milic branile državo; |
| --- | --- |

L.

ker je nekdanji predsednik Ali Osman Taha 8. januarja 2019 pripadnike opozicije posvaril, da bodo „brigade“ milic branile državo;

| M. | ker so svobodni, neodvisni in nepristranski mediji eden bistvenih temeljev demokratične družbe; ker je vlada blokirala dostop do družbenih medijev, več medijskih hiš pa je sklenilo prenehati tiskati časopise, potem ko je sudanska nacionalna obveščevalna in varnostna služba omejila objavljanje informacij o protestih; ker so lahko prebivalci z množično uporabo navideznih zasebnih omrežij razširjali fotografije in videoposnetke ranjenih ali ubitih protestnikov; ker se Sudan v indeksu svobode medijev za leto 2018, ki ga pripravlja organizacija Novinarji brez meja, med 180 državami uvršča na 174. mesto; ker je združenje sudanskih strokovnjakov 13. januarja 2019, v katerem so med drugim zdravniki, profesorji in inženirji, ob „tednu vstaje“ pozvalo k protestom v prestolnici Kartum in drugih mestih, kot so Madani (vzhod), Kosti (jug) in Dongola (sever); ker se je k protestom prvič pozvalo tudi v mestih Nyala in Al Fašer v konfliktni regiji Darfur; |
| --- | --- |

M.

ker so svobodni, neodvisni in nepristranski mediji eden bistvenih temeljev demokratične družbe; ker je vlada blokirala dostop do družbenih medijev, več medijskih hiš pa je sklenilo prenehati tiskati časopise, potem ko je sudanska nacionalna obveščevalna in varnostna služba omejila objavljanje informacij o protestih; ker so lahko prebivalci z množično uporabo navideznih zasebnih omrežij razširjali fotografije in videoposnetke ranjenih ali ubitih protestnikov; ker se Sudan v indeksu svobode medijev za leto 2018, ki ga pripravlja organizacija Novinarji brez meja, med 180 državami uvršča na 174. mesto; ker je združenje sudanskih strokovnjakov 13. januarja 2019, v katerem so med drugim zdravniki, profesorji in inženirji, ob „tednu vstaje“ pozvalo k protestom v prestolnici Kartum in drugih mestih, kot so Madani (vzhod), Kosti (jug) in Dongola (sever); ker se je k protestom prvič pozvalo tudi v mestih Nyala in Al Fašer v konfliktni regiji Darfur;

| N. | ker so bili po navedbah zagovornikov človekovih pravic po vsej državi nadlegovani in aretirani predvsem ljudje iz regije Darfur, tudi če se niso udeležili protestov; |
| --- | --- |

N.

ker so bili po navedbah zagovornikov človekovih pravic po vsej državi nadlegovani in aretirani predvsem ljudje iz regije Darfur, tudi če se niso udeležili protestov;

| O. | ker Sudan še ni ratificiral nekaterih najpomembnejših splošnih sporazumov o človekovih pravicah, vključno s Konvencijo Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju ter Konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk; |
| --- | --- |

O.

ker Sudan še ni ratificiral nekaterih najpomembnejših splošnih sporazumov o človekovih pravicah, vključno s Konvencijo Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju ter Konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk;

| P. | ker je trojka, ki jo sestavljajo Združene države Amerike, Norveška in Združeno kraljestvo, podpira pa Kanada, javno obsodila okrutno zatiranje protestnikov v Sudanu; |
| --- | --- |

P.

ker je trojka, ki jo sestavljajo Združene države Amerike, Norveška in Združeno kraljestvo, podpira pa Kanada, javno obsodila okrutno zatiranje protestnikov v Sudanu;

| Q. | ker EU ohranja stike na visoki ravni s sudansko vlado, vključno z obiski komisarjev v državi; |
| --- | --- |

Q.

ker EU ohranja stike na visoki ravni s sudansko vlado, vključno z obiski komisarjev v državi;

| R. | ker je organizacija Open Doors International, ki vodi mednarodni seznam držav, v katerih je najhuje biti kristjan, Sudan leta 2018 uvrstila na četrto mesto; ker ni položaj drugih verskih manjšin in nevernikov prav nič boljši; |
| --- | --- |

R.

ker je organizacija Open Doors International, ki vodi mednarodni seznam držav, v katerih je najhuje biti kristjan, Sudan leta 2018 uvrstila na četrto mesto; ker ni položaj drugih verskih manjšin in nevernikov prav nič boljši;

| 1. | odločno obsoja pretirano uporabo sile državnih varnostno-obveščevalnih služb med množičnimi protesti in da sudanske oblasti nenehno zatirajo aktiviste in zagovornike človekovih pravic, pa tudi odvetnike, učitelje, študente in zdravnike; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva sudansko vlado, naj ustavi uporabo smrtonosne sile, samovoljne aretacije in pridržanje miroljubnih protestnikov ter prepreči, da bi bilo še več prelivanja krvi in mučenja; poudarja, da bi morali vsi organi kazenskega pregona in varnostne službe delovati pod neposrednim nadzorom sudanske vlade ter v skladu z ustavnimi in mednarodnimi zavezami te države; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izreka sožalje žrtvam nasilja, ki že ves čas spremlja množične proteste, in njihovim družinam; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi dobitnika nagrade Saharova Saliha Mahmuda Osmana in poziva sudanske oblasti, naj mu zagotovijo nujno zdravstveno oskrbo in neovirane stike z odvetnikom in družino; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sudansko vlado poziva, naj spoštuje pravico ljudi, da izrazijo svoje pomisleke, in vsem zagovornikom človekovih pravic v Sudanu omogoči opravljanje legitimnega dela za zaščito človekovih pravic brez omejitev ali povračilnih ukrepov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je zaskrbljen zlasti nad usodo 32 darfurskih študentov, ki so jih sudanski organi aretirali 23. decembra 2018, jih razgalili v medijih, obtožili, da so se usposabljali v Izraelu, in jih okrivili za potekajoče proteste; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva sudansko vlado, naj nemudoma in brezpogojno izpusti vse zagovornike človekovih pravic, novinarje, voditelje politične opozicije in druge protestnike, ki so trenutno v priporu brez obtožnice ali sojenja, in jim omogoči popoln dostop do pravnega zastopanja; poziva jo tudi, naj razkrije, kje so; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva sudansko vlado, naj nemudoma razišče vse trditve o mučenju, slabem ravnanju in samovoljnem pridržanju ter pretirani uporabi sile zoper posameznike, ki so jih pridržale policija in varnostno-obveščevalne službe, vključno z odrekanjem potrebnega zdravljenja, in naj se odgovornim pošteno sodi, da bi objavili rezultate in odgovorne privedli pred sodišče v skladu z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da so svobodni, neodvisni in nepristranski mediji eden od temeljev demokratične družbe, v kateri ima ključno vlogo odprt dialog; poziva EU, naj si bolj prizadeva za spodbujanje svobode izražanja prek svojih zunanjih politik in instrumentov, tudi v Sudanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k takojšnji odpravi omejevanja dostopa do interneta in omejevanja svobode izražanja prek cenzure v časopisih ter poziva Sudan, naj začne izvajati reforme za zagotovitev svobode izražanja v skladu s svojimi ustavnimi obveznostmi in mednarodnimi zavezami, vključno s Sporazumom iz Cotonouja, kakor je bil prvič spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje preganjanje kristjanov, drugih veroizpovedi in nevernikov ter zapiranje in rušenje cerkva; znova potrjuje, da je svoboda veroizpovedi, vesti ali prepričanja splošna človekova pravica, ki jo je treba varovati povsod in za vsakogar; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja pomen spoštovanja volilnega koledarja, vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je začel postopek spreminjanja sudanske ustave, ki bi predsedniku Al Baširju omogočil, da ponovno kandidira za predsednika; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja svojo zahtevo, naj predsednik Al Bašir spoštuje mednarodno pravo v skladu s konvencijami in pogodbami, katerih pogodbenica je njegova vlada; še naprej podpira vlogo Mednarodnega kazenskega sodišča pri pregonu vojnih hudodelstev, hudodelstev zoper človečnost in genocida; |
| --- | --- |

13.

| 14. | želi spomniti na izjavo komisarja Stilianidisa v Evropskem parlamentu z dne 31. maja 2018, ko je dejal, da bo EU še naprej uporabljala različna sredstva, ki jih ima na voljo za spodbujanje in zaščito človekovih pravic žensk in deklet v Sudanu, vključno z izboljšanjem njihovega dostopa do kakovostnega izobraževanja in storitev zdravstvenega varstva ter ozaveščanjem skupnosti o njihovih pravicah, zlasti zato, da bi zmanjšali izvajanje škodljivih praks, kot je pohabljanje ženskih spolnih organov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter države članice, naj zagotovijo, da upravljanje migracij in ukrepi za boj proti terorizmu ne bodo spodkopavali podpore človekovim pravicam; je zaskrbljen, ker sudanski režim pod pretvezo sodelovanja EU in posameznih držav članic s Sudanom na področju migracij krepi svoje zmogljivosti za nadzor in zatiranje ljudi, na primer s povečevanjem svojih zmogljivosti za nadzor, tudi na mejah, in z dobavljanjem opreme, kot je biometrična oprema; zato poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo popolno preglednost pri projektih na področju varnosti, v katere je vključen Sudan, vključno z vsemi načrtovanimi dejavnostmi in upravičenci do sredstev EU in državnih sredstev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno poziva k vseevropski prepovedi izvoza, prodaje, posodabljanja in vzdrževanja vsakršne varnostne opreme, ki bi se lahko uporabila ali se že uporablja za zatiranje v državi, vključno s tehnologijo za spletni nadzor, v države s slabimi razmerami na področju človekovih pravic, kot je Sudan; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je seznanjen z izjavami tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje o potekajočih protestih; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj javno obsodi skrb zbujajoče razmere v Sudanu in uporabi vsa sredstva, ki jih ima na voljo, da bi sudanske oblasti pripravila do tega, da ustavijo nasilje, zatiranje, množične aretacije in uboje, ter jih spodbujala k spoštovanju njihovih zavez v skladu z mednarodnimi pravili in zakoni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja prizadevanja EU pri zagotavljanju humanitarne pomoči in podpiranju organizacij civilne družbe v Sudanu ter spodbuja EU in njene države članice, naj si za to še naprej prizadevajo; poziva Komisijo, naj še poveča finančno podporo za zagovornike človekovih pravic in organizacije civilne družbe v Sudanu v okviru Evropskega razvojnega sklada; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladi Sudana, Afriški uniji, generalnemu sekretarju Združenih narodov, sopredsedujočima skupni parlamentarni skupščini AKP-EU in vseafriškemu parlamentu. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0233.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0080.

(3)  UL C 356, 4.10.2018, str. 50.

(4)  UL C 215, 19.6.2018, str. 33.

(5)  Izračun je pripravil profesor Steve H. Hanke z Univerze Johns Hopkins. https://allafrica.com/stories/201807230267.html

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/114 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/114

---

P8_TA(2019)0036

Letno poročilo o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke za leto 2017

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o letnem poročilu o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi EIB za leto 2017 (2018/2151(INI))

(2020/C 411/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske investicijske banke (EIB) o dejavnostih za leto 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske investicijske banke (EIB) o dejavnostih za leto 2017,

| — | ob upoštevanju finančnega poročila za leto 2017 in statističnega poročila EIB za leto 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju finančnega poročila za leto 2017 in statističnega poročila EIB za leto 2017,

| — | ob upoštevanju poročila o vzdržnosti za leto 2017, poročila o oceni na podlagi treh stebrov za operacije EIB znotraj EU za leto 2017 in poročila o rezultatih EIB zunaj EU za leto 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o vzdržnosti za leto 2017, poročila o oceni na podlagi treh stebrov za operacije EIB znotraj EU za leto 2017 in poročila o rezultatih EIB zunaj EU za leto 2017,

| — | ob upoštevanju letnih poročil revizijskega odbora za leto 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil revizijskega odbora za leto 2017,

| — | ob upoštevanju poročila o izvajanju politike preglednosti EIB v letu 2017 in poročila o korporativnem upravljanju za leto 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o izvajanju politike preglednosti EIB v letu 2017 in poročila o korporativnem upravljanju za leto 2017,

| — | ob upoštevanju sklepa evropske varuhinje človekovih pravic v primeru 1316/2016/TN o domnevnih pomanjkljivostih v politiki preglednosti Evropske investicijske banke (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa evropske varuhinje človekovih pravic v primeru 1316/2016/TN o domnevnih pomanjkljivostih v politiki preglednosti Evropske investicijske banke (1),

| — | ob upoštevanju pregleda pritožbenega mehanizma na podlagi sklepa evropske varuhinje človekovih pravic v primeru 1316/2016/TN o domnevnih pomanjkljivostih v politiki preglednosti Evropske investicijske banke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda pritožbenega mehanizma na podlagi sklepa evropske varuhinje človekovih pravic v primeru 1316/2016/TN o domnevnih pomanjkljivostih v politiki preglednosti Evropske investicijske banke,

| — | ob upoštevanju poročila o dejavnostih urada glavne osebe, odgovorne za varovanje zakonitosti poslovanja EIB, za leto 2017 in poročila skupine EIB o dejavnostih na področju boja proti goljufijam za leto 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dejavnostih urada glavne osebe, odgovorne za varovanje zakonitosti poslovanja EIB, za leto 2017 in poročila skupine EIB o dejavnostih na področju boja proti goljufijam za leto 2017,

| — | ob upoštevanju poslovnega načrta skupine EIB za obdobje 2017–2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poslovnega načrta skupine EIB za obdobje 2017–2019,

| — | ob upoštevanju členov 3 in 9 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3 in 9 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 in 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije, njenega Protokola št. 5 o statutu EIB in njenega protokola št. 28 o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 in 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije, njenega Protokola št. 5 o statutu EIB in njenega protokola št. 28 o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji,

| — | ob upoštevanju poslovnika Evropske investicijske banke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poslovnika Evropske investicijske banke,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 27. aprila 2017 o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi EIB za leto 2015 – letno poročilo za leto 2015 (2) in z dne 3. maja 2018 o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi EIB za leto 2016 – letno poročilo za leto 2016 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 27. aprila 2017 o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi EIB za leto 2015 – letno poročilo za leto 2015 (2) in z dne 3. maja 2018 o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi EIB za leto 2016 – letno poročilo za leto 2016 (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1080/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zunanjem mandatu EIB 2007–2013 (4) in Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri financiranju v podporo naložbenim projektom zunaj Unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1080/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zunanjem mandatu EIB 2007–2013 (4) in Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri financiranju v podporo naložbenim projektom zunaj Unije (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (6),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 14. septembra 2016 o podaljšanju Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) ter uvedbi tehničnih izboljšav za ta sklad in Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe (COM(2016)0597), (SWD(2016)0297 in SWD(2016)0298), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 14. septembra 2016 o podaljšanju Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) ter uvedbi tehničnih izboljšav za ta sklad in Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe (COM(2016)0597), (SWD(2016)0297 in SWD(2016)0298),

| — | ob upoštevanju ad hoc revizije družbe Ernst & Young z dne 8. novembra 2016 o uporabi Uredbe (EU) 2015/1017 (uredba o EFSI), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ad hoc revizije družbe Ernst & Young z dne 8. novembra 2016 o uporabi Uredbe (EU) 2015/1017 (uredba o EFSI),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 28. maja 2018 o upravljanju jamstvenega sklada Evropskega sklada za strateške naložbe v letu 2017 (COM(2018)0345), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 28. maja 2018 o upravljanju jamstvenega sklada Evropskega sklada za strateške naložbe v letu 2017 (COM(2018)0345),

| — | ob upoštevanju poročila o oceni delovanja EFSI iz junija 2018, ki ga je pripravila EIB, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o oceni delovanja EFSI iz junija 2018, ki ga je pripravila EIB,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 29. junija 2018 o izčrpnem poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi jamstva EU Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) in delovanju jamstvenega sklada Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) (COM(2018)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 29. junija 2018 o izčrpnem poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi jamstva EU Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) in delovanju jamstvenega sklada Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) (COM(2018)0497),

| — | ob upoštevanju tristranskega sporazuma iz septembra 2016 med Evropsko komisijo, Evropskim računskim sodiščem in Evropsko investicijsko banko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tristranskega sporazuma iz septembra 2016 med Evropsko komisijo, Evropskim računskim sodiščem in Evropsko investicijsko banko,

| — | ob upoštevanju kratkega poročila Evropskega računskega sodišča o prihodnosti financ EU in reformi delovanja proračuna EU iz februarja 2018 ter predloga Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 iz julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kratkega poročila Evropskega računskega sodišča o prihodnosti financ EU in reformi delovanja proračuna EU iz februarja 2018 ter predloga Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 iz julija 2018,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A8-0479/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A8-0479/2018),

| A. | ker je poslanstvo EIB prispevati k povezovanju, uravnoteženemu razvoju ter ekonomski in socialni koheziji držav članic z zbiranjem znatnega obsega sredstev na kapitalskih trgih in posojanjem teh sredstev projektom, ki spodbujajo cilje politike EU, pod ugodnimi pogoji; |
| --- | --- |

A.

ker je poslanstvo EIB prispevati k povezovanju, uravnoteženemu razvoju ter ekonomski in socialni koheziji držav članic z zbiranjem znatnega obsega sredstev na kapitalskih trgih in posojanjem teh sredstev projektom, ki spodbujajo cilje politike EU, pod ugodnimi pogoji;

| B. | ker je EIB v središču prizadevanj za oživitev gospodarstva na ravni Unije z dvema zaporednima dokapitalizacijama in prek svoje ključne vloge pri izvajanju naložbenega načrta za Evropo z upravljanjem Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI); |
| --- | --- |

B.

ker je EIB v središču prizadevanj za oživitev gospodarstva na ravni Unije z dvema zaporednima dokapitalizacijama in prek svoje ključne vloge pri izvajanju naložbenega načrta za Evropo z upravljanjem Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI);

| C. | ker bi morala EIB prispevati k vključujoči rasti, trajnostnemu in kakovostnemu zaposlovanju ter zmanjševanju neenakosti; |
| --- | --- |

C.

ker bi morala EIB prispevati k vključujoči rasti, trajnostnemu in kakovostnemu zaposlovanju ter zmanjševanju neenakosti;

| D. | ker je redna in temeljita ocena potreb v različnih sektorjih ključna za odkrivanje naložbenih vrzeli in ovir v različnih regijah, pa tudi za opredelitev nabora priložnosti s potencialom za rast in delovna mesta, za nadaljnje prispevanje k ciljem iz Pariškega sporazuma iz leta 2015 ter za ustrezno določitev narave in obsega nedelovanja trga, odvisno od obstoječih zunanjih dejavnikov ter sektorskih in teritorialnih razvojnih potreb; |
| --- | --- |

D.

ker je redna in temeljita ocena potreb v različnih sektorjih ključna za odkrivanje naložbenih vrzeli in ovir v različnih regijah, pa tudi za opredelitev nabora priložnosti s potencialom za rast in delovna mesta, za nadaljnje prispevanje k ciljem iz Pariškega sporazuma iz leta 2015 ter za ustrezno določitev narave in obsega nedelovanja trga, odvisno od obstoječih zunanjih dejavnikov ter sektorskih in teritorialnih razvojnih potreb;

| E. | ker je vloga EIB pri spodbujanju javnega denarja bistvena za zmožnost Unije za odzivanje in prilagajanje na nove gospodarske in okoljske trende in tveganja ter geopolitične negotovosti ob izboljševanju in krepitvi nadzora tveganj in preudarnega obvladovanja tveganj skupine EIB; |
| --- | --- |

E.

ker je vloga EIB pri spodbujanju javnega denarja bistvena za zmožnost Unije za odzivanje in prilagajanje na nove gospodarske in okoljske trende in tveganja ter geopolitične negotovosti ob izboljševanju in krepitvi nadzora tveganj in preudarnega obvladovanja tveganj skupine EIB;

| F. | ker je v zadnjih letih prišlo do izrazite spremembe narave, obsega, profila tveganja in zapletenosti poslovanja skupine EIB v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), pri čemer je opazno vse večje število manjših operacij, ki jih podpira jamstvo EU v okviru EFSI, in znatno povečanje mandatov v okviru upravljanja v imenu Evropske komisije in pri zagotavljanju svetovalnih storitev; |
| --- | --- |

F.

ker je v zadnjih letih prišlo do izrazite spremembe narave, obsega, profila tveganja in zapletenosti poslovanja skupine EIB v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), pri čemer je opazno vse večje število manjših operacij, ki jih podpira jamstvo EU v okviru EFSI, in znatno povečanje mandatov v okviru upravljanja v imenu Evropske komisije in pri zagotavljanju svetovalnih storitev;

| G. | ker bo izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije vplival na kapitalsko osnovo EIB, ustreznost in prihodnjo posojilno zmožnost; |
| --- | --- |

G.

ker bo izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije vplival na kapitalsko osnovo EIB, ustreznost in prihodnjo posojilno zmožnost;

| H. | ker bi morala EIB zagotoviti dodano vrednost z najvišjo stopnjo integritete in dobrega upravljanja, z ozirom na ugotovitve, ki jih je varuhinja človekovih pravic podala v sklepu v primeru 1316/2016/TN o domnevnih pomanjkljivostih v politiki preglednosti Evropske investicijske banke (7), pa zlasti z najvišjo stopnjo preglednosti in odgovornosti ter v skladu z ustrezno najboljšo bančno prakso; |
| --- | --- |

H.

ker bi morala EIB zagotoviti dodano vrednost z najvišjo stopnjo integritete in dobrega upravljanja, z ozirom na ugotovitve, ki jih je varuhinja človekovih pravic podala v sklepu v primeru 1316/2016/TN o domnevnih pomanjkljivostih v politiki preglednosti Evropske investicijske banke (7), pa zlasti z najvišjo stopnjo preglednosti in odgovornosti ter v skladu z ustrezno najboljšo bančno prakso;

| I. | ker bi moral boj proti vsem oblikam pranja denarja, financiranja terorizma in škodljivih davčnih praks ostati stalna prednostna naloga EIB; |
| --- | --- |

I.

ker bi moral boj proti vsem oblikam pranja denarja, financiranja terorizma in škodljivih davčnih praks ostati stalna prednostna naloga EIB;

| J. | ker so bili delničarji Evropskega investicijskega sklada (EIS) na dan 31. decembra 2017 EIB (58,5 %), Unija, ki jo predstavlja Evropska komisija (29,7 %), in 32 finančnih institucij (11,8 %); ker je večina operacij Evropskega investicijskega sklada zdaj financiranih v okviru posebnih sporazumov o pooblastilu s tretjimi stranmi; |
| --- | --- |

J.

ker so bili delničarji Evropskega investicijskega sklada (EIS) na dan 31. decembra 2017 EIB (58,5 %), Unija, ki jo predstavlja Evropska komisija (29,7 %), in 32 finančnih institucij (11,8 %); ker je večina operacij Evropskega investicijskega sklada zdaj financiranih v okviru posebnih sporazumov o pooblastilu s tretjimi stranmi;

Vloga EIB za zagotavljanje strateških javnih naložb, ki dodajajo vrednost

| 1. | poudarja, da so javne naložbe še vedno potrebne za odpravo naložbenih vrzeli v različnih sektorjih, ki v najranljivejših državah članicah in kohezijskih državah ostajajo pod ravnmi pred krizo, da bi si dodatno opomogli od posledic krize ter spodbudili dolgoročno in trajnostno rast, zaposlovanje in kohezijo v Uniji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je skupni vpisani kapital EIB 243 milijard EUR; ugotavlja, da so delničarke EIB vse države članice in da se države članice poleg vplačanega kapitala tudi zavežejo, da bodo na zahtevo zagotovile dodaten kapital; poudarja, da so štiri največje delničarke Nemčija, Francija, Italija in Združeno kraljestvo, vsaka od njih ima 39,14 milijarde EUR in 16,11 % celotnega kapitala; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da si EIB v skladu s svojo strategijo delovanja prizadeva podpreti evropske strateške cilje, kot so povrnitev konkurenčnosti EU ter dolgoročne gospodarske rasti in zaposlovanja, večja dostopnost financiranja za mala in srednja podjetja, varstvo okolja in energetski prehod s financiranjem projektov za prilagajanje podnebnim spremembam in omilitev njihovih posledic, reševanje zaposlitvene krize, s katero se soočajo mlajše generacije v EU, podpora za infrastrukturne projekte in pomoč pri odpravljanju vzrokov za migracije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da ima EIB pomembno finančno vlogo, ki lahko zagotovi znatne rezultate pri zmanjšanju neenakosti v Uniji, in poziva EIB, naj usmeri naložbe, ki prispevajo k uresničevanju ciljev iz Pariškega sporazuma iz leta 2015, krepijo konkurenčnost in enake možnosti ter podpirajo kohezijsko politiko, v manj razvite regije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva EIB, naj si še naprej prizadeva za premostitev stalne vrzeli v naložbah in sedanje strukturno nedelovanje trga z oblikovanjem celostne in srednje- do dolgoročne porabe, lajšanjem sofinanciranja na nacionalni ravni in naložbenimi načrti, med drugim za regije in območja Unije, za katere so značilni nizki prihodki in ki se spopadajo z več naložbenimi ovirami; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bi se morala EIB v akcijskem načrtu za obdobje 2017–2019 prednostno osredotočiti na učinkovito uresničevanje ciljev iz strategije Evropa 2020 za pameten in trajnosten razvoj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da bi morali pogoji za posojila EIB omogočiti razvoj obrobnih regij EU s spodbujanjem rasti in zaposlovanja; poziva EIB, naj pred odobritvijo projektov izboljša mehanizme za nudenje tehnične pomoči in finančnega svetovanja lokalnim in regionalnim organom, da bi povečala dostopnost in vključila vse države članice, zlasti tiste, ki so manj uspešne glede na delež odobrenih projektov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | spodbuja EIB, naj oblikuje vzdržne finance ali možnosti financiranja in spodbudno okolje za naložbe, ki odraža zaveze in cilje politik Unije, da bi spodbudili ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in inovacije v Uniji ter okrepili socialno in okoljsko razsežnost naložb EIB s premostitvijo vrzeli v naložbah v socialnem sektorjih in na področju varnosti infrastrukture; poziva EIB, naj v primeru velikih infrastrukturnih projektov upošteva vsa ustrezna tveganja, ki bi utegnila vplivati na okolje, in naj financira samo tiste, ki pomagajo lokalnemu prebivalstvu ter z okoljskega socialnega in ekonomskega vidika prinašajo dejansko dodano vrednost; poudarja, kako pomembno je v tem kontekstu pozorno spremljati morebitna tveganja za korupcijo in goljufije, prav tako pa za projekte, ki se bodo financirali, opraviti natančne predhodne in naknadne preglede; |
| --- | --- |

8.

| 9. | spodbuja EIB, naj stalno obvešča deležnike o finančnih možnostih in po potrebi zagotavlja ustrezne svetovalne storitve, čeprav instrumenti EIB temeljijo na povpraševanju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je treba med potekajočimi pogajanji o izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije podrobno opredeliti vse obveznosti te države do EIB, da ne bodo omejene njene zmogljivosti za uresničevanje ciljev; |
| --- | --- |

10.

Spodbujanje naložb na ključnih strateških področjih

| 11. | ugotavlja, da je v finančnem poročilu EIB za leto 2017 navedeno, da je obseg podpisanih posojil EIB za leto 2017 znašal 69,9 milijarde EUR (62,6 milijarde EUR v EU in 7,3 milijarde EUR zunaj EU), kar je manj kot v zadnjih petih letih (2013–2016) in ne presega 70 milijard EUR, kljub temu pa ne presega desetodstotne stopnje prožnosti, določene v operativnem načrtu EIB, in je seznanjen s stabilnostjo in kakovostjo celotnega posojilnega portfelja s podobnim izgubljenim deležem (0,3 %) posojilnih pogodb v primerjavi z letom 2016; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da Evropska unija daje jamstvo EIB, kar je običajno v primeru finančnih institucij, ki jih imenujejo države članice, da bi bilo lažje doseči cilje v javnem interesu; vseeno pa poudarja, da so v takšnih primerih potrebne zelo odgovorne posojilne politike, da bodo sredstva učinkovito porabljena za celotno Unijo in njene države članice ter v javnem interesu; poziva EIB, ki deluje v skladu z razvojnim mandatom, naj bolj spoštuje svoje cilje okoljske in socialne politike ter cilje OZN za trajnostni razvoj, tudi pri projektih sofinanciranja ter prispevkih v investicijske sklade in sklade zasebnega kapitala; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno izraža zaskrbljenost, ker je polovica držav članic prejela 80 % skupnih naložb EIB v EU, preostalih 14 držav članic pa je prejelo le 10 % teh naložb; poudarja, da so tri države članice posamezno prejele 16 %, 15 % in 11 %; poziva EIB, naj v svoje poročanje vključi razčlenjene informacije o svojih naložbah v regijah z nizkimi in visokimi dohodki v skladu s svojo raziskavo o naložbah (EIBIS) in ob upoštevanju morebitnega učinka za premagovanje naložbenih vrzeli in ovir v manj razvitih regijah EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EIB, naj znova preveri ocene svojih naložb na prebivalca in vrstni red držav članic, saj posodobljeni podatki v splošnem kažejo vrstni red, ki ustreza vrstnemu redu držav članic po prejetem absolutnem znesku; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poleg tega ugotavlja, da je v letnem poročilu EIS za leto 2017 navedeno, da je EIS leta 2017 podpisal posle v skupni vrednosti 9,3 milijarde EUR, leta 2016 pa v vrednosti 9,45 milijarde EUR, pri čemer je za podporo MSP in podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo v Evropi namenil 35,4 milijarde EUR finančnih sredstev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je seznanjen s financiranjem skupine EIB v EU in zunaj nje leta 2017 v podporo njenim ciljem javne politike, ki je zajemalo (i) 13,8 milijarde EUR za inovacije ter znanja in spretnosti, (ii) 18 milijard EUR za infrastrukturo, (iii) 16,7 milijarde EUR za projekte, povezane z okoljem, in (iv) 29,6 milijarde EUR za MSP in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo; poudarja, da so naložbe v mala in srednja podjetja, zagonska podjetja, raziskave, inovacije, digitalno gospodarstvo in energetsko učinkovitost zaradi njihovega vpliva in pomena tako za lokalna kot za nacionalna gospodarstva najpomembnejši dejavnik za spodbujanje oživitve gospodarstva v EU in ustvarjanja kakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da je obseg posojil EIB v Uniji leta 2017 znašal 18,24 milijarde EUR za horizontalni cilj ekonomske in socialne kohezije, EIB pa je v okviru tega cilja dosegla 29,6 % od 30 % ciljnih naložb; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da je EIB namenila 25 % svojega celotnega financiranja za projekte v zvezi s podnebnimi spremembami, ta delež pa naj bi do leta 2020 dosegel 35 %; poudarja, da bi bilo treba ta trend pozitivno oceniti, in ugotavlja, da podprti projekti ne bi smeli biti uspešni samo v boju proti podnebnim spremembam, temveč tudi s finančnega vidika; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je seznanjen s tem, da je bilo v Uniji 16,58 milijarde EUR namenjenih horizontalnemu cilju ukrepov za boj proti podnebnim spremembam, prek katerega je EIB prispevala k uskladitvi s Pariškim sporazumom iz leta 2015 in k svetovnemu trajnostnemu razvoju; spodbuja EIB, naj ohranja visoko raven ambicij na tem področju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja, da si EIB prizadeva do leta 2020 uskladiti svoje dejavnosti s Pariškim sporazumom iz leta 2015; z ozirom na poročilo Medvladnega foruma o podnebnih spremembah poziva EIB, naj pregleda podnebno strategijo ter jo uskladi z usmeritvijo globalnega segrevanja za 1,5 oC; |
| --- | --- |

20.

| 21. | spodbuja EIB, naj poveča svojo prisotnost in okrepi dejavnosti v državah Zahodnega Balkana, saj so strateško pomembne za EU in je okrepitev posojilnih in naložbenih dejavnosti v regiji bistvenega pomena; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je seznanjen s pregledom meril EIB za posojila za energetske projekte, ki poteka; pričakuje, da se bo pregled uskladil s Pariškim sporazumom iz leta 2015; znova poziva EIB, naj nameni prednost posojilom za energetsko učinkovite in manjše projekte na področju obnovljivih virov energije ter predstavi ambiciozen načrt za ustavitev financiranja projektov v zvezi s fosilnimi gorivi; poziva EIB, naj poskusi prevzeti vodilno vlogo na področju podnebnih ukrepov ter poveča naložbe v sektor obnovljivih virov energije in energijske učinkovitosti, ta cilj pa naj prednostno obravnava tudi pri pregledu meril za posojila za energetske projekte; |
| --- | --- |

22.

| 23. | v zvezi s tem pozdravlja vlogo EIB pri izdajanju obveznic podnebne ozaveščenosti (4,29 milijarde EUR v primerjavi s 3,8 milijarde EUR leta 2016), kar ustreza vključenosti EIB v ukrepe za boj proti podnebnim spremembam za okrepitev naložb v energijsko učinkovitost in obnovljive vire energije majhnega obsega z boljšimi lokalnimi in regionalnimi vplivi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da bi morala EIB še naprej povečevati svojo vlogo pri doseganju trajnostnega razvoja, podnebni ukrepi pa bi morali biti osredotočeni predvsem na čista prometna sredstva in proizvodnjo energije, zmanjšanje porabe energije (za ogrevanje, prevoz in proizvodnjo), čisto industrijsko proizvodnjo in trajnostno kmetovanje, čiščenje odpadne vode in oskrbo z vodo ter okoljski prehod nasploh; |
| --- | --- |

24.

| 25. | spominja, da so mala in srednja podjetja hrbtenica evropskega gospodarstva, zato poziva EIB, naj poskrbi, da bodo lažje pridobila posojila, in sicer z izboljšavo obstoječih programov, kot je evropski mikrofinančni instrument Progress, in s povečanjem finančnih sredstev, ki so jim namenjena; poziva, naj EIB za posredniške banke, ki izplačujejo njena finančna sredstva, uvede zahteve za bolj proaktivno politiko na področju mikro-, malih in srednjih podjetij. |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da bi morala EIB pri nudenju podpore podjetjem iz EU v tujini ustrezno upoštevati trgovinsko strategijo EU, vključno z obstoječimi in prihodnjimi sporazumi o prosti trgovini, storitvah in naložbah; glede na to poudarja, da bi morala EIB še posebej upoštevati zahteve glede internacionalizacije evropskih malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja, da je del posojil EIB namenjen operacijam zunaj Unije; ugotavlja, da bi morale biti zunanje posojilne dejavnosti EIB tesno usklajene z načrtom EU za zunanje naložbe ter ga dopolnjevati; |
| --- | --- |

27.

| 28. | se zaveda, da si EIB prizadeva prispevati k ciljem trajnostnega razvoja in obravnavati svetovne izzive, povezane z migracijami, vključno z izdajo obveznic ozaveščenosti o trajnosti, da bi financirala 17 ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

28.

Uspešnost finančnih operacij EIB

| 29. | z zadovoljstvom pozdravlja sklep revizijskega odbora, da so računovodski izkazi, ki jih je sprejel svet direktorjev EIB, resničen in pošten prikaz finančnega stanja EIB na dan 31. decembra 2017 ter rezultatov njenih operacij in denarnih tokov za leto 2017 v skladu z ustreznim računovodskim okvirom; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vendar ponavlja svojo zahtevo v zvezi z letnim poročilom EIB in zahteva, naj EIB predstavi celovitejšo, podrobnejšo in bolj usklajeno letno poročilo o dejavnostih in znatno izboljša predstavitev informacij, tako da vključi podrobne in verodostojne razčlenitve odobrenih, podpisanih in izplačanih naložb za dano leto ter uporabljene vire financiranja (lastna sredstva, EFSI, programi EU, ki se upravljajo centralno, itd.), pa tudi informacije v zvezi z upravičenci (države članice, javni ali zasebni sektor, posredniki ali neposredni upravičenci), podprtimi sektorji in rezultati naknadnih ocen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je seznanjen z obsegom novih posebnih dejavnosti, ki jih je EIB podpisala leta 2017, kar ustreza projektom z višjim profilom tveganja, v skupni vrednosti 18,0 milijarde EUR (leto 2016: 13,1 milijarde EUR), pri čemer je bilo 2,7 milijarde EUR dodeljenih na lastno tveganje EIB, preostalih 15,3 milijarde EUR pa je bilo kritih v okviru zmanjševanje kreditnega tveganja portfelja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je seznanjen s sporočenimi rezultati 26 končanih projektov leta 2017 zunaj EU, za katere ocena prek okvira za merjenje rezultatov za zunanja posredovanja omogoča, da se rezultati ne ocenijo le kot pričakovani, ampak kot doseženi; vendar ugotavlja, da so v zvezi z dejavnostmi znotraj EU predstavljene izključno informacije o morebitnem učinku in pričakovanih rezultatih novih operacij, podpisanih leta 2017, na podlagi orodja za ocenjevanje na podlagi treh stebrov (3PA); znova poziva EIB, naj vključi informacije o rezultatih, ki so jih dosegli končani projekti v EU, in orodje za ocenjevanje na podlagi treh stebrov po potrebi prilagodi temu namenu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da je treba zaostriti merila za preverjanje ravni dodatnosti EIB, da bi bolje usmerili njeno financiranje, preprečili dvojno usmerjanje in, kadar je to mogoče, poiskali vse morebitne sinergije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | spodbuja krepitev kulture uspešnosti v EIB s postopnim izboljšanjem, zlasti za usmeritev medsektorskih kazalnikov uspešnosti na učinek temeljnih operacij EIB; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EIB, naj redno predlaga dokaze o vzdržnosti izidov, učinkov in rezultatov z relevantnimi in posodobljenimi kazalniki; meni, da je izboljšanje vzdržnosti in relevantnosti kazalnikov v pregledu ključno ne le za prikazovanje obsega rezultatov in učinkov, ampak za iskanje načina za posredovanje, ki so vedno učinkovitejši; |
| --- | --- |

35.

| 36. | meni, da je poleg učinkovite ravni naložb treba izboljšati vzdržnost, tj. zmožnost projekta, da dolgoročno ohrani svoje koristi v okoljski, finančni, gospodarski ali socialni obliki (neposredni ali ne) po dokončanju projekta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja, da je EIB sprejela in decembra 2017 odobrila politiko izključitve, in poziva, naj se ta instrument dosledno uporablja, da bi strankam, vpletenim v koruptivno ravnanje ali goljufije, onemogočili prejemanje sredstev EIB; |
| --- | --- |

37.

Razvoj Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI)

| 38. | ugotavlja, da je skupina EIB (EIB in EIS) do konca leta 2017 podpisala 606 operacij v okviru EFSI za skupno financiranje v višini 37,4 milijarde EUR in da naj bi te operacije predvidoma zbrale naložbe v višini 207,3 milijarde EUR v vseh 28 državah članicah in za vse cilje iz uredbe o EFSI z naslednjo razdelitvijo sredstev za glavne sektorje: 30 % za MSP, 24 % za raziskave, razvoj in inovacije, 21 % za energetski sektor, 10 % za digitalno področje, 8 % za promet, 4 % za socialno infrastrukturo ter 4 % za okolje in učinkovito rabo virov; poziva EIB, naj v čim večji meri omeji naložbe v sektorje in projekte, intenzivno vezane na premog in ogljik, ter poveča delež naložb za varstvo okolja in učinkovito rabo virov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ugotavlja, da je EIB do 31. decembra 2017 podpisala 278 operacij v okviru sklopa za infrastrukturo in inovacije za skupno financiranje v višini 27,4 milijarde EUR, ki naj bi predvidoma zbrale naložbe v višini 131,4 milijarde EUR v 27 državah članicah, EIS pa je v okviru sklopa za MSP podpisal operacije s 305 finančnimi posredniki za skupno financiranje EIS v višini skoraj 10 milijard EUR, ki naj bi predvidoma zbrale naložbe v višini 76 milijard EUR v vseh 28 državah članicah EU; ugotavlja, da je do konca leta 2017 skupno 135 785 podjetij že prejelo financiranje iz EFSI v okviru sklopa za MSP, ustvarjenih ali podprtih pa je bilo 1,5 milijona delovnih mest; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ponavlja, da je mogoče dejanske naložbe, ki jih je zbral EFSI, izmeriti samo na koncu naložbenega obdobja, pri čemer je ocenjeni globalni multiplikacijski učinek 606 poslov, ki so bili odobreni in podpisani v okviru EFSI do konca leta 2017, znašal 13,53, kar je rahlo manj od prvotne predpostavke in cilja 15-kratnika ob začetku izvajanja EFSI; ugotavlja, da so informacije o tem, kako so bili izpeljani referenčni multiplikatorji, zdaj razpršene po storitvah EIB, in priporoča, da se vse te informacije zberejo v samostojnem dokumentu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ugotavlja, da ni bil izveden noben poziv za izpolnitev jamstva iz proračuna Unije zaradi neplačil; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ugotavlja, da okvirne omejitve geografske koncentracije, ki jih je določil usmerjevalni odbor EFSI in ki so določale, da delež naložb v okviru sklopa za infrastrukturo in inovacije (kar zadeva podpisane operacije) na koncu naložbenega obdobja ne presega 45 % skupnega portfelja EFSI v treh državah članicah skupaj, niso bile upoštevane, saj so tri države članice z največjim obsegom podpisov (tj. Francija, Italija in Španija) 31. decembra 2017 predstavljale približno 47 % podpisanega obsega; poudarja, da je možno dodatno izboljšanje v zvezi s širjenjem teritorialne razdelitve sredstev EFSI ob večjem razširjanju njegovih naložbenih priložnosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | je seznanjen z oceno EFSI in njenimi ugotovitvami, da imajo operacije posebnih dejavnosti v okviru EFSI in zunaj njega podoben profil tveganja in da je kombinacija nepovratnih sredstev EFSI in skladov ESI ter IPE še vedno omejena, medtem ko obstaja tveganje, da bo EFSI nadomestil finančne instrumente skladov ESI; pričakuje, da bodo pomanjkljivosti in tveganja, opredeljeni v oceni EFSI, odpravljeni med izvajanjem EFSI 2.0; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja izboljšanje preglednosti z objavo odločitev naložbenega odbora EFSI in dokumentov, ki jih je sprejel usmerjevalni odbor, skupaj z zapisnikom sej; |
| --- | --- |

44.

| 45. | spodbuja boljše sinergije med EFSI in nacionalnimi spodbujevalnimi bankami, saj bi si bilo treba nenehno prizadevati za usklajevanje z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami, ki bi lahko prispevalo k učinkovitosti EFSI; |
| --- | --- |

45.

Človekove pravice

| 46. | poziva EIB, naj sprejme strategijo za človekove pravice ter izboljša potrebno skrbnost na ravni projektov, da bi opredelila in obravnavala tveganje za človekove pravice v vseh svojih dejavnostih in skozi celoten življenjski ciklus projektov; prav tako poziva EIB, naj vzpostavi učinkovit mehanizem, s katerim bi lahko zagovorniki človekovih pravic varno obvestili banko o čedalje slabših okoliščinah ali tveganjih za konflikt in maščevanje; |
| --- | --- |

46.

Izboljšanje preglednosti in odgovornosti pri poslovnem upravljanju in dejavnostih EIB

| 47. | je seznanjen z ugotovitvami revizijskega odbora v svojem letnem poročilu svetu guvernerjev za finančno leto 2017 o:






  (a) | pomembnosti zagotavljanja dolgoročne finančne moči in vzdržnosti EIB ter ohranjanja ocene AAA v negotovih geopolitičnih, gospodarskopolitičnih, regulativnih in makroekonomskih razmerah; |
| --- | --- | --- |

47.

(a)

pomembnosti zagotavljanja dolgoročne finančne moči in vzdržnosti EIB ter ohranjanja ocene AAA v negotovih geopolitičnih, gospodarskopolitičnih, regulativnih in makroekonomskih razmerah;

| (b) | potrebi po oceni in izboljšanju okolja notranjega nadzora in obvladovanja tveganj skupine EIB glede na spreminjajočo se velikost in vse večjo kompleksnost dejavnosti skupine EIB; |
| --- | --- |

(b)

potrebi po oceni in izboljšanju okolja notranjega nadzora in obvladovanja tveganj skupine EIB glede na spreminjajočo se velikost in vse večjo kompleksnost dejavnosti skupine EIB;

| (c) | potrebi po doseganju popolnega izvajanja najboljše bančne prakse, tudi na področjih, kjer ostajajo razširjene vrzeli v skladnosti; |
| --- | --- |

(c)

potrebi po doseganju popolnega izvajanja najboljše bančne prakse, tudi na področjih, kjer ostajajo razširjene vrzeli v skladnosti;

| (d) | potrebi po izvedbi celovite ocene in nato prenovi postopka odobritve posla in povezanega postopka odločanja v EIB, saj se zdi, da postopek ocene in odobritve posojil ni kos sedanjim poslovnim potrebam in je dokaz pritiska na storitve; |
| --- | --- |

(d)

potrebi po izvedbi celovite ocene in nato prenovi postopka odobritve posla in povezanega postopka odločanja v EIB, saj se zdi, da postopek ocene in odobritve posojil ni kos sedanjim poslovnim potrebam in je dokaz pritiska na storitve;

| 48. | tako kot revizijski odbor močno obžaluje, da EIB še ni dosegla napredka pri obravnavanju izraženih pomislekov v treh zaporednih letih (2015, 2016 in 2017) o obstoječi kombinaciji odgovornosti med nekaterimi člani upravnega odbora; se v celoti strinja s priporočilom revizijskega odbora, da bi bilo treba vsem članom upravnega odbora EIB zagotoviti možnost objektivnega, kritičnega in neodvisnega delovanja ter da bi morali odpraviti nenavadne kombinacije odgovornosti, kot je odgovornost za nadzor dejavnosti zaščite v prvi in v drugi vrsti, in ga podpira; |
| --- | --- |

48.

| 49. | v zvezi s tem poziva EIB, naj resno upošteva to priporočilo in zagotovi jasno razmejitev odgovornosti na ravni upravnega odbora; pozdravlja, da se je začela izvajati reforma za spremembo upravljavske strukture EIB; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva EIB, naj odpravi obstoječe vrzeli v veljavnem okviru najboljše bančne prakse, in pričakuje, da je ta okvir začel v celoti delovati leta 2008, saj se njegovo izvajanje šteje za osnovni pogoj za ohranitev finančne moči in stabilnosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | je zaskrbljen zaradi sklepa revizijskega odbora, da hitri širitvi dejavnosti in zmogljivosti EIB v zvezi z izvajanjem EFSI ter pooblastil, ki jih upravljajo tretje strani, in zagotavljanju svetovalnih storitev niso nujno sledile ustrezne prilagoditve poslovne strukture ali postopkov; ugotavlja, da je revizijski odbor leta 2017 ohranil pet svojih priporočil iz let 2015 in 2016 v zvezi z okoljem notranjega nadzora in obvladovanja tveganj; poziva EIB, naj prednostno izvede ta priporočila in zagotovi, da so notranji postopki, kibernetska varnost in obvladovanje tveganj kos novim in vse večjim zahtevam ter izzivom za skupino EIB; |
| --- | --- |

51.

| 52. | meni, da bi EIB morala ravnati bolj pregledno, ne le v razmerju z Evropskim parlamentom, ampak tudi z organi držav članic; meni, da bi morali biti demokratični zastopniki bolje obveščeni o dejavnostih EIB; |
| --- | --- |

52.

| 53. | meni, da je mogoče izboljšati preglednost na ravni upravnih organov in na operativni ravni; ponovno poudarja, da je treba sistematično razkrivati tristebrni okvir za oceno in okvir za merjenje rezultatov; poziva, naj se razkrivajo tudi nezaupne informacije iz zapisnikov sej upravnega odbora in sveta guvernerjev; z zadovoljstvom ugotavlja, da je EIB začela leta 2017 objavljati zapisnike sej sveta direktorjev EIB, izjavo direktorjev o navzkrižju interesov in nekatere informacije o projektih, in sicer presoje vplivov na okolje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ponavlja, da preglednost, zanesljiva potrebna skrbnost in nadzor nad izvajanjem politik EU spodbujajo krepitev splošne odgovornosti EIB z jasnim pregledom vrste finančnih posrednikov in končnih upravičencev na podlagi temeljite potrebne skrbnosti in politike poznavanja stranke ter prispevajo h krepitvi splošne učinkovitosti in vzdržnosti financiranih projektov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | znova poziva EIB, naj razširi informacije, ki jih objavlja v zvezi s projekti, izvedenimi prek posrednikov, z vključitvijo informacij o končnih projektih, ki bi lahko omogočili oceno gospodarskega in socialnega učinka naložb EIB; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opozarja, da bi moral postopek upravljanja bolje upoštevati rezultate dialoga ali posvetovanja z organizacijami civilne družbe oziroma posebne interese ali pomisleke lokalnih in regionalnih akterjev, da bi omogočili bolj informirano in legitimno demokratično odločanje; |
| --- | --- |

56.

| 57. | je zaskrbljen nad ugotovitvami v letnem poročilu Evropskega računskega sodišča, ki razkrivajo resne pomanjkljivosti v zvezi z Evropskim investicijskim skladom, pri čemer Računsko sodišče izpostavlja regulativno nepravilnost, saj bi morali revizijski organi v državah članicah revidirati pobude malih in srednjih podjetij, a po veljavni zakonodaji niso imeli pravice izvajati pregledov na kraju samem; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da so finančni posredniki pri 30 naložbah, ki jih je pregledalo Računsko sodišče, odobrili posojila petim prejemnikom, ne da bi se prepričali, ali imajo status malega ali srednjega podjetja; opozarja, da po mnenju Računskega sodišča ti projekti niso sprejemljivi, upravičenci pa so prejeli še štiri posojila za dejavnosti, ki so bile delno ali v celoti neupravičene; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pozdravlja dejstvo, da je spremenjena finančna uredba v teoriji odpravila težave, ki jih je odkrilo Računsko sodišče; poziva EIB, naj v naslednjem letnem poročilu obravnava vprašanja, povezana z regulativnimi pomanjkljivostmi, in zagotovi, da bo spremenjena finančna uredba revizijskim organom držav članic omogočila revizije tudi na ravni končnih upravičencev; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pozdravlja sprejetje vmesnega pristopa glede politike EIB do pomanjkljivo reguliranih, nepreglednih in nekooperativnih jurisdikcij (politika NCJ), ki ga je svet direktorjev sprejel januarja 2017, vendar pričakuje, da bi moral voditi v revizijo te politike, da bi poleg revidiranega okvira skupine EIB za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma izboljšali potrebno davčno skrbnost EIB pri dajanju zunanjih posojil; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva EIB, naj izvaja ustrezno potrebno skrbnost zvezi z vidiki poslovanja in integritete za opredelitev resničnih dejanskih lastnikov vseh svojih strank in operacij ter končnih podjetij, v katera se vlaga, ko gre za naložbe EIB v delniške sklade; poziva EIB, naj na spletnem mestu za svoje stranke objavi podatke o dejanskem lastništvu, da bi povečala prepoznavnost svojih dejavnosti in pomagala preprečevati primere korupcije in navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva EIB, naj v skladu s sklepi Sveta z dne 25. maja 2018 o standardni določbi EU o dobrem upravljanju za sporazume s tretjimi državami okrepi povezavo med financiranjem EIB in dobrim upravljanjem na davčnem področju; meni, da bi morala EIB dodatno prispevati k oblikovanju dobrih praks za pošteno obdavčitev z bojem proti davčnim utajam in izogibanju davkom; poziva EU, naj sprejme odgovorno politiko obdavčevanja, ki bo zagotavljala, da EIB ne financira strank, ki so vključene v sheme izogibanja davkom in davčnih utaj ali delujejo prek davčnih oaz; poziva EIB, naj v svoje pogodbe z vsemi izbranimi finančnimi posredniki vključi standardno določbo in klavzule o dobrem upravljanju; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, da revidirani mandat za zunanja posojila EIB jasno določa, da je črni seznam EU zanjo zavezujoč, in da operacije EIB ne bodo podpirale projektov, ki prispevajo k pranju denarja, financiranju terorizma, izogibanju davkom, davčnim goljufijam in davčnih utajam; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ugotavlja, da je EIB konec leta 2017 preiskovala 136 primerov goljufij, pri čemer so tri glavne vrste obtožb goljufija (53,7 %), korupcija (25,5 %) in nedovoljeno dogovarjanje (10,7 %); |
| --- | --- |

64.

| 65. | ugotavlja, da so sredstva EIB uporabila podjetja, vpletena v škandal v zvezi z emisijami, zlasti Volkswagen, in je torej mogoče, da so bila uporabljena za financiranje neetičnih in nezakonitih dejavnosti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ugotavlja, da je število novih dopustnih pritožb leta 2017 naraslo, in sicer s 84 leta 2016 na najvišje število doslej, tj. 102, leta 2017 pa so obravnavali 173 pritožb; ugotavlja, da se 38 pritožb, prejetih leta 2017, nanaša na le dva naložbena projekta EIB: čezjadranski plinovod in dostopno pot do pristanišča v kenijski Mombasi; |
| --- | --- |

66.

| 67. | je seznanjen, da je bila revidirana politika pritožbenega mehanizma EIB in da so bili vanj vključeni primeri nepravilnosti, ki jih je opredelila evropska varuhinja človekovih pravic, namreč slabo ali neuspešno upravljanje, na primer upravne nepravilnosti, nezakonita diskriminacija, neupravičena zavrnitev dostopa do informacij, zloraba pooblastil in nepotrebno zavlačevanje, vendar pa izraža zaskrbljenost zaradi preostalega dela rezultatov revizije; |
| --- | --- |

67.

| 68. | obžaluje, da EIB ni upoštevala pomisleka Parlamenta v zvezi z revizijo pritožbenega mehanizma EIB, kakor ga je izrazil v odstavku 86 resolucije z dne 3. maja 2018 o letnem poročilu o nadzoru finančnih dejavnosti EIB za leto 2016; je močno zaskrbljen, da revidirani pritožbeni mehanizem, ki je bil odobren, resno ogroža neodvisnost in preglednost preiskav in sprejemanja zaključkov; poziva EIB, naj zagotovi, da bo lahko vodja pritožbenega mehanizma EIB sprejemal vse odločitve v zvezi z dopustnostjo in upravičenostjo pritožb neodvisno od drugih služb EIB in da bo postopek zaposlitve kandidata za mesto vodje pritožbenega mehanizma potekal bolj pregledno; |
| --- | --- |

68.

| 69. | je seznanjen z odločbo evropske varuhinje človekovih pravic v primeru 1316/2016/TN o domnevnih pomanjkljivostih v politiki preglednosti EIB z dne 23. maja 2018 in poziva EIB, naj izvede izboljšave, ki jih je varuhinja predlagala, v zvezi z odpravo domneve nerazkritja za dokumente, zbrane in ustvarjene v okviru inšpekcijskih pregledov, preiskav in revizij, ter preoblikovanjem ustreznih določb politike preglednosti EIB, povezanih s posredniškimi posojili in roki za obravnavanje zahtev za informacije; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opozarja, da je treba oblikovati strožja pravila o navzkrižju interesov ter določiti jasna, stroga in pregledna merila za preprečevanje vseh oblik vplivanja in neobjektivnosti v okviru mehanizma dodeljevanja posojil; ponavlja, da mora EIB čim prej pregledati svoj kodeks ravnanja, tako da njeni podpredsedniki ne bodo mogli voditi operacij v svoji državi članici, saj to ogroža neodvisnost institucije; EIB poziva, naj za boljše preprečevanje navzkrižja interesov v njenih upravnih organih in morebitnega učinka „vrtljivih vrat“ upošteva priporočila varuha človekovih pravic in naj pregleda svoj kodeks ravnanja; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pričakuje, da bo politika EIB za zaščito žvižgačev, ki se trenutno pregleduje, ambiciozna in izpolnjevala visoke standarde; poziva EIB, naj v pregled vključi tako notranje kot zunanje žvižgače ter oblikuje jasne in dobro opredeljene postopke, časovne okvire in smernice, da bi žvižgačem zagotovila izvrstne smernice in jih zaščitila pred morebitnim maščevanjem; |
| --- | --- |

71.

Nadzor Evropskega parlamenta

| 72. | podpira stališče Evropskega računskega sodišča, da bi moralo biti pooblaščeno za revizijo vseh dejavnosti EIB, tudi kadar EIB uporablja sredstva, ki niso povezana s proračunom EU; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Odbor za proračunski nadzor, naj organizira letno delavnico/predstavitev v zvezi z dejavnostmi in nadzorom nad EIB, s katero bi Parlament dobil dodatne informacije za lažji nadzor nad EIB in njenimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

73.

Spremljanje priporočil Parlamenta

| 74. | znova poziva EIB, naj poroča o trenutnem stanju in položaju predhodnih priporočil, ki jih je Parlament izdal v svojih letnih resolucijah, zlasti kar zadeva:






  (a) | učinek njenih posojilnih dejavnosti in dosežene rezultate; |
| --- | --- | --- |

74.

(a)

učinek njenih posojilnih dejavnosti in dosežene rezultate;

| (b) | preprečevanje navzkrižja interesov, zlasti članov naložbenega odbora EFSI in sveta direktorjev EIB, in zagotavljanje strožjih pravil o navzkrižju interesov v ustreznih kodeksih ravnanja in zlasti kodeksu ravnanja upravnega odbora in sveta direktorjev; |
| --- | --- |

(b)

preprečevanje navzkrižja interesov, zlasti članov naložbenega odbora EFSI in sveta direktorjev EIB, in zagotavljanje strožjih pravil o navzkrižju interesov v ustreznih kodeksih ravnanja in zlasti kodeksu ravnanja upravnega odbora in sveta direktorjev;

| (c) | preglednost in razkrivanje informacij o sistemu oddaje naročil izvajalcem in podizvajalcem glede posrednikov ter končnih prejemnikov v zvezi s preprečevanjem izogibanja davkom, goljufij in korupcije; |
| --- | --- |

(c)

preglednost in razkrivanje informacij o sistemu oddaje naročil izvajalcem in podizvajalcem glede posrednikov ter končnih prejemnikov v zvezi s preprečevanjem izogibanja davkom, goljufij in korupcije;

o

o o

| 75. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

75.

---

(1)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/en/95520

(2)  UL C 298, 23.8.2018, str. 80.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0198.

(4)  UL L 280, 27.10.2011, str. 1.

(5)  UL L 135, 8.5.2014, str. 1.

(6)  UL L 169, 1.7.2015, str. 1.

(7)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/en/95520

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/125 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/125

---

P8_TA(2019)0037

Čezmejne zahteve za vrnitev umetniških del in kulturnih dobrin, zaplenjenih v oboroženih spopadih in vojnah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o čezmejnih zahtevah za vrnitev umetniških del in kulturnih dobrin, zaplenjenih v oboroženih spopadih in vojnah (2017/2023(INI))

(2020/C 411/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju haaške konvencije o varstvu kulturnih dobrin v primeru oboroženega spopada iz leta 1954 in drugega protokola k tej konvenciji iz marca 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju haaške konvencije o varstvu kulturnih dobrin v primeru oboroženega spopada iz leta 1954 in drugega protokola k tej konvenciji iz marca 1999,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 1995 o vračanju premoženja, zaplenjenega judovskim skupnostim (1), in z dne 16. julija 1998 o vračanju premoženja žrtev holokavsta (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 1995 o vračanju premoženja, zaplenjenega judovskim skupnostim (1), in z dne 16. julija 1998 o vračanju premoženja žrtev holokavsta (2),

| — | ob upoštevanju svežnja ukrepov, sprejetih decembra 2016, za krepitev zmogljivosti EU za boj proti financiranju terorizma in organiziranega kriminala, uresničevanje zavez iz akcijskega načrta za boj proti financiranju terorizma z dne 2. februarja 2016 (COM(2016)0050) in svojega predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvozu kulturnih dobrin z dne 13. julija 2017 (COM(2017)0375), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja ukrepov, sprejetih decembra 2016, za krepitev zmogljivosti EU za boj proti financiranju terorizma in organiziranega kriminala, uresničevanje zavez iz akcijskega načrta za boj proti financiranju terorizma z dne 2. februarja 2016 (COM(2016)0050) in svojega predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvozu kulturnih dobrin z dne 13. julija 2017 (COM(2017)0375),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. aprila 2015 o uničenih kulturnih znamenitostih po akcijah organizacije ISIS/Daiš (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. aprila 2015 o uničenih kulturnih znamenitostih po akcijah organizacije ISIS/Daiš (3),

| — | ob upoštevanju konvencije Unidroita o ukradenih ali nezakonito izvoženih predmetih kulturne dediščine z dne 24. junija 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Unidroita o ukradenih ali nezakonito izvoženih predmetih kulturne dediščine z dne 24. junija 1995,

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/60/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vračanju predmetov kulturne dediščine, ki so bili protipravno odstranjeni z ozemlja države članice (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/60/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vračanju predmetov kulturne dediščine, ki so bili protipravno odstranjeni z ozemlja države članice (4),

| — | ob upoštevanju člena 1 Protokola 1 Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 1 Protokola 1 Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 17 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 116/2009 z dne 18. decembra 2008 o izvozu predmetov kulturne dediščine (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 116/2009 z dne 18. decembra 2008 o izvozu predmetov kulturne dediščine (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (6), zlasti člena 7(4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (6), zlasti člena 7(4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2003 o pravnem okviru za prosti pretok blaga, katerega lastništvo bo verjetno izpodbijano, na notranjem trgu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2003 o pravnem okviru za prosti pretok blaga, katerega lastništvo bo verjetno izpodbijano, na notranjem trgu (7),

| — | ob upoštevanju študije iz leta 2016, ki jo je opravil Generalni direktorat za notranjo politiko o čezmejnih zahtevkih za vračilo umetniških del, zaplenjenih v oboroženih spopadih in vojnah, ter alternativah sodnim sporom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz leta 2016, ki jo je opravil Generalni direktorat za notranjo politiko o čezmejnih zahtevkih za vračilo umetniških del, zaplenjenih v oboroženih spopadih in vojnah, ter alternativah sodnim sporom,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (8),

| — | ob upoštevanju Konvencije Unesca o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza kulturnih dobrin ter prenosa lastninske pravice na njih z dne 14. novembra 1970, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Unesca o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza kulturnih dobrin ter prenosa lastninske pravice na njih z dne 14. novembra 1970,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta št. 14232/12 z dne 4. oktobra 2012 o vzpostavitvi neuradne mreže organov pregona in strokovnjakov, pristojnih na področju predmetov kulturne dediščine (EU CULTNET), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta št. 14232/12 z dne 4. oktobra 2012 o vzpostavitvi neuradne mreže organov pregona in strokovnjakov, pristojnih na področju predmetov kulturne dediščine (EU CULTNET),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0465/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0465/2018),

| A. | ker postaja po podatkih Interpola črni trg umetniških del tako donosen kot trgi drog, orožja in ponarejenega blaga; |
| --- | --- |

A.

ker postaja po podatkih Interpola črni trg umetniških del tako donosen kot trgi drog, orožja in ponarejenega blaga;

| B. | ker gre glede na oceno učinka predloga Komisije za uredbo o uvozu kulturnih dobrin pri 80 do 90 % svetovne prodaje starin za trgovanje z blagom nezakonitega izvora; |
| --- | --- |

B.

ker gre glede na oceno učinka predloga Komisije za uredbo o uvozu kulturnih dobrin pri 80 do 90 % svetovne prodaje starin za trgovanje z blagom nezakonitega izvora;

| C. | ker je kulturna dediščina eden od osnovnih elementov civilizacije, saj ima denimo simbolno vrednost in ohranja kulturni spomin človeštva, ki združuje ljudi; ker so v zadnjih letih vojskujoče se frakcije in teroristični subjekti po vsem svetu zagrešili vrsto zločinov proti svetovni kulturni dediščini in ker se v EU iz nekaterih držav zunaj EU prodajajo in uvažajo dragocena umetniška dela, kipi in arheološki artefakti, dobiček pa se morda uporablja tudi za financiranje terorističnih dejavnosti; ker je nujno, da se trdno zavežemo boju proti nedovoljeni trgovini s kulturnimi dobrinami, kot so umetniška dela, zaplenjena v oboroženih spopadih in vojnah v Libiji, Siriji in Iraku; ker imajo kulturne dobrine velik kulturni, umetniški, zgodovinski in znanstveni pomen ter jih je treba zaščititi pred nezakonito prisvojitvijo in plenjenjem; |
| --- | --- |

C.

ker je kulturna dediščina eden od osnovnih elementov civilizacije, saj ima denimo simbolno vrednost in ohranja kulturni spomin človeštva, ki združuje ljudi; ker so v zadnjih letih vojskujoče se frakcije in teroristični subjekti po vsem svetu zagrešili vrsto zločinov proti svetovni kulturni dediščini in ker se v EU iz nekaterih držav zunaj EU prodajajo in uvažajo dragocena umetniška dela, kipi in arheološki artefakti, dobiček pa se morda uporablja tudi za financiranje terorističnih dejavnosti; ker je nujno, da se trdno zavežemo boju proti nedovoljeni trgovini s kulturnimi dobrinami, kot so umetniška dela, zaplenjena v oboroženih spopadih in vojnah v Libiji, Siriji in Iraku; ker imajo kulturne dobrine velik kulturni, umetniški, zgodovinski in znanstveni pomen ter jih je treba zaščititi pred nezakonito prisvojitvijo in plenjenjem;

| D. | ker so bili kmalu po drugi svetovni vojni opravljeni poskusi, da se zaplenjeno premoženje najde in vrne v državo izvora; |
| --- | --- |

D.

ker so bili kmalu po drugi svetovni vojni opravljeni poskusi, da se zaplenjeno premoženje najde in vrne v državo izvora;

| E. | ker je treba ob upoštevanju zaveze EU k pravičnim postopkom in odškodnini žrtvam, pa tudi ustave Unesca in konvencij o varstvu dediščine, zagotoviti vračilo predmetov, s katerimi se trguje in/ali so nezakonito izkopani ali pridobljeni; |
| --- | --- |

E.

ker je treba ob upoštevanju zaveze EU k pravičnim postopkom in odškodnini žrtvam, pa tudi ustave Unesca in konvencij o varstvu dediščine, zagotoviti vračilo predmetov, s katerimi se trguje in/ali so nezakonito izkopani ali pridobljeni;

| F. | ker so načela washingtonske konference o umetniških delih, ki so jih zaplenili nacisti, forum iz Vilniusa in terezinska deklaracija o premoženju iz časa holokavsta ter povezanih vprašanjih poudarili pomen zagotavljanja nadomestila za posamezne nepremičnine; ker se ocenjuje, da je bilo po washingtonski konferenci vrnjenih med 1 000 in 2 000 umetniških del (9); ker ni popolnega seznama umetniških del, ki so bila vrnjena v zadnjih letih; |
| --- | --- |

F.

ker so načela washingtonske konference o umetniških delih, ki so jih zaplenili nacisti, forum iz Vilniusa in terezinska deklaracija o premoženju iz časa holokavsta ter povezanih vprašanjih poudarili pomen zagotavljanja nadomestila za posamezne nepremičnine; ker se ocenjuje, da je bilo po washingtonski konferenci vrnjenih med 1 000 in 2 000 umetniških del (9); ker ni popolnega seznama umetniških del, ki so bila vrnjena v zadnjih letih;

| G. | ker se nekatera umetniška dela še vedno ne najdejo in se čaka, da bodo vrnjena zakonitim lastnikom ali njihovim dedičem; ker je na washingtonski konferenci leta 1998 Jonathan Petropoulos ocenil, da je bilo po Evropi ukradenih približno 650 000 umetniških del, Ronald Lauder pa je izjavil, da jih še vedno manjka 11 000 v vrednosti med 10 in 30 milijardami ameriških dolarjev; ker konferenca za zahtevke Svetovne organizacije za vračanje judovskega premoženja načeloma odgovori, da ni natančnih ocen: ukradenih je bilo približno 650 000 umetniških del, od katerih se približno 100 000 še ne najde; |
| --- | --- |

G.

ker se nekatera umetniška dela še vedno ne najdejo in se čaka, da bodo vrnjena zakonitim lastnikom ali njihovim dedičem; ker je na washingtonski konferenci leta 1998 Jonathan Petropoulos ocenil, da je bilo po Evropi ukradenih približno 650 000 umetniških del, Ronald Lauder pa je izjavil, da jih še vedno manjka 11 000 v vrednosti med 10 in 30 milijardami ameriških dolarjev; ker konferenca za zahtevke Svetovne organizacije za vračanje judovskega premoženja načeloma odgovori, da ni natančnih ocen: ukradenih je bilo približno 650 000 umetniških del, od katerih se približno 100 000 še ne najde;

| H. | ker imajo stranke v sporih še vedno pravne težave zaradi pogosto zelo specifične narave svojih terjatev na eni strani in prenehanja veljavnosti povojnih zakonov o vračanju, neretroaktivnosti rednih zakonov, neobstoja opredelitve zaplenjene umetnine, določb o zastaranju terjatev ali določb o priposestvovanju in dobri veri na drugi; |
| --- | --- |

H.

ker imajo stranke v sporih še vedno pravne težave zaradi pogosto zelo specifične narave svojih terjatev na eni strani in prenehanja veljavnosti povojnih zakonov o vračanju, neretroaktivnosti rednih zakonov, neobstoja opredelitve zaplenjene umetnine, določb o zastaranju terjatev ali določb o priposestvovanju in dobri veri na drugi;

| I. | ker so bile zahteve za vračanje zaplenjenih umetniških del in predmetov kulturne dediščine v glavnem obravnavane v okviru institutov mednarodnega javnega prava; ker morajo ta pravila dopolnjevati strožja pravila mednarodnega zasebnega prava; |
| --- | --- |

I.

ker so bile zahteve za vračanje zaplenjenih umetniških del in predmetov kulturne dediščine v glavnem obravnavane v okviru institutov mednarodnega javnega prava; ker morajo ta pravila dopolnjevati strožja pravila mednarodnega zasebnega prava;

| J. | ker nezadostno razvita razsežnost zasebnega prava, tako na mednarodni kot na evropski ravni, prispeva k pravni negotovosti pri čezmejnih postopkih vračanja ukradenih umetnin in kulturnih dobrin, ne le v zvezi z zaključenimi transakcijami z umetninami, ki so jih zaplenili nacisti, temveč tudi v zvezi s prihodnjimi primeri; |
| --- | --- |

J.

ker nezadostno razvita razsežnost zasebnega prava, tako na mednarodni kot na evropski ravni, prispeva k pravni negotovosti pri čezmejnih postopkih vračanja ukradenih umetnin in kulturnih dobrin, ne le v zvezi z zaključenimi transakcijami z umetninami, ki so jih zaplenili nacisti, temveč tudi v zvezi s prihodnjimi primeri;

| K. | ker ni zakona EU, ki bi izrecno in celovito urejal zahtevke fizičnih oseb za vračilo umetniških del in kulturnih dobrin, zaplenjenih v oboroženih spopadih; |
| --- | --- |

K.

ker ni zakona EU, ki bi izrecno in celovito urejal zahtevke fizičnih oseb za vračilo umetniških del in kulturnih dobrin, zaplenjenih v oboroženih spopadih;

| L. | ker Unesco skupaj z glavnimi dražbenimi hišami, muzeji in priznanimi zbiralci v Evropi opravlja napredne raziskave o izvoru teh del, da bi jih lahko vrnili njihovim lastnikom; |
| --- | --- |

L.

ker Unesco skupaj z glavnimi dražbenimi hišami, muzeji in priznanimi zbiralci v Evropi opravlja napredne raziskave o izvoru teh del, da bi jih lahko vrnili njihovim lastnikom;

| M. | ker Mednarodni muzejski svet (ICOM) že več kot desetletje objavlja „rdeči seznam“ kategorij predmetov, izpostavljenih nedovoljeni trgovini, da bi se tako dopolnila Interpolova zbirka podatkov o ukradenih predmetih; |
| --- | --- |

M.

ker Mednarodni muzejski svet (ICOM) že več kot desetletje objavlja „rdeči seznam“ kategorij predmetov, izpostavljenih nedovoljeni trgovini, da bi se tako dopolnila Interpolova zbirka podatkov o ukradenih predmetih;

| 1. | obžaluje, da doslej ni bil sprejet praktično noben nadaljnji ukrep na podlagi resolucije o pravnem okviru za prosti pretok blaga, katerega lastništvo bo verjetno izpodbijano, na notranjem trgu; v tej resoluciji je Parlament pozval Komisijo, naj opravi študijo o številnih vidikih, povezanih s civilnimi in procesnimi pravili, raziskavami izvora, sistemi katalogiziranja, mehanizmi za alternativno reševanje sporov in koristjo ustanovitve upravnega organa za čezmejno usklajevanje; meni, da bi lahko bil člen 81(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije pravna podlaga za prenos pooblastil za ukrepanje na tem področju na Unijo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je plenjenje umetniških del in drugih kulturnih dobrin med oboroženimi spopadi in vojnami, pa tudi v mirnem času, pereče skupno vprašanje, ki ga je treba reševati preventivno in z vrnitvijo zaplenjene kulturne lastnine, da bi se zavarovala in zagotovila celovitost kulturne dediščine in identiteta družb, skupnosti, skupin in posameznikov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da na ravni EU ni bilo posvečene dovolj pozornosti vrnitvi umetniških del in kulturnih dobrin, ki so bile zaplenjene, ukradene ali nezakonito pridobljene, med drugim v oboroženih spopadih, zlasti na področjih zasebnega prava, mednarodnega zasebnega prava in civilnega postopka; poziva Komisijo, naj zaščiti, zavaruje in spodbudi čezmejne zahtevke za vrnitev kulturnih dobrin, ki so bile premeščene in odtujene med oboroženimi spopadi v zasegih in zaplembah, ki jih je dovolila država; poziva Komisijo in države članice, naj izdajo priporočila in smernice za ozaveščanje o potrebi po podpiranju nacionalnih institucij v državah članicah v zvezi z zahtevki za vračilo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da institucije, kot sta Unesco in Interpol, pozivajo h krepitvi varstva kulturne dediščine in krepitvi moči držav, da uvedejo ukrepe za lažje vračanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da ni zanesljivih statističnih podatkov o natančnem obsegu plenjenja in nedovoljene trgovine s predmeti kulturne dediščine; poziva Komisijo in države članice, naj pridobijo zanesljive statistične podatke na tem področju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izraža zaskrbljenost, ker se večina sedanjih političnih in zakonodajnih pobud osredotoča izključno na javno, upravno in/ali kazensko pravo; poudarja, da je treba za vzpostavitev celovitega regulativnega okvira bolj upoštevati zasebno pravo; poziva pristojne organe, naj sprejmejo vse ustrezne ukrepe in pobude za dosego tega cilja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da je potrebna nadaljnja preiskava, da bi pojasnili temno področje nezakonitega trgovanja s kulturno lastnino in izboljšali informacije o njegovem obsegu, strukturi in velikosti, kot je na primer projekt ILLICID, ki se trenutno izvaja v Nemčiji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja priznanje nekaterih držav članic, da je treba odpraviti edinstvene težave, povezane z zahtevki za vračilo umetniških del in kulturnih dobrin, ki so bili zaplenjeni, ukradeni ali nezakonito pridobljeni v oboroženih spopadih in vojnah, da bi prišli do pravnih rešitev, s katerimi bi zavarovali lastninske pravice posameznikov, državnih in lokalnih upravnih institucij ter verskih združenj, ki so jim bila umetniška dela neupravičeno odvzeta med oboroženimi spopadi ali vojnami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je pomembno povečati kolektivno ozaveščenost za obsojanje teh nezakonitih praks, in opozarja, da vsak predmet, ki se odvzame lastniku, predstavlja zgodovinsko in znanstveno vrednost, ki se izgubi za vedno; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da je najučinkovitejši način za boj proti trgovini s kulturnimi dobrinami in razvoju nezakonitega trga umetnin, pa tudi za pomoč pri vračanju, spodbujanje razvoja poštenih praks na področju trgovine z umetninami in vračanja z mednarodnega in globalnega vidika, tako v smislu njihovega načrtovanega preventivnega učinka kot tudi v smislu prisilnega ali kazenskega učinka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da bi morala Komisija poskusiti sodelovati s tretjimi državami in ustvariti plodno sodelovanje ob upoštevanju načel iz Konvencije Unidroita iz leta 1995 o ukradenih ali nezakonito izvoženih predmetih kulturne dediščine, da bi imela na voljo sklop pravil, s katerimi bi učinkovito preprečevala plenjenje in tihotapstvo umetnin in kulturnih dobrin ter dosegla v celoti pregleden, odgovoren in etičen svetovni trg umetnin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi bili zakonodajni ukrepi EU, vključno z razsežnostjo mednarodnega zasebnega prava, primerni le za prihodnje transakcije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da je čas, da se končajo leta zapletov in nejasnosti, če naj se vzpostavi odgovoren in etičen evropski trg umetniških del; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj opredeli ukrepe civilnega prava, ki bi prispevali k odpravi hudih težav, s katerimi se srečujejo zasebniki, ki želijo vračilo umetniških del, ki jim zares pripadajo; hkrati poziva Komisijo, naj oblikuje nov okvir za dialog o opredelitvi najboljših praks in rešitev za sedanjost in prihodnost; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja predlog Komisije za uredbo o uvozu kulturnih dobrin ter predloge sprememb k predlogu, ki jih je Parlament sprejel 25. oktobra 2018 (10); ob upoštevanju svetovnih razsežnosti trga z umetninami in števila predmetov v zasebni lasti poudarja, da si je treba nadalje prizadevati za čezmejne vrnitve umetniških del in kulturnih dobrin, zaplenjenih med oboroženimi spopadi in vojnami; poudarja, da sta se preverjanje izvora in sodelovanje na evropski ravni izkazala za učinkovita pri identifikaciji in posledičnem vračilu zaplenjenih predmetov ter sta v nekaterih primerih preprečila financiranje terorističnih skupin in vojn; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obžaluje, da zaradi pomanjkanja določb, njihove ohlapnosti ali razlike med predpisi držav članic v zvezi s preverjanjem izvora in potrebno skrbnostjo, številnih čezmejnih zahtev za vračilo ni mogoče izvršiti učinkovito in usklajeno, to pa lahko pripomore k plenjenju ter posledično spodbudi tihotapstvo; zaradi pomanjkanja skupnih standardov je ustrezni postopek še vedno nejasen vsem deležnikom, tudi muzejem, prodajalcem in zbirateljem umetnin, turistom in potnikom; zato poziva Komisijo, naj poskrbi za harmonizacijo predpisov o preverjanju izvora in vključi nekatera temeljna načela konvencije Unidroita iz leta 1995 o ukradenih ali nezakonito izvoženih predmetih kulturne dediščine; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je treba dejavno spodbujati sistematično, kakovostno in neodvisno preverjanje izvora, da bi lahko identificirali zaplenjena umetniška dela, olajšali njihovo vrnitev zakonitim lastnikom, oblikovali popolnoma pregleden, odgovoren in etičen trg z umetninami ter da bi se učinkovito preprečilo plenjenje in prekupčevanje umetniških in kulturnih dobrin iz oboroženih spopadov in vojn ter odvračalo od teh dejavnosti; je seznanjen z možnostmi, ki jih na tem področju nudijo evropski finančni instrumenti; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in podpirajo posebne programe usposabljanja na področju preverjanja izvora na ravni Unije in nacionalni ravni, da bi lahko zlasti udeleženi v boju proti nedovoljenemu trgovanju s kulturnimi dobrinami razvili in izboljšali svoje znanje, tudi s pomočjo čezmejnih projektov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da je preverjanje izvora tesno povezano s potrebno skrbnostjo ob nakupu umetniških del ter predstavlja poglavitno nalogo vseh udeleženih na trgu umetnin, saj je kupovanje ukradenih umetnin, namerno ali iz malomarnosti, po nekaterih nacionalnih zakonih kaznivo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi si bilo treba seveda prizadevati za oblikovanje celovitega seznama vseh predmetov kulturne dediščine, tudi tistih v lasti judov, ki so jih zaplenili nacisti in njihovi zavezniki, od časa njihovega ropanja do danes; poziva Komisijo, naj podpre sistem katalogiziranja, ki bi ga uporabljali tudi javni subjekti in zasebni zbiratelji umetniških del, s katerim bi se zbrali podatki o stanju zaplenjenih, ukradenih ali nezakonito pridobljenih kulturnih dobrin in natančnem stanju obstoječih zahtevkov; poziva Komisijo, naj podpre projekte digitalizacije, s katerimi bi vzpostavili digitalne podatkovne zbirke ali povezali obstoječe, da bi olajšali izmenjavo tovrstnih raziskav podatkov in izvora; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da bi bilo treba za omogočanje ustreznega preverjanja izvora ustvariti čim podrobnejšo evidenco listin ali register transakcij; poziva Komisijo, naj dejavno podpre sestavo skupnih smernic o tovrstnih evidencah in naj sprejme ustrezne ukrepe za spodbuditev držav članic, da uvedejo splošno obveznost strokovnjakov za trg z umetninami, da vodijo tako evidenco in da v splošnem ravnajo v skladu s konvencijo Unidroita iz leta 1995 o ukradenih ali nezakonito izvoženih predmetih kulturne dediščine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj spodbuja dejavnosti raziskovanja porekla po vsej Uniji in jih finančno podpre; predlaga, naj Komisija organizira forum za razprave za izmenjavo najboljših praks in iskanje najboljših rešitev za sedanjost in prihodnost; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj razmisli o vzpostavitvi posebnega mehanizma za alternativno reševanje sporov v zvezi z zahtevki za vrnitev ukradenih umetnin in kulturnih dobrin, da bi odpravili obstoječe pravne ovire, kot je hibridna oblika arbitraže in mediacije; poudarja pomen jasnih standardov ter preglednih in nevtralnih postopkov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da zastaralni roki pogosto povzročajo težave upravičencem v zadevah vračanja; poziva Komisijo, naj oceni to vprašanje in vzpostavi pravo ravnovesje za zastaralni rok, ki naj se uporablja za zahtevke za vračilo umetniških del, tudi tistih, ki so jih zaplenili nacisti, pri čemer bi bilo treba upoštevati tako zaščito interesov žrtev zaplemb in kraj kot tudi interesov trga; meni, da bi bil lahko zgled ameriški zakon o vračanju umetniških del, odvzetih med holokavstom; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj razmisli o zakonodajnih ukrepih za okrepitev pravnega sistema za čezmejne zahtevke za vrnitev umetniških del in kulturnih dobrin, zaplenjenih v oboroženih spopadih in vojnah, na podlagi instrumentov mednarodnega zasebnega prava; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva pristojne institucije EU, naj spodbudijo države članice k izmenjavi informacij o obstoječih praksah na področju preverjanja izvora kulturnih dobrin ter naj okrepijo sodelovanje, da bi harmonizirale nadzorne ukrepe in upravne postopke pri določanju izvora kulturnih dobrin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja na neusklajenost na ravni držav članic v zvezi z razlago pojma „potrebna skrbnost“; poziva Komisijo, naj pojasni pojem potrebne skrbnosti v zvezi z dobro vero; kot primer navaja člen 16 švicarskega zveznega zakona o mednarodnem prenosu kulturne lastnine, ki trgovcem in dražiteljem prepoveduje začeti posel v zvezi z umetnino, če dvomijo o izvoru predmeta; ugotavlja, da se po tem zakonu dokazno breme delno prenese na prodajalca; vendar se lastnik umetnine ne more sklicevati na načelo dobre vere, če ne more dokazati, da je v času nakupa ravnal s potrebno skrbnostjo; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bo izboljšala zavest na trgu umetnin, pa tudi pri morebitnih kupcih umetniških del, kako pomembno je preverjanje izvora, saj je tudi vezano na obveznost skrbnega pregleda; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj oblikuje skupna načela o dostopu do javnih in zasebnih arhivov z informacijami o identifikaciji in lokaciji premoženja ter naj natančno popiše obstoječe podatkovne zbirke kulturnih dobrin ter načrtuje oblikovanje osrednje zbirke podatkovnih zbirk, ki bo upoštevala razpoložljive informacije, bo redno posodobljena in dostopna vsem ustreznim deležnikom; meni, da bi lahko na podlagi te centralne zbirke podatkovnih zbirk uveljavili skupni sistem za katalogiziranje, v okviru katerega bi uporabljali standardizirane dokumente o identifikaciji predmeta; zato poziva Komisijo, naj spodbudi uvedbo dokumentov o identifikaciji predmeta, ki so jih razvili in razširili Mednarodni muzejski svet in druge organizacije, kot tržni standard na vsem notranjem trgu; poudarja, da bi morala biti takšna zbirka podatkov povezana z Interpolovo zbirko podatkov o ukradenih umetninah in da bi jo bilo treba redno posodabljati; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da bi lahko bilo oblikovanje listinske evidence ali registra pravnih poslov v zvezi s kulturnimi dobrinami dodatno koristno dopolnilo zgoraj navedeni zbirki podatkov, saj bi se omogočila temeljitejša in natančnejša raziskava porekla; poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe za spodbuditev držav članic, da uvedejo splošno obveznost strokovnjakov za trg z umetninami, da vodijo tovrstne listinske evidence ali registre pravnih poslov in da v splošnem ravnajo v skladu s konvencijo Unidroita iz leta 1995 o ukradenih ali nezakonito izvoženih predmetih kulturne dediščine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da bi morala osrednja podatkovna zbirka delovati na podlagi skupnega kataloškega sistema, v katerem bi se predmeti identificirali standardizirano (ob upoštevanju značilnosti, kot so materiali, tehnike, velikost, napisi, ime, predmet, datum ali obdobje itd.); |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj opredeli skupna načela o tem, kako se ugotovi lastništvo ali pravica, ter pravila o zastaranju in dokaznih standardih ter koncept plenjenja in umetnosti, ob upoštevanju veljavnih predpisov v državah članicah; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva države članice in države kandidatke, naj storijo vse potrebno, da sprejmejo ukrepe za vzpostavitev mehanizmov, ki podpirajo vračanje premoženja iz te resolucije in upoštevajo, da je vrnitev umetniških del, zaplenjenih, ukradenih ali nezakonito pridobljenih med zločini proti človečnosti, upravičencem v splošnem interesu v skladu s členom 1 Protokola 1 k Evropski konvenciji o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarjala, da bi morala Komisija poskusiti sodelovati s tretjimi državami in ustvariti plodna partnerstva za vrnitev lastnine iz te resolucije, ob upoštevanju načel iz Konvencije Unidroita iz leta 1995 o ukradenih ali nezakonito izvoženih predmetih kulturne dediščine ter člena 1 protokola 1 k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, da bi imela na voljo sklop pravil, s katerimi bi učinkovito preprečevala plenjenje in tihotapstvo umetnin in kulturnih dobrin ter dosegla v celoti pregleden, odgovoren in etičen svetovni trg umetnin; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja, da se z izobraževanjem učimo tudi spoštovati in ceniti umetniška dela in druge kulturne dobrine kot del kulturne dediščine in da ima torej pomembno vlogo pri preprečevanju in odvračanju od plenjenja in nedovoljenega trgovanja s kulturnimi dobrinami; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in podpirajo izobraževalne dejavnosti in dejavnosti, ki izboljšujejo zavedanje na tem področju, tudi pri neformalnem in priložnostnem učenju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo in ustrezne pristojne organe, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi se bo izboljšala zavest na trgu umetnin, pa tudi pri morebitnih kupcih umetniških del, kako pomembno je preverjanje izvora, saj je tudi vezano na obveznost skrbnega pregleda; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opozarja, da je tesno sodelovanje med policijo in carinskimi službami na evropski in mednarodni ravni bistvenega pomena v boju proti nedovoljeni trgovini z deli kulturne dediščine; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podpira idejo, da bi se postopki za čezmejno vračanje umetnin in kulturnih dobrin, zaplenjenih, ukradenih ali nezakonito pridobljenih v oboroženih spopadih in vojnah, in dejavno spodbujanje preverjanja izvora vključili v okvir evropskega leta kulturne dediščine 2018; zato poziva Komisijo in delovno skupino, ki jo je Komisija sestavila, da vključi to točko v delovni načrt dejavnosti za evropsko leto kulturne dediščine 2018; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  UL C 17, 22.1.1996, str. 199.

(2)  UL C 292, 21.9.1998, str. 166.

(3)  UL C 346, 21.9.2016, str. 55.

(4)  UL L 159, 28.5.2014, str. 1.

(5)  UL L 39, 10.2.2009, str. 1.

(6)  UL L 351, 20.12.2012, str. 1.

(7)  UL C 91 E, 15.4.2004, str. 500.

(8)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(9)  Na podlagi podatkov pobude za zaplenjena umetniška dela in kulturno dobrino Svetovne organizacije za vračanje judovskega premoženja.

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0418.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/131 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/131

---

P8_TA(2019)0042

Boj proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o izvajanju Direktive 2011/7/EU o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (2018/2056(INI))

(2020/C 411/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (1),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Direktive 2011/7/EU (COM(2016)0534) in spremnega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2016)0278), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Direktive 2011/7/EU (COM(2016)0534) in spremnega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2016)0278),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o strategiji za enotni trg (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o strategiji za enotni trg (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2016 o dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja in povečanju raznolikosti financiranja teh podjetij v uniji kapitalskih trgov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2016 o dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja in povečanju raznolikosti financiranja teh podjetij v uniji kapitalskih trgov (3),

| — | ob upoštevanju poglobljene analize z naslovom „Directive 2011/7/EU on late payments in commercial transactions: European Implementation Assessment“ (Direktiva 2011/7/EU o zamudah pri plačilih v trgovinskih poslih: evropska ocena izvajanja), ki jo je julija 2018 objavila služba Evropskega parlamenta za raziskave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglobljene analize z naslovom „Directive 2011/7/EU on late payments in commercial transactions: European Implementation Assessment“ (Direktiva 2011/7/EU o zamudah pri plačilih v trgovinskih poslih: evropska ocena izvajanja), ki jo je julija 2018 objavila služba Evropskega parlamenta za raziskave,

| — | ob upoštevanju poročil publikacij European Payment Reports (poročila o plačilih v Evropi), ki jih je objavilo podjetje Intrum, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil publikacij European Payment Reports (poročila o plačilih v Evropi), ki jih je objavilo podjetje Intrum,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) in Priloge 3 sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku pridobitve dovoljenja za pripravo samoiniciativnih poročil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) in Priloge 3 sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku pridobitve dovoljenja za pripravo samoiniciativnih poročil,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0456/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0456/2018),

| A. | ker so plačila za podjetja kot krvni obtok, v vzdržnem in učinkovitem poslovnem okolju pa pravočasna plačila omogočajo podjetjem, da lahko pravočasno poplačajo svoje obveznosti, se širijo, vlagajo, ustvarjajo delovna mesta in širšo gospodarsko rast ter na splošno koristijo evropskemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

A.

ker so plačila za podjetja kot krvni obtok, v vzdržnem in učinkovitem poslovnem okolju pa pravočasna plačila omogočajo podjetjem, da lahko pravočasno poplačajo svoje obveznosti, se širijo, vlagajo, ustvarjajo delovna mesta in širšo gospodarsko rast ter na splošno koristijo evropskemu gospodarstvu;

| B. | ker se večina blaga in storitev dobavlja in zagotavlja na notranjem trgu med gospodarskimi subjekti ali med gospodarskimi subjekti in javnimi organi na podlagi odloženih plačil, v sistemu, v katerem dobavitelj odobri stranki rok za plačilo računa v skladu z dogovorom med strankama ter navedbami na računu dobavitelja ali v zadevnih pravnih določbah; |
| --- | --- |

B.

ker se večina blaga in storitev dobavlja in zagotavlja na notranjem trgu med gospodarskimi subjekti ali med gospodarskimi subjekti in javnimi organi na podlagi odloženih plačil, v sistemu, v katerem dobavitelj odobri stranki rok za plačilo računa v skladu z dogovorom med strankama ter navedbami na računu dobavitelja ali v zadevnih pravnih določbah;

| C. | ker so zamude pri plačilih trajna škodljiva praksa in negativno vplivajo na razvoj evropskih podjetij, zlasti malih in srednjih, saj v tem primeru nimajo predvidljivega toka likvidnosti; |
| --- | --- |

C.

ker so zamude pri plačilih trajna škodljiva praksa in negativno vplivajo na razvoj evropskih podjetij, zlasti malih in srednjih, saj v tem primeru nimajo predvidljivega toka likvidnosti;

| D. | ker so mala in srednja podjetja še posebej prizadeta zaradi neplačil, ki negativno vplivajo na njihovo likvidnost, otežujejo njihovo finančno upravljanje ter vplivajo na njihovo konkurenčnost in dobičkonosnost; |
| --- | --- |

D.

ker so mala in srednja podjetja še posebej prizadeta zaradi neplačil, ki negativno vplivajo na njihovo likvidnost, otežujejo njihovo finančno upravljanje ter vplivajo na njihovo konkurenčnost in dobičkonosnost;

| E. | ker imajo velika podjetja na voljo več sredstev kot mala in srednja, saj se lahko zavarujejo pred posledicami zamud pri plačilih, na primer s predplačili, kreditnim preverjanjem, izterjavo dolgov, bančnimi jamstvi ali kreditnim zavarovanjem, in utegnejo tudi lažje izkoristiti nizko obrestno mero, ki trenutno vlada povsod po svetu, ter povečajo svoje naložbe in pogajalsko moč; |
| --- | --- |

E.

ker imajo velika podjetja na voljo več sredstev kot mala in srednja, saj se lahko zavarujejo pred posledicami zamud pri plačilih, na primer s predplačili, kreditnim preverjanjem, izterjavo dolgov, bančnimi jamstvi ali kreditnim zavarovanjem, in utegnejo tudi lažje izkoristiti nizko obrestno mero, ki trenutno vlada povsod po svetu, ter povečajo svoje naložbe in pogajalsko moč;

| F. | ker imajo javni organi v skladu z Direktivo 2011/7/EU (direktiva o zamudah pri plačilih) „posebno odgovornost“ (4), da spodbujajo poslovno okolje, ki podpira pravočasna plačila; |
| --- | --- |

F.

ker imajo javni organi v skladu z Direktivo 2011/7/EU (direktiva o zamudah pri plačilih) „posebno odgovornost“ (4), da spodbujajo poslovno okolje, ki podpira pravočasna plačila;

| G. | ker direktiva o zamudah pri plačilih med drugim določa plačilne roke za transakcije med podjetji (B2B) ter med javnimi organi in podjetji (PA2B), samodejno upravičenost do zamudnih obresti v primeru zamude pri plačilu, najnižje nadomestilo stroškov izterjave (40 EUR) in zakonsko obrestno mesto, ki je najmanj 8 % višja od referenčne obrestne mere Evropske centralne banke; |
| --- | --- |

G.

ker direktiva o zamudah pri plačilih med drugim določa plačilne roke za transakcije med podjetji (B2B) ter med javnimi organi in podjetji (PA2B), samodejno upravičenost do zamudnih obresti v primeru zamude pri plačilu, najnižje nadomestilo stroškov izterjave (40 EUR) in zakonsko obrestno mesto, ki je najmanj 8 % višja od referenčne obrestne mere Evropske centralne banke;

| H. | ker kljub splošnemu skrajšanju povprečnih plačilnih rokov, doseženemu zaradi direktive o zamudah pri plačilih, pri poslovanju med podjetji v EU kar 60 % podjetij še vedno dobi plačilo kasneje, kot je zapisano v pogodbi; |
| --- | --- |

H.

ker kljub splošnemu skrajšanju povprečnih plačilnih rokov, doseženemu zaradi direktive o zamudah pri plačilih, pri poslovanju med podjetji v EU kar 60 % podjetij še vedno dobi plačilo kasneje, kot je zapisano v pogodbi;

| I. | ker je za mala in srednja podjetja od podjetij vseh velikosti najverjetneje, da bodo od večjih podjetij sprejela daljše plačilne roke ali nepravične plačilne pogoje ali bi jim ti utegnili biti vsiljeni zaradi neravnotežja pogajalske moči in strahu, da bi pokvarila poslovne odnose in izgubila prihodnje pogodbe; |
| --- | --- |

I.

ker je za mala in srednja podjetja od podjetij vseh velikosti najverjetneje, da bodo od večjih podjetij sprejela daljše plačilne roke ali nepravične plačilne pogoje ali bi jim ti utegnili biti vsiljeni zaradi neravnotežja pogajalske moči in strahu, da bi pokvarila poslovne odnose in izgubila prihodnje pogodbe;

| J. | ker po podatkih barometra Atradius 95 % malih in srednjih podjetij navaja, da v Evropi prejemajo plačila z zamudo, kar je večji delež kot pri velikih podjetjih, zato je mogoče sklepati, da mala in srednja podjetja plačujejo prej kot velike družbe, vendar pozneje prejmejo plačila; |
| --- | --- |

J.

ker po podatkih barometra Atradius 95 % malih in srednjih podjetij navaja, da v Evropi prejemajo plačila z zamudo, kar je večji delež kot pri velikih podjetjih, zato je mogoče sklepati, da mala in srednja podjetja plačujejo prej kot velike družbe, vendar pozneje prejmejo plačila;

| K. | ker zamude pri plačilih negativno vplivajo na vse gospodarske sektorje, še posebej močno pa so zakoreninjene tam, kjer v verigi ustvarjanja vrednosti prevladujejo mala in srednja podjetja (na primer gradbeništvo, infrastruktura in prevoz, strokovne storitve, manufaktura, sektor živil in pijač, informacijsko-komunikacijska tehnologija in telekomunikacije); |
| --- | --- |

K.

ker zamude pri plačilih negativno vplivajo na vse gospodarske sektorje, še posebej močno pa so zakoreninjene tam, kjer v verigi ustvarjanja vrednosti prevladujejo mala in srednja podjetja (na primer gradbeništvo, infrastruktura in prevoz, strokovne storitve, manufaktura, sektor živil in pijač, informacijsko-komunikacijska tehnologija in telekomunikacije);

| L. | ker so zamude pri plačilih še vedno razlog za vsak četrti stečaj v EU; |
| --- | --- |

L.

ker so zamude pri plačilih še vedno razlog za vsak četrti stečaj v EU;

| M. | ker zamude pri plačilih ustvarjajo dodatne stroške za podjetja, saj morajo vlagati sredstva v preganjanje tistih, ki zamujajo s plačili, ali plačevati obresti za kredit, da lahko nadaljujejo svoje poslovne dejavnosti; |
| --- | --- |

M.

ker zamude pri plačilih ustvarjajo dodatne stroške za podjetja, saj morajo vlagati sredstva v preganjanje tistih, ki zamujajo s plačili, ali plačevati obresti za kredit, da lahko nadaljujejo svoje poslovne dejavnosti;

| N. | ker so zamude pri plačilih oziroma strah pred tem še vedno ena največjih ovir za sodelovanje malih in srednjih podjetij v javnih naročilih; |
| --- | --- |

N.

ker so zamude pri plačilih oziroma strah pred tem še vedno ena največjih ovir za sodelovanje malih in srednjih podjetij v javnih naročilih;

| O. | ker bi lahko za vsak odpravljeni dan zamude pri plačilih prihranili za 158 milijonov EUR finančnih stroškov, s tako pridobljenim prilivom pa bi lahko podprli 6,5 milijona dodatnih delovnih mest v Evropi; |
| --- | --- |

O.

ker bi lahko za vsak odpravljeni dan zamude pri plačilih prihranili za 158 milijonov EUR finančnih stroškov, s tako pridobljenim prilivom pa bi lahko podprli 6,5 milijona dodatnih delovnih mest v Evropi;

| P. | ker je Komisija zaradi neustrezne uporabe direktive o zamudah pri plačilih začela postopek ugotavljanja kršitve zoper štiri države članice (Grčijo, Slovaško, Španijo in Italijo), zadevo Italije pa posredovala Sodišču; |
| --- | --- |

P.

ker je Komisija zaradi neustrezne uporabe direktive o zamudah pri plačilih začela postopek ugotavljanja kršitve zoper štiri države članice (Grčijo, Slovaško, Španijo in Italijo), zadevo Italije pa posredovala Sodišču;

| Q. | ker so nekatere države članice začele izvajati pobude, s katerimi želijo razširiti kulturo pravočasnega plačevanja, na primer s kodeksi pravočasnih plačil, prostovoljnimi sektorskimi zavezami ali večjo sinergijo s pravili javnega naročanja; |
| --- | --- |

Q.

ker so nekatere države članice začele izvajati pobude, s katerimi želijo razširiti kulturo pravočasnega plačevanja, na primer s kodeksi pravočasnih plačil, prostovoljnimi sektorskimi zavezami ali večjo sinergijo s pravili javnega naročanja;

| R. | ker je Komisija v svojem poročilu o izvajanju direktive o zamudah pri plačilih, objavljenem leta 2016, ugotovila, da podjetja sicer poznajo svoje pravice iz direktive, a jih ne izkoristijo, in da se direktiva verjetno ne uporablja učinkovito ravno zaradi neobstoja skupnega sistema za spremljanje povprečnih plačilnih rokov, premajhne jasnosti glede nekaterih bistvenih konceptov direktive in zaradi tržnega neravnovesja med večjimi in manjšimi podjetji; |
| --- | --- |

R.

ker je Komisija v svojem poročilu o izvajanju direktive o zamudah pri plačilih, objavljenem leta 2016, ugotovila, da podjetja sicer poznajo svoje pravice iz direktive, a jih ne izkoristijo, in da se direktiva verjetno ne uporablja učinkovito ravno zaradi neobstoja skupnega sistema za spremljanje povprečnih plačilnih rokov, premajhne jasnosti glede nekaterih bistvenih konceptov direktive in zaradi tržnega neravnovesja med večjimi in manjšimi podjetji;

| S. | ker so zamude pri plačilu večplastna, kompleksna težava, ki je posledica horizontalnih dejavnikov ter se pojavlja v vseh sektorjih in pri vseh vrstah transakcij F(kot so težave s prilivom gotovine, neenaka moč in velikost podjetij, struktura dobavne verige, upravna neučinkovitost, slab dostop do posojil, nevešče upravljanje računov in kreditov), nanj pa vplivajo tudi zunanji dejavniki (na primer gospodarske razmere in poslovna kultura v državi), ni mogoče izpostaviti samo ene rešitve, ki bi odpravila vse težave; |
| --- | --- |

S.

ker so zamude pri plačilu večplastna, kompleksna težava, ki je posledica horizontalnih dejavnikov ter se pojavlja v vseh sektorjih in pri vseh vrstah transakcij F(kot so težave s prilivom gotovine, neenaka moč in velikost podjetij, struktura dobavne verige, upravna neučinkovitost, slab dostop do posojil, nevešče upravljanje računov in kreditov), nanj pa vplivajo tudi zunanji dejavniki (na primer gospodarske razmere in poslovna kultura v državi), ni mogoče izpostaviti samo ene rešitve, ki bi odpravila vse težave;

| T. | ker predlog direktive o nepoštenih trgovinskih praksah v odnosih med podjetji v verigi preskrbe s hrano (COM(2018)0173) vključuje določbe o zamudah pri plačilih za pokvarljivo blago in imenovanju izvršilnega organa s strani držav članic za spremljanje upoštevanja pravil; |
| --- | --- |

T.

ker predlog direktive o nepoštenih trgovinskih praksah v odnosih med podjetji v verigi preskrbe s hrano (COM(2018)0173) vključuje določbe o zamudah pri plačilih za pokvarljivo blago in imenovanju izvršilnega organa s strani držav članic za spremljanje upoštevanja pravil;

| U. | ker je treba problematiko, zaradi katere prihaja do zamud pri plačilih, reševati s kombinacijo pravnih in prostovoljnih ukrepov ter s ciljnim ukrepanjem Komisije, držav članic in poslovnih združenj; ker bi morali v teh kombinacijah zajeti preventivne ukrepe, usmerjene na težave, ki nastanejo pred izvedbo transakcije, pa tudi popravne rešitve, s katerimi bi uredili težave, do katerih pride po izvedeni transakciji; ker bi morali tako pri regulativnem kot prostovoljnem ukrepanju upoštevati posebnosti posameznih gospodarskih sektorjev; |
| --- | --- |

U.

ker je treba problematiko, zaradi katere prihaja do zamud pri plačilih, reševati s kombinacijo pravnih in prostovoljnih ukrepov ter s ciljnim ukrepanjem Komisije, držav članic in poslovnih združenj; ker bi morali v teh kombinacijah zajeti preventivne ukrepe, usmerjene na težave, ki nastanejo pred izvedbo transakcije, pa tudi popravne rešitve, s katerimi bi uredili težave, do katerih pride po izvedeni transakciji; ker bi morali tako pri regulativnem kot prostovoljnem ukrepanju upoštevati posebnosti posameznih gospodarskih sektorjev;

Izboljševanje plačilne discipline v EU s kombinacijo pravnih in prostovoljnih ukrepov

| 1. | meni, da je treba direktivo in nacionalno zakonodajo o zamudah pri plačilih izvrševati bolje, pravočasno in učinkovito, in sicer z upoštevanjem skrajnih rokov za plačilo računov in ukrepi, s katerimi bi izboljšali pravila o plačilnih rokih in odvračali od nepoštenih praks; želi poudariti, da se lahko ti ukrepi razvrstijo po naravi (pravni ali prostovoljni), obsegu (horizontalni ali sektorski) in namenu (preventivni, popravni ali za spremembo poslovne kulture); meni, da so zakonodaja EU o zamudah pri plačilih in nadaljnji ukrepi Komisije v zvezi s kršitvami od sprejetja direktive o zamudah pri plačilih iz leta 2011 povzročili spremembo kulture v javnih upravah v EU, za katero je značilno splošno zmanjšanje števila zamud pri plačilih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | trdi, da pri reševanju problema zamud pri plačilih ni enega pristopa, ki bi bil primeren za vse, saj so v nekaterih sektorjih med podjetji daljši plačilni roki, ki pa morajo v vsakem primeru upoštevati roke, določene v Direktivi 2011/7/EU, lahko v nekaterih primerih izpolnijo potrebe podjetij, ob upoštevanju posebnosti vsakega sektorja; poudarja pa, da si je treba prizadevati za prehod na 30-dnevne roke za plačilo in da lahko roki za plačilo, ki trajajo več kot 60 dni, kot je to dovoljeno v Direktivi 2011/7/EU, omogočijo sklenitev dolgotrajnih sporazumov, ki bi lahko škodovali podjetjem, zlasti malim in srednjim, ob spoštovanju svobode sklepanja pogodb med podjetji na trgu; poudarja, kako pomembno je vedno zagotavljati enake konkurenčne pogoje med podjetji s prevladujočim položajem in malimi gospodarskimi subjekti; |
| --- | --- |

2.

Preventivni ukrepi

| 3. | meni, da bi morale države članice uvesti strožje plačilne pogoje; je seznanjen, da so nekatere države članice omejile standardni plačilni rok na 30 dni, nekaj držav članic pa je uvedlo najdaljši plačilni rok, od katerih strani ne moreta odstopiti; ve tudi, da je na sektorski ravni bolj običajno uvesti najdaljši plačilni rok; meni, da bi bila zakonodaja, ki bi določala strožje plačilne pogoje, do neke mere učinkovita pri skrajševanju plačilnih rokov, in če bi jo izvajali, bi vzpostavila enake konkurenčne pogoje za velika in mala podjetja; v zvezi s tem poudarja, da bi se z enotnejšim in enostavnejšim sklopom pravil lahko prispevalo k pojasnitvi, kaj lahko upniki in dolžniki pričakujejo v primeru zamude pri plačilih, s čimer bi se izboljšala predvidljivost njihovih gospodarskih dejavnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da bi lahko uvedba večje preglednosti v zvezi s plačilnim ravnanjem odvračala od zamud pri plačilih; je prepričan, da je dostop do teh informacij lahko spodbuda za javne subjekte in podjetja, da izboljšajo svoje plačilne prakse in spoštujejo svoje denarne obveznosti; spodbuja države članice, naj razmislijo o različnih možnih oblikah obvezne objave informacij o plačilnem ravnanju, kot so podatkovne zbirke ali registri, tako za zasebni kot za javni sektor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | spodbuja države članice, naj razmislijo o ustanovitvi obveznih sistemov za zagotavljanje informacij o dobrem ravnanju glede plačil (izpostaviti zgled, angl. name and fame) in pri poslovnih odnosih spodbujajo kulturo pravočasnega plačevanja, pri čemer je treba med drugim upoštevati, da je bilo dokazano, da je pravočasno plačevanje pametna poslovna strategija, saj lahko odgovorni plačniki izpogajajo boljše pogoje in se zanesejo na zaupanja vredne dobavitelje; poziva Komisijo, naj izvede študijo o obstoječih nacionalnih sistemih, ki zagotavljajo informacije o dobrem plačilnem ravnanju (izpostaviti zgled) tako podjetij kot javnih organov, ter preuči izvedljivost oblikovanja skupnih meril za te sisteme na ravni EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba podjetnikom, zlasti v malih in srednjih podjetjih, zagotoviti več informacij in izobraževanj o upravljanju kreditov in računov; opozarja, da se z učinkovitim upravljanjem kreditov skrajša povprečen čas izterjave in zato ohrani optimalni denarni tok, s tem pa se zmanjša tveganje neplačila in povečajo možnosti za rast; je prepričan, da bi morala tudi javna uprava prejeti usposabljanje ter da bi tudi izobraževanje malih in srednjih podjetij in podpora zanje pripomogla k temu, da bi ta bolj posegala po sredstvih iz direktive o zamudah pri plačilih; ugotavlja, da mala in srednja podjetja žal pogosto nimajo zmogljivosti, da bi vlagala v usposabljanje, in da trenutno ni programov na ravni EU ali nacionalni ravni, ki bi se osredotočali na usposabljanje podjetij za boljše upravljanje kreditov in računov; meni, da bi bilo treba več sredstev EU usmeriti v finančno izobraževanje malih in srednjih podjetij, zato poziva organe držav članic, naj okrepijo svoja prizadevanja za zagotavljanje nadaljnjega usposabljanja za ta podjetja o upravljanju kreditov; poleg tega meni, da bi morala usposabljanje in podpora vključevati tudi smernice za izterjavo zapadlih plačil pri čezmejnih transakcijah, zato poziva Komisijo, naj še naprej vključuje te smernice in druge koristne informacije, kot so pravice in instrumenti, ki jih imajo na voljo podjetniki v pravnih sporih z dolžniki, informacijski portal „Tvoja Evropa“ in zagotavljanje podpore za podjetja prek evropske podjetniške mreže; |
| --- | --- |

6.

Popravni ukrepi

| 7. | poziva države članice in poslovna združenja, naj premislijo o vzpostavitvi nacionalnih in regionalnih brezplačnih in zaupnih storitev mediacije (mediacija, sprava, arbitraža in razsojanje), ki bodo na voljo vsem podjetjem kot alternativa sodnim postopkom, da bi rešili spore glede plačil in ohranili poslovne odnose, ter naj podjetja ozavestijo o njihovih pravicah in pravnih sredstvih glede zamud pri plačilih; poudarja, da bi bile take storitve mediacije uporabne zlasti za mala in srednja podjetja, ki pogosto nimajo ustreznih finančnih sredstev, da bi sodelovala v sodnih sporih, in posledično ne uveljavljajo svojih pravic; poleg tega poziva države članice, naj ustrezno upoštevajo možnost, da se javno financirajo neodvisni varuhi človekovih pravic, ki bi bili odgovorni za preiskovanje sporov zaradi zamud pri plačilih in neplačevanju, pomoč malim podjetjem pri reševanju sporov zaradi zamud pri plačilih in neplačevanju ter svetovanje glede ukrepov v primeru zaostalih plačil in priporočanje rešitev, zlasti za mala in srednja podjetja; poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo dejanski dostop do sodstva v zadevah, povezanih z izterjavo dolgov in čezmejnimi transakcijami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice, naj uveljavijo svojo nacionalno zakonodajo ter spodbujajo in zaostrijo kontrole, na primer pri velikih podjetjih, in uporabo upravnih sankcij, ki bi bile učinkovite, sorazmerne in odvračilne, s čimer bi prispevale k boljšim plačilnim praksam; meni, da bi lahko neposredno posredovanje javnih organov, ki tudi izvršujejo upravne sankcije, pomagalo odpraviti negotovost in upnike razbremenilo odgovornosti, da ukrepajo proti dolžnikom, saj bi organi neposredno izvajali zakonodajo in sprejeli diskrecijske ukrepe proti podjetjem s slabimi plačilnimi praksami; meni, da bi resnost upravnih sankcij in njihovo združevanje lahko odvračalo podjetja od zamud pri plačilih, ter poudarja, da bi ta režim lahko uvajali postopoma glede na raven skladnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da kljub temu, da je bila direktiva o zamudah pri plačilih sprejeta februarja 2011, in kljub novim mehanizmom za varstvo podjetnikov, ki so jih nedavno vzpostavile nekatere države članice, gre vsako leto v stečaj na tisoče malih in srednjih podjetij in zagonskih podjetij v Evropi, medtem ko čakajo na plačilo računov, med katerimi so tudi računi, izdani nacionalnim javnim organom; poziva Komisijo in države članice, naj določijo obvezna ustrezna nadomestila ali druge podporne ukrepe, kot so jamstveni skladi za mala in srednja podjetja ter odkupi terjatev za podjetja, ki jim denar dolgujejo javni organi, da ne bi bila zaradi tega prisiljena iti v stečaj; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da bi bilo treba dolgove podjetij iz naslova davkov, dajatev in socialnih prispevkov pobotati z zneski, ki jih dolgujejo javni organi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice, naj za MSP vzpostavijo jamstvene sklade, ki bodo jamčili za bančne dolgove MSP, ki jim javni organi dolgujejo denar; |
| --- | --- |

11.

| 12. | z veliko zaskrbljenostjo opozarja na razmere v nekaterih državah članicah, kjer javni organi močno zamujajo pri plačilih za blago in/ali storitve, ki jim jih zagotavljajo podjetja (pri čemer je eden od najbolj prizadetih sektorjev zdravstveni), vključno s klavzulami o prepovedi odstopa v pogodbah o dobavi, ter (z zakoni) preprečujejo dobaviteljem, da bi zahtevali poplačilo terjatev na sodiščih, zaradi česar so ta podjetja v hudih finančnih težavah ali celo pred stečajem; meni, da bi morale države članice za podporo podjetjem, katerih finančno upravljanje je oteženo zaradi zamud pri plačilih javnih organov, uvesti hitrejše in učinkovitejše postopke za vračilo DDV in izterjavo dolgov, zlasti za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da kodeksi in listine pravočasnega plačevanja ter ukrepi v zvezi s socialno odgovornostjo (CSR) skupaj z notranjimi revizijami in notranjimi merili za izvajanje lahko prispevajo k ustvarjanju kulture odgovornega plačevanja ter zagotavljanju poštenih odnosov in zaupanja med podjetji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ohranja nekatere pojme iz direktive, kot je „skrajno nepošteno“ v zvezi s plačilnimi pogoji v pogodbah in trgovinskih praksah, pojasniti bi bilo treba tudi, kdaj se začne in konča pogodbeni plačilni rok, prek smernic, ki jih izda Komisija; je seznanjen tudi z novo sodno prakso Sodišča Evropske unije v zvezi z razlago nekaterih pojmov iz direktive (tj. „podjetje“, „komercialna transakcija“ in „skrajno nepošteno“ v zadevah C-256/15 in C-555/14); |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da je pomembno preprečiti, da bi javni sektor odstopal od pravil o plačilnih rokih, določenih v direktivi; zato v skladu z nedavno sodno prakso Sodišča Evropske unije (zadeva C-555/14) poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da bodo javni organi pravočasno plačevali svojim dobaviteljem in da bodo upnikom samodejno izplačane obresti po zakoniti obrestni meri za zamude pri plačilih in nadomestila, kadar plačila zamujajo, brez potrebe po uvedbi postopkov zaradi zapadlih plačil, ter poziva Komisijo, naj predlaga samodejni izračun obresti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je hitro plačevanje izrednega pomena za preživetje in rast podjetij, zlasti malih in srednjih; ugotavlja, da so finančne tehnologije in digitalne tehnologije korenito spremenile plačilna sredstva in hitrost plačevanja; zato pričakuje močno povečanje elektronskega izdajanja računov in postopno nadomestitev tradicionalnih načinov plačila z inovativnimi (npr. financiranje dobavne verige, odkup terjatev itd.), tako da bo lahko upnik poplačan v realnem času takoj po izdaji računa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | z velikim zanimanjem opaža, da so nekatere države članice vzpostavile postopke za primer zamud javnih organov pri plačilih, pri čemer lahko centralna država izda opozorilo lokalnemu organu, če slednji ni pravočasno plačal svojim dobaviteljem, če pa z zamudami pri plačilih vztraja, lahko dobaviteljem neposredno plača za dobavljeno blago ali storitve, pri čemer začasno zadrži dodelitev sredstev v proračun lokalnega organa zamudnika; meni, da je tak sistem, ki združuje zanesljivo spremljanje plačilne discipline javnih organov in učinkovit načrt stopnjevanja sankcij, o katerem so organi dodobra obveščeni, še preden se začne uporabljati, kot kaže obrodil sadove, kar bi bilo vredno dodatno preučiti in to posredovati državam članicam kot primer dobre prakse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je zaskrbljen zaradi ugotovitev iz poročila Komisije, v katerih je navedeno, da je glavni razlog za propad upniških podjetij, ki ne uveljavljajo svojih pravic iz direktive o zamudah pri plačilih, strah pred poslabšanjem poslovnih odnosov; meni, da bi bilo treba v zvezi s tem sprejeti ukrepe, da bi mala in srednja podjetja lažje uveljavljala pravice iz direktive o zamudah pri plačilih; v zvezi s tem poziva k nadaljnji proučitvi možnosti iz člena 7(5) direktive o zamudah pri plačilih, da bi organizacije, ki uradno zastopajo podjetja, vložile tožbo na sodiščih držav članic na podlagi skrajno nepoštenih pogodbenih pogojev ali praks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja nekatere panožne pobude držav članic, v okviru katerih so se sodelujoče korporacije zavezale, da bodo sprejele konkretne ukrepe za zagotovitev hitrejšega plačevanja manjših dobaviteljev za proizvode ali storitve, ki jih dobavljajo; je seznanjen s tem, da bi z izpostavljanjem zglednih podjetij lahko dosegli želene rezultate prek samoregulacije na panožni ravni in zagotovili znatno podporo za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja pomen javnih naročil kot sredstva za izboljšanje delovanja enotnega trga; poziva k razmisleku o boljših sinergijah med direktivo o zamudah pri plačilih in pravili o javnem naročanju, še zlasti o možnosti, da javni organi naročniki ukrepajo, da omogočijo izključitev neskladnih izvajalcev iz prihodnjih javnih naročil, če glavni izvajalec ne plačuje svojim podizvajalcem pravočasno, ko bi to moral storiti (direktiva o javnih naročilih) (5), o širši uporabi možnosti iz člena 71(3) direktive o javnih naročilih, ki omogoča neposredno plačilo podizvajalcem pod nekaterimi pogoji, ter o možnosti, da bi plačilne prakse v odnosu do podizvajalcev določili za eno od meril za oceno finančne sposobnosti potencialnih izvajalcev v javnih razpisih; poziva države članice, naj zagotovijo preglednost in sledljivost plačil, ki jih javni organi izvedejo izvajalcem in podizvajalcem, ter plačil, ki jih izvajalec izvede podizvajalcem ali dobaviteljem; |
| --- | --- |

20.

Sklepi in priporočila

| 21. | poziva države članice, naj v celoti prevzamejo odgovornost za izvajanje plačil s strani javne uprave in izboljšajo svojo zakonodajo, da bodo zagotovile ustrezno in celovito izvajanje direktive o zamudah pri plačilih, tudi z odpravo nacionalnih zakonov, ureditev ali pogodbenih praks javnega sektorja, ki so v nasprotju s cilji direktive, kot so prepovedi izvršb in odstopa terjatev javnega sektorja; hkrati ponavlja, da bi morala Komisija storiti vse, kar je v njeni moči, da bi zagotovila popolno in ustrezno izvajanje obstoječih obveznosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice in Komisijo, naj pospešijo „odločen premik h kulturi takojšnjega plačevanja“ (6) s sprejetjem najustreznejših ukrepov, objavo smernic o najboljši praksi in, po potrebi ter če je ustrezno, tudi zakonodajnimi pobudami, pri čemer naj upoštevajo zgoraj navedene predloge, zato da bi vzpostavile zanesljivo poslovno okolje za podjetja in kulturo pravočasnega plačevanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice, naj povečajo učinkovitost plačilnih postopkov, pri tem pa zlasti poudarja, da se postopki preverjanja računov ali skladnosti blaga in storitev s pogodbenimi specifikacijami ne bi smeli uporabljati za umetno podaljševanje plačilnih rokov do te mere, da presegajo omejitve, določene v Direktivi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja države članice in Komisijo, da je takojšnje plačevanje daleč najpomembnejši pogoj za uspešno poslovno okolje, zato bi ga bilo treba vključiti v vse politične in zakonodajne pobude, ki vplivajo na podjetja (npr. družbena odgovornost podjetij, zagonska podjetja in razmerja med platformami in podjetji); |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice in Komisijo, naj povečajo ozaveščenost podjetij o pravnih sredstvih zoper zamudo pri plačilu, za kar naj uporabijo strokovne publikacije, promocijske kampanje ali druge instrumente; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj olajša in spodbuja dostop do ustreznih možnosti financiranja za evropske podjetnike; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  UL L 48, 23.2.2011, str. 1.

(2)  UL C 76, 28.2.2018, str. 112.

(3)  UL C 204, 13.6.2018, str. 153.

(4)  Uvodna izjava 6 Direktive 2011/7/EU.

(5)  Člen 57(4)(g) Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES.

(6)  Uvodna izjava 12 Direktive 2011/7/EU.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/137 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/137

---

P8_TA(2019)0043

Letno poročilo o finančnih dejavnostih Evropske investicijske banke

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o letnem poročilu o finančnih dejavnostih Evropske investicijske banke (2018/2161(INI))

(2020/C 411/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske investicijske banke (EIB) o dejavnostih za leto 2017 z naslovom „Učinek v prihodnosti“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske investicijske banke (EIB) o dejavnostih za leto 2017 z naslovom „Učinek v prihodnosti“,

| — | ob upoštevanju finančnega poročila za leto 2017 in statističnega poročila EIB za leto 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju finančnega poročila za leto 2017 in statističnega poročila EIB za leto 2017,

| — | ob upoštevanju poročila EIB iz leta 2018 z naslovom „Operacije EIB znotraj Evropske unije v letu 2017: rezultati in učinek“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EIB iz leta 2018 z naslovom „Operacije EIB znotraj Evropske unije v letu 2017: rezultati in učinek“,

| — | ob upoštevanju poročila EIB iz leta 2018 z naslovom „EIB zunaj Evropske unije – 2017: financiranje z globalnim učinkom“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EIB iz leta 2018 z naslovom „EIB zunaj Evropske unije – 2017: financiranje z globalnim učinkom“,

| — | ob upoštevanju poročila skupine EIB o vzdržnosti za leto 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine EIB o vzdržnosti za leto 2017,

| — | ob upoštevanju členov 15, 126, 175, 177, 208, 209, 271, 308 in 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in priloženega Protokola št. 5 o statutu EIB, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 15, 126, 175, 177, 208, 209, 271, 308 in 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in priloženega Protokola št. 5 o statutu EIB,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo“ (COM(2014)0903),

| — | ob upoštevanju dokumenta o politiki EIB do pomanjkljivo reguliranih, nepreglednih in nekooperativnih jurisdikcij (EIB Policy towards weakly regulated, non-transparent and uncooperative jurisdictions), objavljenega 15. decembra 2010 in dodatka k temu dokumentu, objavljenega 8. aprila 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta o politiki EIB do pomanjkljivo reguliranih, nepreglednih in nekooperativnih jurisdikcij (EIB Policy towards weakly regulated, non-transparent and uncooperative jurisdictions), objavljenega 15. decembra 2010 in dodatka k temu dokumentu, objavljenega 8. aprila 2014,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za mednarodno trgovino (A8-0415/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za mednarodno trgovino (A8-0415/2018),

| A. | ker je glavni namen EIB zagotavljati dolgoročno financiranje in strokovno znanje za projekte ter spodbujati dodatne naložbe, da bi prispevala k doseganju ciljev EU; |
| --- | --- |

A.

ker je glavni namen EIB zagotavljati dolgoročno financiranje in strokovno znanje za projekte ter spodbujati dodatne naložbe, da bi prispevala k doseganju ciljev EU;

| B. | ker je EIB edina banka, ki je v lasti držav članic EU in zastopa njihove interese; |
| --- | --- |

B.

ker je EIB edina banka, ki je v lasti držav članic EU in zastopa njihove interese;

| C. | ker EIB velja za finančno vejo EU ter glavno institucijo za izvajanje javnih in zasebnih naložb po vsej EU, pri čemer se več kot 90 % njenih posojil izvede v Uniji; |
| --- | --- |

C.

ker EIB velja za finančno vejo EU ter glavno institucijo za izvajanje javnih in zasebnih naložb po vsej EU, pri čemer se več kot 90 % njenih posojil izvede v Uniji;

| D. | ker EIB financira svoje posojilne dejavnosti predvsem z izdajo obveznic na mednarodnih kapitalskih trgih; |
| --- | --- |

D.

ker EIB financira svoje posojilne dejavnosti predvsem z izdajo obveznic na mednarodnih kapitalskih trgih;

| E. | ker letni program financiranja EIB znaša približno 60 milijard EUR; |
| --- | --- |

E.

ker letni program financiranja EIB znaša približno 60 milijard EUR;

| F. | ker je bilo v letih 2017 in 2016 33 % oziroma 37 % obveznic EIB izdanih v ameriških dolarjih; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo v letih 2017 in 2016 33 % oziroma 37 % obveznic EIB izdanih v ameriških dolarjih;

| G. | ker imajo obveznice EIB najvišjo kreditno kakovost, EIB pa so glavne tri bonitetne agencije dodelile oceno AAA, med drugim ker je v lasti držav članic in zaradi njenega konzervativnega upravljanja tveganj, ki ji zagotavlja stabilno knjigo posojil s samo 0,3-odstotnim deležem slabih posojil; |
| --- | --- |

G.

ker imajo obveznice EIB najvišjo kreditno kakovost, EIB pa so glavne tri bonitetne agencije dodelile oceno AAA, med drugim ker je v lasti držav članic in zaradi njenega konzervativnega upravljanja tveganj, ki ji zagotavlja stabilno knjigo posojil s samo 0,3-odstotnim deležem slabih posojil;

| H. | ker bi finančni instrumenti in proračunska jamstva lahko povečali vpliv proračuna EU; |
| --- | --- |

H.

ker bi finančni instrumenti in proračunska jamstva lahko povečali vpliv proračuna EU;

| I. | ker je EIB najustreznejša partnerica EU pri izvajanju finančnih instrumentov v tesnem sodelovanju z nacionalnimi, regionalnimi ali večstranskimi finančnimi institucijami; |
| --- | --- |

I.

ker je EIB najustreznejša partnerica EU pri izvajanju finančnih instrumentov v tesnem sodelovanju z nacionalnimi, regionalnimi ali večstranskimi finančnimi institucijami;

| J. | ker ima EIB zaradi svojih dejavnosti zunanjega posojanja pomembno vlogo tudi zunaj EU kot največja večstranska posojilojemalka in posojilodajalka na svetu; |
| --- | --- |

J.

ker ima EIB zaradi svojih dejavnosti zunanjega posojanja pomembno vlogo tudi zunaj EU kot največja večstranska posojilojemalka in posojilodajalka na svetu;

| K. | ker EIB še naprej krepi evropsko povezovanje, njena vloga pa se je izkazala za še pomembnejšo od začetka finančne krize leta 2008; |
| --- | --- |

K.

ker EIB še naprej krepi evropsko povezovanje, njena vloga pa se je izkazala za še pomembnejšo od začetka finančne krize leta 2008;

| L. | ker se prednostne naloge EIB iz poslovnega načrta za obdobje 2017–2019 osredotočajo na cilje strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast na področjih energije, prometa in mobilnosti, zdravja, razvoja infrastrukture na podeželju in podpore za kmetijske dejavnosti, malih in srednjih podjetij (MSP) in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, okolja ter inovacij; |
| --- | --- |

L.

ker se prednostne naloge EIB iz poslovnega načrta za obdobje 2017–2019 osredotočajo na cilje strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast na področjih energije, prometa in mobilnosti, zdravja, razvoja infrastrukture na podeželju in podpore za kmetijske dejavnosti, malih in srednjih podjetij (MSP) in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, okolja ter inovacij;

| M. | ker bi morala skupina EIB kot temeljno prednost svojega poslovnega modela ohranjati visoko bonitetno oceno ter visokokakovosten, trden portfelj premoženja, ki zajema pametne naložbene projekte v okviru Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) in vseh finančnih instrumentov, s katerimi posluje; |
| --- | --- |

M.

ker bi morala skupina EIB kot temeljno prednost svojega poslovnega modela ohranjati visoko bonitetno oceno ter visokokakovosten, trden portfelj premoženja, ki zajema pametne naložbene projekte v okviru Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) in vseh finančnih instrumentov, s katerimi posluje;

Dosežki EIB v zadnjih 60 letih

| 1. | čestita EIB za 60 let uspešnega delovanja, med katerim je kot največja večstranska posojilojemalka in posojilodajalka na svetu vložila 1,1 bilijona EUR in financirala 11 800 projektov v 160 državah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja, da bodo posojila skupine EIB v EU, odobrena v obdobju 2015–2016, omogočila naložbe v višini 544 milijard EUR, z njimi se bo BDP povišal za 2,3 % in bodo do leta 2020 ustvarila 2,25 milijona delovnih mest; poziva EIB, naj še okrepi svoje dejavnosti in tako prispeva k dolgoročni in trajnostni rasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja priložnosti, ki jih ima EIB za oblikovanje trgov v skladu s cilji politike EU; priznava, da je EIB zmožna vlagati proticiklično za boj proti nerazvitosti in recesiji, ki sta posledica finančne krize ter težav pri dostopu do financiranja za MSP in inovativne projekte; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja pomembno vlogo EIB kot banke EU, ki je edina mednarodna finančna institucija, ki je v celoti v lasti držav članic EU in katere delovanje v celoti temelji na politikah in standardih EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva EIB, naj okrepi svoje svetovalne dejavnosti in skupaj s Komisijo, državami članicami ter nacionalnimi uradnimi spodbujevalnimi finančnimi institucijami obravnava sistemske pomanjkljivosti, zaradi katerih nekatere regije in države ne morejo v celoti izkoriščati dejavnosti financiranja EIB; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bo imelo 700 000 MSP koristi od boljšega dostopa do financiranja, ter ugotavlja, da oddelek EIB za ekonomijo in Skupno raziskovalno središče Komisije ocenjujeta, da je bilo z operacijami EFSI že podprtih več kot 750 000 delovnih mest, ta številka pa naj bi do leta 2020 narasla na 1,4 milijona, ter da je Junckerjev načrt že omogočil povišanje BDP EU za 0,6 % in naj bi do leta 2020 BDP EU povišal za 1,3 %; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja začetek izvajanja pobude EIB za ekonomsko odpornost, namenjene pomoči državam Zahodnega Balkana in južnega sosedstva EU pri obravnavi izzivov, ki jih prinašajo nedovoljene migracije in prisilne razselitve; poziva k večjemu financiranju te pobude in krepitvi udeležbe EIB v teh regijah, da se podprejo humanitarno delovanje, ustvarjanje delovnih mest, gospodarska rast in izboljšanje infrastrukture; v zvezi s tem pozdravlja odobritev prvih projektov evropskega načrta za zunanje naložbe v Afriki in se veseli okrepljene vloge EIB; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izpostavlja dejstvo, da je bil samo v letu 2017 odobren rekorden 901 projekt, med njimi pa je bilo več kot 78 milijard EUR namenjenih inovacijam, okolju, infrastrukturi ter MSP; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja dejavnosti, s katerimi EIB podpira ekonomsko in socialno kohezijo ter s katerimi je regijam v zadnjih 10 letih zagotovila več kot 200 milijard EUR finančnih sredstev; |
| --- | --- |

9.

Splošne opombe

| 10. | pozdravlja ukrepe, ki jih je sprejela EIB za boljše merjenje učinka svojih naložb, ne zgolj z zagotavljanjem podatkov o količini zagotovljenega financiranja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja na dejstvo, da se je EIB odzvala na krizo tako, da je znatno razširila svoje dejavnosti; meni, da je odigrala pozitivno vlogo pri zmanjševanju primanjkljaja v naložbah; poziva EIB, naj bo posebej pozorna na nevarnost izrivanja zasebnih naložb zdaj, ko se gospodarski pogoji normalizirajo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da so bile dejavnosti EIB ključne pri omogočanju okrevanja po krizi in izravnavanju ravni naložb, ki so še vedno neenake med državami članicami in regijami, pa tudi sektorji; poziva EIB, naj dodatno vlaga v države članice in tako prispeva k njihovemu gospodarskemu okrevanju; poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti financiranju sektorjev inovacij in infrastrukture, kjer je primanjkljaj v naložbah posebej velik; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da je skoraj tretjina financiranja EIB v dolarjih, zaradi česar je banka ranljiva za sankcije ZDA; poziva EIB, naj začne postopno zmanjševati svoje financiranje v dolarjih; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da Evropsko računsko sodišče izvaja letne revizije EIB; je seznanjen z razpravo o možnosti uvedbe nadzora njenega dajanja posojil, ki bi ga izvajala ECB; opozarja, da bi to lahko pomembno vplivalo na naravo, delovanje in upravljanje EIB; |
| --- | --- |

14.

Inovacije ter znanja in spretnosti

| 15. | priznava, da EIB daje prednost inovacijam ter znanjem in spretnostim, da bi spodbudila rast in zagotovila dolgoročno konkurenčnost Evrope, pri čemer posojila v letu 2017 znašajo 13,9 milijarde EUR, med drugim za 7,4 milijona visokohitrostnih digitalnih povezav in namestitev 36,8 milijona pametnih števcev; |
| --- | --- |

15.

Okolje in trajnost

| 16. | pozdravlja dejstvo, da je EIB v letu 2017 namenila posojila v višini 16,6 milijarde EUR za projekte v podporo svojim ciljem okoljske politike, s čimer je financirala projekte na področjih varstva okolja, energije iz obnovljivih virov, energijske učinkovitosti, biotske raznovrstnosti, čistega zraka, čiste vode, upravljanja voda in ravnanja z odpadki ter trajnostnega prometa, in da je več kot 25 % vseh posojil na vseh področjih svoje javne politike namenila posojilom, povezanim s podnebjem, s čimer je presegla svojo začetno zavezo za 3,2 %; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da bi morale institucije EU služiti kot zgled na področju trajnostnih financ; priznava status EIB kot največje izdajateljice zelenih obveznic na svetu ter da njene obveznice podnebne ozaveščenosti vlagateljem ponujajo pregledno povezavo s projekti na področjih energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti, za katere so namenjeni prihodki iz izdaje zelenih obveznic EIB na podlagi sistema poročanja EIB o podnebnih koristih projektov, vključno s kazalniki učinka, kot so preprečene emisije toplogrednih plinov, absolutne ravni emisij, prihranjena poraba energije ter dodatne nameščene zmogljivosti za proizvodnjo električne energije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | v zvezi s tem pozdravlja prvo izdajo obveznice ozaveščenosti o trajnosti EIB, ki bo vredna 500 milijonov EUR in namenjena projektom z velikim učinkom v podporo ciljev trajnostnega razvoja OZN, obenem pa bo s strogo preglednostjo in tržnimi standardi zagotovila zaupanje socialno odgovornih vlagateljev; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja, da je EIB dosegla svoj cilj, da bo 25 % njenega financiranja na področju podnebja; nasprotno pa ima pomisleke glede tega, da Komisija tu ni dosegla zastavljenega 20-odstotnega cilja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja oblikovanje pobude za pametno financiranje za pametne zgradbe, s katero naj bi postali projekti za naložbe v energijsko učinkovitost stanovanjskih stavb privlačnejši za zasebne vlagatelje, saj naj bi se kot jamstvo pametno uporabila nepovratna sredstva EU; odobrava, da je EIB nedavno začela vlagati v socialna stanovanja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | priporoča EIB, naj sprejme energetsko strategijo, ki bo povsem v skladu s cilji Pariškega sporazuma, ob upoštevanju dokazov iz raziskav in priporočil iz poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah o učinku globalnega segrevanja za 1,5 oC nad predindustrijsko ravnijo in povezanih globalnih usmeritev glede emisij toplogrednih plinov v okviru okrepitve globalnega odziva na podnebne spremembe, trajnostnega razvoja in prizadevanj za odpravo revščine; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EIB, naj ohrani posojila za podporo ciljev evropske energetske politike; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EIB, naj dodatno spodbuja projekte, povezane s podnebnimi spremembami in varstvom okolja, saj je EU ena od podpisnic Pariškega sporazuma, in opominja na zavezo EU, da bo do leta 2030 zmanjšala svoje emisije za vsaj 40 %; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da mora EIB financirati razvoj zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov energije in izboljšanje energetske učinkovitosti v sektorjih, kot sta industrija in promet; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva EIB, naj sodeluje z manjšimi udeleženci na trgu in zadrugami v skupnostih, da bi povezali projekte manjšega obsega na področju obnovljivih virov energije in tako omogočili, da bi bili primerni za financiranje EIB; |
| --- | --- |

25.

Infrastruktura

| 26. | izpostavlja podporo EIB za varno in učinkovito infrastrukturo za oskrbo z energijo, promet in mestna območja, ki jo je izkazala, ko je v letu 2017 odobrila posojila v višini 18 milijard EUR v podporo svojemu cilju infrastrukturne politike in zagotovila posojila za mesta v višini več kot 22 milijard EUR; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva EIB, naj ohrani posojila za podporo ciljev evropske energetske politike; |
| --- | --- |

27.

MSP in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo

| 28. | pozdravlja odločno podporo skupine EIB za MSP in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo s skupnimi naložbami v višini 29,6 milijarde EUR, kar je imelo pozitiven učinek za 287 000 podjetij, ki zaposlujejo 3,9 milijona ljudi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja, da glede na podatke EIB velika podjetja v primerjavi z MSP dvakrat bolj verjetno nastopajo kot inovatorji, inovativna mlada podjetja pa so 50 % bolj verjetno kreditno omejena kot druga podjetja; poziva EIB, naj podpre manjša podjetja z manjšimi posojili, da bi imela večji vpliv na širši presek evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da bi zaradi ključnega pomena MSP strategija EIB za ta podjetja morala vključevati okrepitev upravne in svetovalne zmogljivosti banke za zagotavljanje informacij in tehnične podpore MSP pri njihovem razvoju in potegovanju za finančna sredstva; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja deset standardov, navedenih v okoljskem in socialnem priročniku EIB, ki so predpogoj za sodelovanje pri dajanju posojil EIB, tudi na področjih preprečevanja in zmanjšanja onesnaževanja, biotske raznovrstnosti in ekosistemov, podnebnih standardov, kulturne dediščine, neprostovoljne preselitve, pravic in interesov ranljivih skupin, delovnih standardov, zdravja pri delu in javnega zdravja, varnosti in zaščite ter sodelovanja deležnikov; |
| --- | --- |

31.

Odgovornost, preglednost in komuniciranje

| 32. | poziva EIB in njene deležnike, naj razmislijo o potrebnih reformah za zagotovitev demokratizacije njenega upravljanja, večje preglednosti in trajnosti njenih operacij; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva EIB, naj okrepi svoja prizadevanja v zvezi z obveščanjem; meni, da je sodelovanje z državljani EU ključnega pomena, da bi EIB bolje pojasnila cilje svojih politik; meni, da bi bilo v zvezi s tem treba razmisliti o okrepitvi zmogljivosti financiranja EIB kot način, kako med drugim bolj konkretno ponazoriti prispevek EU k vsakodnevnemu življenju njenih državljanov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se splošni upravni stroški še naprej povečujejo, predvsem zaradi povišanja stroškov za zaposlene; opozarja na nevarnost, ki bi jo pomenilo nadaljnje povečevanje razmerja med stroški in prihodki za kapitalsko osnovo EIB; poziva EIB, naj ohrani stroškovno disciplino, preudarno in učinkovito upravno strukturo ter prepreči oblikovanje upravne strukture z velikim številom uslužbencev na vodilnih položajih; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je seznanjen z izboljšano preglednostjo EIB, doseženo na primer z objavo zapisnika upravnega odbora in preglednice kazalnikov za projekte, podprte z jamstvom EFSI, ter utemeljitve odločitve naložbenega odbora v skladu z revidirano uredbo o EFSI; razume, da banka ne more razkriti poslovno občutljivih informacij; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opozarja, da politika preglednosti skupine EIB temelji na domnevi razkritja ter da lahko vsakdo dostopa do dokumentov in informacij EIB; poziva EIB, naj še poveča preglednost, na primer z objavljanjem podrobnih zapisnikov in omogočitvijo dostopa do informacij Evropskemu parlamentu in drugim institucijam, pa tudi javnosti, zlasti v zvezi s sistemom oddaje naročil izvajalcem in podizvajalcem, rezultati notranjih preiskav ter izbiranja, spremljanja in ocenjevanja dejavnosti in programov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da je ustrezen nadzor eden izmed ključnih izzivov, s katerimi se sooča EIB; meni, da je glede na vlogo in institucionalno ureditev banke potrebna nadzorna struktura; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je seznanjen s pregledom politike in postopkov pritožbenega mehanizma EIB; ponavlja svoje stališče o pritožbenem mehanizmu EIB, kot ga je navedel v Resoluciji z dne 3. maja 2018 o letnem poročilu o nadzoru finančnih dejavnosti EIB za leto 2016 (1); poziva EIB, naj zagotovi neodvisnost in učinkovitost službe za mehanizem pritožb ter sprejme dodatne ukrepe, s katerimi bi zmanjšala birokracijo, povečala zmogljivost za makroekonomsko analizo in izboljšala zastopanost spolov na vodilnih položajih; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja, da je treba načrte za merjenje rezultatov pri naložbenih projektih, za katere je dano jamstvo EU, zdaj na zahtevo posredovati tudi Parlamentu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da bi morala EIB za druge finančne posrednike, ki jih uporablja (zlasti poslovne banke, pa tudi mikrofinančne ustanove in zadruge), zahtevati visoke ravni preglednosti, da bi zagotovila, da za posredniška posojila veljajo enake zahteve glede preglednosti kot za druge vrste posojil; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja pobudo EIB za ekonomsko odpornost kot del skupnega odziva EU na migracijsko in begunsko krizo s poudarkom na spoprijemanju s temeljnimi vzroki migracij; vztraja pri tesnem usklajevanju in dopolnjevanju z načrtom EU za zunanje naložbe; ugotavlja, da se za zdaj pričakuje, da bo 26 projektov v okviru pobude za ekonomsko odpornost in naložbe v višini 2,8 milijarde EUR koristilo več kot 1 500 manjšim podjetjem in podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo ter pomagalo ohraniti več kot 100 000 delovnih mest; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva EIB, naj na podlagi pridobljenih izkušenj z EFSI sprejme vse potrebne ukrepe, da bi v kar največji meri izboljšala rezultate prihodnjega programa InvestEU, pri čemer naj posebno pozornost posveti regionalnim in socialnim neenakostim ter državam članicam, ki jih je najbolj prizadela gospodarska kriza; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja povečanje financiranja v okviru pobude za ekonomsko odpornost za južno sosedstvo in Zahodni Balkan v višini 6 milijard EUR v petletnem obdobju od oktobra 2016 poleg že predvidenih 7,5 milijarde EUR ter poudarek na trajnostni in osnovni infrastrukturi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja pomen vzpostavljanja ekonomske odpornosti v državah gostiteljicah in tranzitnih državah s podpiranjem ustvarjanja delovnih mest in izgradnje infrastrukture, ki jo potrebuje lokalno prebivalstvo, pa tudi razseljeno prebivalstvo; pozdravlja dejstvo, da lahko begunske skupnosti izkoristijo tudi možnosti za razvoj samozadostnosti in dostojno življenje; izpostavlja, da naj bi naložbe v ekonomsko odpornost prispevale k izboljšanju pripravljenosti regij na prihodnje zunanje pretrese ter k okrepljeni stabilnosti v občutljivih državah; |
| --- | --- |

44.

| 45. | je seznanjen s tretjo obletnico Evropskega sklada za strateške naložbe, priznava njegove dosežke in pozdravlja naložbe v višini 335 milijard EUR, mobilizirane po vsej Uniji, odkar sta sozakonodajalca odobrila uredbo o EFSI (Uredba (EU) št. 2015/1017) (2), v okviru katere je bilo v 28 državah članicah odobrenih 898 operacij, od tega dve tretjini iz zasebnih virov, kar je preseglo prvotni cilj 315 milijard EUR, ki je bil določen leta 2015; opozarja na odločitev Evropskega sveta in Evropskega parlamenta, da podaljšata trajanje in zmogljivost tega sklada na 500 milijard EUR do konca leta 2020; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da je treba pospešiti vzpostavljanje unije kapitalskih trgov, ki bo EIB omogočilo, da se resnično osredotoči na zapolnitev vrzeli, kadar pride do tržnih pomanjkljivosti, ali financiranje projektov z visokim tveganjem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ponovno priznava potrebo po zagotovitvi stalne podpore v povpraševanje usmerjenim mehanizmom, kot je EFSI, ki podpirajo dolgoročne naložbe v realno gospodarstvo, pritegujejo zasebne naložbe in ustvarjajo znaten makroekonomski učinek ter delovna mesta v sektorjih, ki so pomembni za prihodnost Unije, tudi po sedanjem večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

47.

| 48. | spodbuja pravočasno vzpostavitev nadaljnje pobude za obdobje po letu 2020, da se zagotovi zahtevana kontinuiteta, ki bi morala vključevati izkušnje, pridobljene z EFSI, in ohraniti ključne dejavnike uspeha; |
| --- | --- |

48.

| 49. | meni, da je bila skupina EIB ključna pri uspehu EFSI kot edina sogovornica za upravičence in posrednike ter izključna izvajalska partnerica; meni, da je za preprečitev podvajanja EIB očitna partnerica za EU v vseh prihodnjih programih InvestEU za izvedbo bančnih nalog (blagajna, upravljanje premoženja, obvladovanje tveganj) v zvezi z izvajanjem finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva k okrepljenemu sodelovanju skupine EIB z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in institucijami ter poziva EIB, naj še naprej krepi svoje delo z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in institucijami, da bi zagotovili ozaveščenost ter nadalje razvijali dejavnosti svetovanja in tehnično pomoč v podporo dolgoročnemu geografskemu ravnotežju; je seznanjen z bogatimi izkušnjami z obstoječimi projekti sklada EFSI; podpira in spodbuja nadaljnjo izmenjavo primerov najboljše prakse med EIB in državami članicami, da bi zagotovili še večjo gospodarsko učinkovitost; |
| --- | --- |

50.

Posojanje zunaj EU

| 51. | pozdravlja pomembno vlogo EIB zunaj EU, ki jo ima zaradi svojega dajanja zunanjih posojil; poudarja, da EIB učinkovito upravlja mandat za zunanje posojanje, kot je potrdila neodvisna ocena junija 2018, v kateri je bila priznana njena vloga in učinkovitost pri zagotavljanju financiranja EU tretjim državam z minimalnimi stroški za proračun Unije; poziva Evropsko računsko sodišče, naj pripravi posebno poročilo o uspešnosti dejavnosti zunanjega posojanja EIB in njihovi usklajenosti s politikami EU; |
| --- | --- |

51.

| 52. | meni, da bi EIB morala še naprej imeti vodilno vlogo pri oblikovanju prihodnjih mehanizmov EU za financiranje v tretjih državah in obenem zagotoviti, da imajo pri odločitvah EIB o posojilih prednost interesi lokalnih podjetnikov, ki želijo ustanoviti lokalna, pogosto mikro ali majhna, podjetja, katerih namen je predvsem prispevati k lokalnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | meni, da bi morala EIB ohraniti svoje obstoječe dejavnosti na področju zunanje politike, tudi z instrumenti, kot so mandati za posojila tretjim državam; pozdravlja, kako EIB upravlja instrument za spodbujanje naložb v AKP, ki predvsem služi projektom, ki spodbujajo razvoj zasebnega sektorja; v zvezi s tem poudarja, da je ključnega pomena, da je osrednja vloga EIB kot dvostranske finančne veje EU jasno vključena v strukturo za financiranje zunaj Unije po letu 2020; |
| --- | --- |

53.

| 54. | meni, da je treba dejavnosti EIB dosledno izvajati v skladu z drugimi politikami in dejavnostmi Evropske unije v skladu s členom 7 PDEU in Listino o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, kako pomembno je letno poročanje EIB o njenih operacijah zunaj Unije, kar zadeva upoštevanje načela skladnosti politik, ki usmerja zunanje delovanje Unije, agendo Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in pariški podnebni sporazum; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opominja EIB, da mora ukrepati v skladu z razvojnim mandatom za zunanja posojila, zato da bi zagotovila, da naložbe v državah v razvoju prinašajo lokalnim davčnim organom prihodke, ki jim pripadajo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ugotavlja, da gre polovica vseh posojil EIB iz mandata za zunanja posojila lokalnim finančnim posrednikom z namenom, da se spodbudijo mikrokrediti, ter poziva EIB, naj priskrbi popolnejše in bolj sistematične informacije v zvezi z nadaljnjim kreditiranjem s strani finančnih posrednikov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opozarja, da morajo dejavnosti EIB odražati notranje in zunanje politike Unije; poudarja, da bi morali pogoji za posojila olajševati doseganje zadevnih ciljev politike, še posebej pa razvoj obrobnih regij Unije, tako da bi spodbujali rast in zaposlovanje; poziva EIB, naj pred odobritvijo projektov močno okrepi tehnično pomoč in zagotavljanje finančnega strokovnega znanja lokalnim in regionalnim organom, da bi olajšala dostop in vključila vse države članice, zlasti tiste, ki so manj uspešne v smislu odobrenih projektov; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva EIB k znatnim naložbam v okoljski prehod v državah vzhodnega sosedstva; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva EIB, naj okrepi svoja prizadevanja za zagotavljanje svetovnega financiranja, da bi povečala raznolikost svojih naložb v energetsko učinkovitost, energijo iz obnovljivih virov in krožno gospodarstvo, za kar je potreben odziv, ki presega nacionalno raven in zajema regije, državne organe in manjša podjetja, ter poziva k ustavitvi financiranja projektov, ki pomenijo resno tveganje za okolje in naravne vire; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja pomen dejavnosti financiranja EIB v državah vzhodnega sosedstva; poziva EIB, naj poveča posojila za vzhodno sosedstvo, da bi podprla naložbe v državah, ki izvajajo pridružitvene sporazume z EU; |
| --- | --- |

61.

Spoštovanje davčnih predpisov

| 62. | pozdravlja okvir za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma, ki ga je EIB sprejela januarja 2018 in v katerem so določena ključna načela, ki urejajo preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma ter povezane vidike integritete pri dejavnostih skupine EIB; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pozdravlja napredek, ki ga je dosegla EIB s sprejetjem najvišjih standardov za preprečevanje davčnih goljufij, davčnih utaj, pranja denarja in financiranja terorizma, pa tudi izogibanja davkom in agresivnega davčnega načrtovanja, in s popolnim upoštevanjem politik in standardov EU, na primer evropskega seznama nekooperativnih jurisdikcij za davčne namene; v zvezi s tem poziva EIB, naj preneha sodelovati s posredniki, državami in jurisdikcijami s seznama; poudarja, da je absolutno nujno, da je EIB tudi v prihodnje stalno previdna in prilagaja svoje ukrepe stalno spreminjajočim se razmeram v zvezi s temi praksami; |
| --- | --- |

63.

| 64. | spodbuja EIB, naj še naprej izvaja okrepljene skrbne preglede za vsako operacijo z ugotovljenimi dejavniki višjega tveganja, kot so povezava z jurisdikcijo, ki ne upošteva pravil, kazalniki davčnega tveganja in operacije s kompleksnimi strukturami, ki spadajo v več jurisdikcij, ne glede na možne povezave z jurisdikcijami, ki ne upoštevajo pravil; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da je pomembno zagotoviti visokokakovostne informacije o končnih upravičencih in učinkovito preprečevati transakcije s finančnimi posredniki, kot so poslovne banke in investicijska podjetja, ki imajo negativne precedense v smislu preglednosti, goljufij, korupcije, organiziranega kriminala in pranja denarja; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pozdravlja dejstvo, da EIB upošteva vpliv davkov v državah, v katerih vlaga, in načine, na katere te naložbe prispevajo h gospodarskemu razvoju, ustvarjanju delovnih mest in zmanjševanju neenakosti; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva EIB, naj okrepi svoja prizadevanja v zvezi z obveščanjem; meni, da je ključnega pomena, da sodeluje z državljani EU, da bi bolje pojasnila cilje svojih politik in s tem konkretno predstavila prispevek EU k vsakdanjemu življenju njenih državljanov; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pričakuje, da bo EIB uskladila svoje notranje politike, tako da bo upoštevano novosprejeto pravno okolje, s katerim naj bi se bojevali proti utaji davkov in ki ga je Komisija podrobno opisala v svojem sporočilu z dne 21. marca 2018 o novih o novih zahtevah zakonodaje EU v boju proti izogibanju davkom, zlasti v zvezi s finančnimi in naložbenimi transakcijami (C(2018)1756); |
| --- | --- |

68.

| 69. | spodbuja sodelovanje EIB z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in nacionalnimi organi za preprečevanje goljufij in pranja denarja; |
| --- | --- |

69.

Izstop Združenega kraljestva iz EU

| 70. | poziva pogajalce o brexitu, naj dosežejo dogovor v zvezi s postopnim umikom Združenega kraljestva iz portfelja EIB, vzpostavljenega s sodelovanjem Združenega kraljestva, povračilom vplačanega kapitala Združenega kraljestva ter nadaljevanjem zaščite, ki jo EIB in njeno premoženje uživajo v Združenem kraljestvu; poudarja, da izstop Združenega kraljestva iz EU ne sme vplivati na oceno AAA, ki mu jo je podelila EIB; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva k pravični rešitvi za zaposlene EIB z britanskim državljanstvom; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pozdravlja razvoj regionalnih naložbenih platform za odpravo tržnih vrzeli in obravnavo potreb posameznih držav; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ponovno poudarja potrebo po zmanjšanju neenakomerne geografske porazdelitve financiranja EIB, saj je bilo leta 2017 kar 70 % dodeljenih šestim državam članicam, čeprav je ekonomska in socialna kohezija v Uniji eden od ciljev banke; zato poziva k dinamični, pravični in pregledni geografski porazdelitvi projektov in naložb med državami članicami, s posebnim poudarkom na manj razvitih regijah; |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0198.

(2)  UL L 169, 1.7.2015, str. 1.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/145 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/145

---

P8_TA(2019)0044

Diferencirano povezovanje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o diferenciranem povezovanju (2018/2093(INI))

(2020/C 411/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 1. marca 2017 o prihodnosti Evrope: razmisleki in scenariji za EU-27 do leta 2025 (COM(2017)2025) in priloženih razmislekov o prihodnosti financ EU, prihodnosti evropske obrambe, poglobitvi ekonomske in monetarne unije, izkoriščanju globalizacije in socialni razsežnosti Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 1. marca 2017 o prihodnosti Evrope: razmisleki in scenariji za EU-27 do leta 2025 (COM(2017)2025) in priloženih razmislekov o prihodnosti financ EU, prihodnosti evropske obrambe, poglobitvi ekonomske in monetarne unije, izkoriščanju globalizacije in socialni razsežnosti Evrope,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o izboljšanju delovanja Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o izboljšanju delovanja Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi sedanje institucionalne ureditve Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi sedanje institucionalne ureditve Evropske unije (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o ustavnih težavah upravljanja Evropske unije na več ravneh (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o ustavnih težavah upravljanja Evropske unije na več ravneh (3),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za proračun (A8-0402/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za proračun (A8-0402/2018),

| A. | ker je diferencirano povezovanje večpomenski pojem, s katerim je mogoče opredeliti različne pojave tako s političnega kot s tehničnega vidika; |
| --- | --- |

A.

ker je diferencirano povezovanje večpomenski pojem, s katerim je mogoče opredeliti različne pojave tako s političnega kot s tehničnega vidika;

| B. | ker je za procese povezovanja v EU značilno hitro rastoče število in raznolikost položajev, ki vključujejo diferencirano povezovanje, tako v okviru primarne kot sekundarne zakonodaje; |
| --- | --- |

B.

ker je za procese povezovanja v EU značilno hitro rastoče število in raznolikost položajev, ki vključujejo diferencirano povezovanje, tako v okviru primarne kot sekundarne zakonodaje;

| C. | ker se politično razumevanje diferenciranega povezovanja glede na nacionalne okoliščine precej razlikuje; ker ima to lahko nekaterih državah, ki so že dlje članice Unije, pozitivne pomene in se povezuje z oblikovanjem pionirske skupine, zasnovane za doseganje hitrejšega napredka pri vse globljem povezovanju, v državah članicah, ki so se Uniji pridružile pred kratkim, pa se pogosto dojema kot korak na poti do oblikovanja držav članic prvega in drugega razreda; |
| --- | --- |

C.

ker se politično razumevanje diferenciranega povezovanja glede na nacionalne okoliščine precej razlikuje; ker ima to lahko nekaterih državah, ki so že dlje članice Unije, pozitivne pomene in se povezuje z oblikovanjem pionirske skupine, zasnovane za doseganje hitrejšega napredka pri vse globljem povezovanju, v državah članicah, ki so se Uniji pridružile pred kratkim, pa se pogosto dojema kot korak na poti do oblikovanja držav članic prvega in drugega razreda;

| D. | ker se diferencirano povezovanje nanaša tudi na široko paleto različnih mehanizmov, ki posamezno zelo različno vplivajo na evropsko povezovanje; ker je mogoče razlikovati med časovno diferenciacijo ali Evropo več hitrosti, v kateri so cilji enaki, hitrost njihovega uresničevanja pa različna, diferenciacijo načina ali Evropo à la carte ter prostorsko diferenciacijo, pogosto imenovano variabilna geometrija; |
| --- | --- |

D.

ker se diferencirano povezovanje nanaša tudi na široko paleto različnih mehanizmov, ki posamezno zelo različno vplivajo na evropsko povezovanje; ker je mogoče razlikovati med časovno diferenciacijo ali Evropo več hitrosti, v kateri so cilji enaki, hitrost njihovega uresničevanja pa različna, diferenciacijo načina ali Evropo à la carte ter prostorsko diferenciacijo, pogosto imenovano variabilna geometrija;

| E. | ker je diferenciacija stalen element evropskega povezovanja, ne samo na področjih, na katerih ima EU pristojnosti, temveč tudi drugje, ter je včasih omogočila sočasno poglabljanje in širjenje EU; ker zato ni mogoče nasprotovati niti diferenciaciji niti povezovanju, prav tako pa ni mogoče predstavljati diferenciacije kot inovativne rešitve za prihodnost Unije; |
| --- | --- |

E.

ker je diferenciacija stalen element evropskega povezovanja, ne samo na področjih, na katerih ima EU pristojnosti, temveč tudi drugje, ter je včasih omogočila sočasno poglabljanje in širjenje EU; ker zato ni mogoče nasprotovati niti diferenciaciji niti povezovanju, prav tako pa ni mogoče predstavljati diferenciacije kot inovativne rešitve za prihodnost Unije;

| F. | ker bi bilo treba diferencirano povezovanje, če je to lahko pragmatična rešitev za spodbujanje evropskega povezovanja, uporabljati zmerno in v natančno opredeljenih mejah, ob upoštevanju nevarnosti razdrobitve Unije in njenega institucionalnega okvira; ker bi moral biti končni cilj diferenciranega povezovanja spodbujanje vključevanja in ne izključevanja držav članic; |
| --- | --- |

F.

ker bi bilo treba diferencirano povezovanje, če je to lahko pragmatična rešitev za spodbujanje evropskega povezovanja, uporabljati zmerno in v natančno opredeljenih mejah, ob upoštevanju nevarnosti razdrobitve Unije in njenega institucionalnega okvira; ker bi moral biti končni cilj diferenciranega povezovanja spodbujanje vključevanja in ne izključevanja držav članic;

| G. | ker je iz izkušenj razvidno, da medsebojna odvisnost povezovanje spodbuja, politizacija pa ga pogosto ovira; ker so zato področja politik Unije, kjer je povezovanje najtesnejše, na primer harmonizacija in urejanje notranjega trga, večinoma najmanj spolitizirana, medtem ko se diferencirano povezovanje najpogosteje pojavlja na področjih politik, ki jih zaznamuje močna politična polarizacija, na primer pri monetarni politiki, obrambi, nadzoru meja, temeljnih pravicah ali obdavčenju; |
| --- | --- |

G.

ker je iz izkušenj razvidno, da medsebojna odvisnost povezovanje spodbuja, politizacija pa ga pogosto ovira; ker so zato področja politik Unije, kjer je povezovanje najtesnejše, na primer harmonizacija in urejanje notranjega trga, večinoma najmanj spolitizirana, medtem ko se diferencirano povezovanje najpogosteje pojavlja na področjih politik, ki jih zaznamuje močna politična polarizacija, na primer pri monetarni politiki, obrambi, nadzoru meja, temeljnih pravicah ali obdavčenju;

| H. | ker vzpostavitev političnih povezav in medsebojna odvisnost med državami članicami odločilno prispevata k njihovemu povezovanju v Uniji; |
| --- | --- |

H.

ker vzpostavitev političnih povezav in medsebojna odvisnost med državami članicami odločilno prispevata k njihovemu povezovanju v Uniji;

| I. | ker Pogodbi državam članicam omogočata različne poti povezovanja, in sicer prek okrepljenega sodelovanja (člen 20 Pogodbe o Evropski uniji (PEU)) in stalnega strukturnega sodelovanja (člen 46 PEU), vendar ne vsebujeta določb za stalno prožnost ali diferencirano povezovanje kot dolgoročni cilj ali načelo evropskega povezovanja; ker bi bilo treba te različne poti povezovanja uporabiti le za omejeno število politik, biti bi morale vključevalne, da bi omogočale udeležbo vseh držav članic, in ne bi smele ogroziti procesa oblikovanja vse tesnejše zveze, kot je določeno v členu 1 PEU; ker je poleg tega okrepljeno sodelovanje v okviru skupne varnostne in obrambne politike resničnost, ki prispeva k izgradnji dejanske evropske obrambne unije; |
| --- | --- |

I.

ker Pogodbi državam članicam omogočata različne poti povezovanja, in sicer prek okrepljenega sodelovanja (člen 20 Pogodbe o Evropski uniji (PEU)) in stalnega strukturnega sodelovanja (člen 46 PEU), vendar ne vsebujeta določb za stalno prožnost ali diferencirano povezovanje kot dolgoročni cilj ali načelo evropskega povezovanja; ker bi bilo treba te različne poti povezovanja uporabiti le za omejeno število politik, biti bi morale vključevalne, da bi omogočale udeležbo vseh držav članic, in ne bi smele ogroziti procesa oblikovanja vse tesnejše zveze, kot je določeno v členu 1 PEU; ker je poleg tega okrepljeno sodelovanje v okviru skupne varnostne in obrambne politike resničnost, ki prispeva k izgradnji dejanske evropske obrambne unije;

| J. | ker bi bilo mogoče razen davka na finančne transakcije vse obstoječe primere diferenciranega povezovanja sprejeti v Svetu s kvalificirano večino, če bi bila v členu 329(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije namesto soglasja določena kvalificirana večina; |
| --- | --- |

J.

ker bi bilo mogoče razen davka na finančne transakcije vse obstoječe primere diferenciranega povezovanja sprejeti v Svetu s kvalificirano večino, če bi bila v členu 329(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije namesto soglasja določena kvalificirana večina;

| K. | ker bi lahko imele nekatere oblike diferenciranega povezovanja centripetalen učinek in bi pritegnile več držav članic, da bi se pobudi pridružijo pozneje; |
| --- | --- |

K.

ker bi lahko imele nekatere oblike diferenciranega povezovanja centripetalen učinek in bi pritegnile več držav članic, da bi se pobudi pridružijo pozneje;

| L. | ker so se pri procesu diferenciacije oblikovale pobude v pravnem okviru EU, pa tudi nekatere bolj prožne medvladni pravne ureditve, na podlagi katerih je bil vzpostavljen zapleten sistem, ki ga državljani težko razumejo; |
| --- | --- |

L.

ker so se pri procesu diferenciacije oblikovale pobude v pravnem okviru EU, pa tudi nekatere bolj prožne medvladni pravne ureditve, na podlagi katerih je bil vzpostavljen zapleten sistem, ki ga državljani težko razumejo;

| M. | ker države članice niso edini morebitni akterji pri diferenciranem povezovanju; ker Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (4) že omogoča nadnacionalno sodelovanje na podlagi skupnega interesa; |
| --- | --- |

M.

ker države članice niso edini morebitni akterji pri diferenciranem povezovanju; ker Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (4) že omogoča nadnacionalno sodelovanje na podlagi skupnega interesa;

| 1. | vztraja, da razprava o diferenciranem povezovanju ne bi smela biti osredotočena na to, kdo je diferenciaciji naklonjen in kdo ne, pač pa na to, kako je mogoče najbolje operacionalizirati diferencirano povezovanje – ki je že postalo politična resničnost – v institucionalnem okviru EU, da bo potekalo v najboljšem interesu Unije in njenih državljanov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi ponovno spomniti na svoje zaključke, da je zaradi struktur in postopkov pri medvladnem odločanju institucionalna odgovornost bolj zapletena, preglednost in demokratična odgovornost pa sta manjši ter da je metoda Skupnosti najboljša za delovanje Unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da bi diferencirano povezovanje moralo odražati zamisel, da za delovanje Evrope ni najbolj primeren enak pristop za vse, temveč bi se moral prilagajati potrebam in željam državljanov; meni, da je diferenciacija lahko včasih potrebna zaradi začetka izvajanja novih evropskih projektov in premagovanja zastoja, ki je posledica nacionalnih političnih okoliščin, ki niso povezane s skupnim projektom; meni, da bi jo bilo treba uporabiti pragmatično kot ustavno orodje, s katerim bi zagotovili prožnost, ne da bi spodkopali splošni interes Unije ter enakost pravic in priložnosti njenih državljanov; ponavlja, da bi bilo treba diferenciacijo dojemati zgolj kot začasni korak na poti k bolj učinkovitemu in povezanemu oblikovanju politik; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da bi si moral Evropski svet vzeti čas, ki ga potrebuje za oblikovanje evropske agende, tako da predstavi koristi skupnih ukrepov in poskuša prepričati vse države članice, naj pri teh ukrepih sodelujejo; poudarja, da je zato vsakršno diferencirano povezovanje, o katerem bi bil sklenjen sporazum, druga najboljša možnost in ne strateška prednostna naloga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponavlja svoje prepričanje, da mora diferencirano povezovanje, kot je določeno v členih 20 in 46 PEU, ostati na voljo za vse države članice in se mora še naprej uporabljati kot primer tesnejšega evropskega povezovanja, pri katerem nobena država članica ne bo dolgoročno izključena iz neke politike, ne bi pa se smelo obravnavati kot sredstvo za spodbujanje rešitev à la carte, ki bi lahko spodkopale metodo Unije in institucionalni sistem EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | trdi, da bi bila kakršna koli pobuda za diferenciacijo, ki bi privedla do oblikovanja držav članic Unije prvega in drugega razreda ali do takega dojemanja, velik politični neuspeh z zelo škodljivimi posledicami za projekt EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva, naj bo vsak prihodnji model diferenciranega povezovanja zasnovan tako, da bo spodbujal in v celoti podpiral države članice, ki bi se želele vključiti (opt in), v okviru svojih prizadevanj za ekonomski razvoj in preobrazbo, s katerima bodo poskušale izpolniti potrebna merila v razumnem roku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da se je mogoče na potrebo po prožnih orodjih odzvati tako, da se obravnava enega od vzrokov težave; zato poziva, naj se pri postopkih glasovanja v Svetu soglasje postopoma nadomešča s kvalificirano večino z uporabo premostitvene klavzule (člen 48(7) PEU); |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da bi moralo diferencirano povezovanje vedno potekati v skladu z določbami Pogodbe, ohranjati enotnost institucij EU in ne bi smelo privesti do oblikovanja vzporednih institucionalnih ureditev ali ureditev, ki posredno niso v skladu s smislom in temeljnimi načeli prava EU, temveč bi moralo omogočiti, da se po potrebi ustanovijo posebni organi, brez poseganja v pristojnosti in vlogo institucij EU; opozarja, da je mogoče prožnost in prilagajanje nacionalnim, regionalnim ali lokalnim posebnostim zagotoviti tudi z določbami sekundarne zakonodaje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da diferencirano povezovanje ne bi voditi do bolj kompleksnih postopkov odločanja, ki bi zmanjšali demokratično odgovornost institucij EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da je izstop Združenega Kraljestva iz EU priložnost, da se oddaljimo od modelov, kjer se države članice odločajo za izvzetje (opting out), in približamo nediskriminatornim in podpornim modelom, kjer imajo države možnost vključitve (opting in); poudarja, da modeli z možnostjo vključitve ne bi omejevali napredka k „vse tesnejši zvezi“ na najnižji skupni imenovalec rešitve, ki ustreza vsem, temveč bi omogočili potrebno prožnost za napredek in hkrati pustili priprta vrata za države članice, ki so pripravljene in sposobne izpolnjevati potrebna merila; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zahteva, naj naslednja revizija Pogodb uredi sedanje postopke diferenciacije, tako da konča prakso stalnih izvzetij in izjem v primarni zakonodaji EU za posamezne države članice, saj vodijo k negativni diferenciaciji v primarni zakonodaji EU, izkrivljajo homogenost prava EU na splošno in ogrožajo socialno kohezijo EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vseeno priznava, da bi utegnile nove članice potrebovati prehodno obdobje, ki pa se odobri zgolj izjemoma, začasno in primeroma; vztraja, da bi bilo treba uvesti jasne in izvršljive pravne določbe, da prehodna obdobja ne bi trajala predolgo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zato vztraja, da bi se potem za članstvo v EU zahtevalo dosledno spoštovanje primarne zakonodaje EU na vseh področjih politike, medtem ko bi bilo treba tistim državam, ki si želijo tesen odnos z EU, vendar niso pripravljene popolnoma spoštovati primarno zakonodajo in nočejo ali ne morejo pristopiti k EU, ponuditi drugačno obliko partnerstva; meni, da bi morale to razmerje spremljati obveznosti, ki ustrezajo pravicam tega razmerja, na primer prispevek v proračun EU, in morale bi biti pogojene s spoštovanjem temeljnih vrednot Unije in pravne države, v primeru notranjega trga pa štirih svoboščin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da sta spoštovanje in varovanje temeljnih vrednot EU temelja Evropske unije kot skupnosti, ki je osnovana na vrednotah, in da povezujeta države članice; zato meni, da diferenciacija ne bi smela biti dovoljena pri spoštovanju obstoječih temeljnih pravic in vrednot iz člena 2 PEU; poleg tega vztraja, da ne bi smela biti mogoča diferenciacija na področjih politik, kjer bi lahko države članice, ki ne sodelujejo, povzročile negativne posledice, na primer ekonomski in socialni damping; zahteva, da Komisija skrbno preuči morebitne centrifugalne učinke, tudi dolgoročno, ob predložitvi predloga za okrepljeno sodelovanje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja na priporočilo o opredelitvi partnerstva, da bi se vzpostavil krog partneric v okolici EU za države, ki ne morejo ali ne želijo pristopiti k Uniji, želijo pa si imeti tesne odnose z njo (5); |
| --- | --- |

16.

| 17. | predlaga, naj se določi poseben postopek, ki bi po preteku nekaj let po tem, ko je skupina držav članic, ki v Svetu pomeni kvalificirano večino, začela okrepljeno sodelovati, in po odobritvi v Evropskem parlamentu omogočil, da se določbe o okrepljenem sodelovanju dodajo v pravni red EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da bi morali biti prožnost in diferenciacija tesno povezani z okrepitvijo skupnih pravil na osrednjih področjih, s čimer bi preprečili, da bi diferenciacija povzročila politično razdrobljenost; zato meni, da bi moral prihodnji evropski institucionalni okvir vključevati evropske stebre političnih, ekonomskih, socialnih in okoljskih pravic, od katerih ni mogoče odstopati; |
| --- | --- |

18.

| 19. | priznava, da ima regionalno sodelovanje pomembno vlogo pri krepitvi evropskega povezovanja, in meni, da ima njegov nadaljnji razvoj velik potencial za utrditev in poglobitev povezovanja z njegovim prilagajanjem lokalnim posebnostim in pripravljenostjo za sodelovanje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | predlaga, naj se v pravu EU oblikujejo primerna orodja in določi proračun za preizkušanje čezmejnih pobud v EU na področjih, ki so v interesu celotne EU in ki bi lahko nazadnje prešle v zakonodajne predloge ali primere okrepljenega sodelovanja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  UL C 252, 18.7.2018, str. 215.

(2)  UL C 252, 18.7.2018, str. 201.

(3)  UL C 468, 15.12.2016, str. 176.

(4)  UL L 210, 31.7.2006, str. 19.

(5)  UL C 252, 18.7.2018, str. 207.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/149

---

P8_TA(2019)0045

Strateška preiskava Evropskega varuha človekovih pravic št. OI/2/2017 o preglednosti zakonodajnih razprav v pripravljalnih telesih Sveta EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o strateški preiskavi varuhinje človekovih pravic št. OI/2/2017 o preglednosti zakonodajnih razprav v pripravljalnih telesih Sveta EU (2018/2096(INI))

(2020/C 411/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 15(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in njenih določb o dostopu do dokumentov institucij Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 15(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in njenih določb o dostopu do dokumentov institucij Unije,

| — | ob upoštevanju člena 228 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 228 PDEU,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 11, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 11,

| — | ob upoštevanju člena 3(7) Statuta evropskega varuha človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(7) Statuta evropskega varuha človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o dostopu javnosti do dokumentov (člen 116(7)) za leti 2014 in 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o dostopu javnosti do dokumentov (člen 116(7)) za leti 2014 in 2015 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o izboljšanju delovanja Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o izboljšanju delovanja Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2017 o preglednosti, odgovornosti in integriteti v institucijah EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2017 o preglednosti, odgovornosti in integriteti v institucijah EU (4),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 30. maja 2018 o razlagi in izvajanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 30. maja 2018 o razlagi in izvajanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (5),

| — | ob upoštevanju členov 2.6 in 2.7 prispevka za zasedanje COSAC, sprejetega na plenarnem zasedanju v bolgarski Sofiji od 17. do 19. junija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2.6 in 2.7 prispevka za zasedanje COSAC, sprejetega na plenarnem zasedanju v bolgarski Sofiji od 17. do 19. junija 2018,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila evropske varuhinje človekovih pravic Evropskemu parlamentu po strateški preiskavi št. OI/2/2017/TE o preglednosti zakonodajnega postopka Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila evropske varuhinje človekovih pravic Evropskemu parlamentu po strateški preiskavi št. OI/2/2017/TE o preglednosti zakonodajnega postopka Sveta,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za ustavne zadeve in Odbora za peticije v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za ustavne zadeve in Odbora za peticije v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in Odbora za peticije (A8-0420/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in Odbora za peticije (A8-0420/2018),

| A. | ker člen 228 PDEU in člen 3 Statuta evropskega varuha človekovih pravic varuhu človekovih pravic omogoča, da bodisi na podlagi pritožbe bodisi na lastno pobudo opravlja preiskave, za katere meni, da so utemeljene; |
| --- | --- |

A.

ker člen 228 PDEU in člen 3 Statuta evropskega varuha človekovih pravic varuhu človekovih pravic omogoča, da bodisi na podlagi pritožbe bodisi na lastno pobudo opravlja preiskave, za katere meni, da so utemeljene;

| B. | ker člen 1 in člen 10(3) Pogodbe o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: PEU) določata, da se odločitve na ravni Unije sprejemajo čim bolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani; |
| --- | --- |

B.

ker člen 1 in člen 10(3) Pogodbe o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: PEU) določata, da se odločitve na ravni Unije sprejemajo čim bolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani;

| C. | ker sta Evropski parlament kot institucija, ki neposredno zastopa državljane, in Svet Evropske unije, ki zastopa države članice, dva elementa evropske zakonodajne oblasti in predstavljata dvojni vir legitimnosti Evropske unije; |
| --- | --- |

C.

ker sta Evropski parlament kot institucija, ki neposredno zastopa državljane, in Svet Evropske unije, ki zastopa države članice, dva elementa evropske zakonodajne oblasti in predstavljata dvojni vir legitimnosti Evropske unije;

| D. | ker Evropski parlament deluje z visoko stopnjo preglednosti v zakonodajnem postopku, tudi v fazi odborov, kar državljanom, medijem in deležnikom omogoča, da lahko jasno opredelijo različna stališča v Parlamentu in se seznanijo, od kje izvirajo določeni predlogi ter da spremljajo postopke sprejetja končnih odločitev; |
| --- | --- |

D.

ker Evropski parlament deluje z visoko stopnjo preglednosti v zakonodajnem postopku, tudi v fazi odborov, kar državljanom, medijem in deležnikom omogoča, da lahko jasno opredelijo različna stališča v Parlamentu in se seznanijo, od kje izvirajo določeni predlogi ter da spremljajo postopke sprejetja končnih odločitev;

| E. | ker v skladu s členom 16(8) PEU Svet zaseda javno, ko odloča in glasuje o osnutku zakonodajnega akta; |
| --- | --- |

E.

ker v skladu s členom 16(8) PEU Svet zaseda javno, ko odloča in glasuje o osnutku zakonodajnega akta;

| F. | ker Svet večino odločitev, ki jih je možno sprejeti s kvalificirano večino, sprejema s soglasjem in brez uradnega glasovanja; |
| --- | --- |

F.

ker Svet večino odločitev, ki jih je možno sprejeti s kvalificirano večino, sprejema s soglasjem in brez uradnega glasovanja;

| G. | ker je varuhinja človekovih pravic začela preiskavo o preglednosti zakonodajnih razprav v pripravljalnih telesih Sveta in je 10. marca 2017 Svetu postavila 14 vprašanj ter začela javno posvetovanje; |
| --- | --- |

G.

ker je varuhinja človekovih pravic začela preiskavo o preglednosti zakonodajnih razprav v pripravljalnih telesih Sveta in je 10. marca 2017 Svetu postavila 14 vprašanj ter začela javno posvetovanje;

| H. | ker je varuhinja človekovih pravic po preiskavi ugotovila, da pomanjkanje preglednosti Sveta glede javnega dostopa do njegovih zakonodajnih dokumentov in sedanjih praks v zvezi s preglednostjo postopka odločanja – zlasti v pripravljalni fazi na ravni Coreperja in delovne skupine – pomeni nepravilnost; |
| --- | --- |

H.

ker je varuhinja človekovih pravic po preiskavi ugotovila, da pomanjkanje preglednosti Sveta glede javnega dostopa do njegovih zakonodajnih dokumentov in sedanjih praks v zvezi s preglednostjo postopka odločanja – zlasti v pripravljalni fazi na ravni Coreperja in delovne skupine – pomeni nepravilnost;

| I. | ker je 9. februarja 2018 Svetu predložila šest predlogov izboljšav in tri posebna priporočila v zvezi s preglednostjo njegovih pripravljalnih teles ter ga prosila za odgovor; |
| --- | --- |

I.

ker je 9. februarja 2018 Svetu predložila šest predlogov izboljšav in tri posebna priporočila v zvezi s preglednostjo njegovih pripravljalnih teles ter ga prosila za odgovor;

| J. | ker Svet ni odgovoril na priporočila iz poročila varuhinje v zakonsko predpisanem roku treh mesecev in ker se je varuhinja človekovih pravic odločila, da Svetu ne bo odobrila podaljšanja tega roka, saj je vprašanje zakonodajne preglednosti pomembno, poročilo pa je posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

J.

ker Svet ni odgovoril na priporočila iz poročila varuhinje v zakonsko predpisanem roku treh mesecev in ker se je varuhinja človekovih pravic odločila, da Svetu ne bo odobrila podaljšanja tega roka, saj je vprašanje zakonodajne preglednosti pomembno, poročilo pa je posredovala Parlamentu;

| 1. | je globoko zaskrbljen, saj se Evropsko unijo pogosto kritizira zaradi pomanjkanja demokratičnosti; zato poudarja, da je za tako smelo zastavljen projekt, ki je evropski, škodljivo, če ena od njenih treh glavnih institucij odločitve sprejema brez preglednosti, ki bi se pričakovala od demokratične inštitucije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je trdno prepričan, da je popolnoma demokratično in zelo pregledno odločanje na evropski ravni nujno za okrepitev zaupanja državljanov v evropski projekt in institucije EU, zlasti pred evropskimi volitvami maja 2019, zato je odločen, da bo izboljšal demokratično odgovornost vseh institucij EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se strinja z varuhinjo človekovih pravic, da je omogočanje državljanom, da razumejo, da podrobno spremljajo napredek pri sprejemanju zakonodaje in sodelujejo pri njem, pravna zahteva iz Pogodb in osnovna zahteva moderne demokracije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je visoka raven preglednosti zakonodajnega postopka bistvena, da lahko državljani, mediji in deležniki zahtevajo odgovornost svojih izvoljenih predstavnikov in vlad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da visoka raven preglednosti deluje kot zaščitni ukrep proti špekulacijam, lažnim novicam in teorijam zarote, saj zagotavlja dejansko podlago za javno oporekanje takšnim trditvam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da Evropski parlament na odprt in pregleden način zastopa interese evropskih državljanov, kot je potrdila varuhinja človekovih pravic, in je seznanjen z napredkom, ki ga je Komisija dosegla pri izboljšanju svojih standardov preglednosti; obžaluje, da Svet še vedno ne upošteva primerljivih standardov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je delo pripravljalnih teles Sveta, tj. odborov stalnih predstavnikov (Coreper I + II) in več kot 150 delovnih skupin sestavni del postopka odločanja v Svetu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje dejstvo, da sestanki pripravljalnih teles Sveta ter večina razprav v Svetu za razliko od sej odborov v Parlamentu potekajo brez navzočnosti javnosti; meni, da morajo imeti državljani, mediji in deležniki na ustrezen način dostop do sej Sveta in njegovih pripravljalnih teles, tudi prek prenosov v živo in prek spleta, in da morajo biti zapisniki teh sej objavljeni, da bi zagotovili visoko raven preglednosti v zakonodajnem postopku pri obeh elementih evropske zakonodajne oblasti; poudarja, da mora biti v skladu z načelom demokratične legitimnosti javnosti omogočeno, da oba elementa zakonodajne oblasti nosita odgovornost za svoja dejanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje, da Svet ni proaktiven pri objavljanju večine dokumentov, povezanih z zakonodajnimi dokumenti, kar državljanom ne omogoča, da bi vedeli, kateri dokumenti dejansko obstajajo, in s tem ovira njihovo pravico, da zahtevajo dostop do dokumentov; obžaluje, da Svet objavlja razpoložljive informacije o zakonodajnih dokumentih v registru, ki ni popoln ali uporabniku prijazen; poziva Svet, naj v svoj javni register zabeleži vse dokumente, povezane z zakonodajnimi dokumenti, ne glede na njihovo obliko in klasifikacijo; v zvezi s tem opozarja na prizadevanja Komisije, Parlamenta in Sveta, da bi oblikovali skupno zbirko podatkov za zakonodajne dosjeje in poudarja, da so vse tri institucije odgovorne za hitro dokončanje tega dela; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da Svet s sistematičnim označevanjem dokumentov, ki se razdelijo pripravljalnim telesom in se nanašajo na zakonodajne datoteke, z oznako „LIMITE“, krši sodno prakso (6) Sodišča Evropske unije in pravno zahtevo, da se javnosti omogoči kar najširši dostop do zakonodajnih dokumentov; poziva Svet, naj v celoti izvaja sodbe Sodišča Evropske unije in odpravi še obstoječe nedoslednosti in različne prakse; opozarja, da oznaka „LIMITE“ nima trdne pravne podlage in meni, da bi bilo treba pregledati notranje smernice Sveta, da bo dokumente mogoče označiti kot „LIMITE“ le v ustrezno utemeljenih primerih, ki so v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da je Coreper po sodbi Sodišča Evropske unije v zadevi Access Info Europe leta 2013 odločil, da „kadar je to primerno“, pripravljavec dokumenta praviloma zabeleži imena držav članic v dokumentih, ki se nanašajo na tekoče zakonodajne postopke; meni, da je nesprejemljivo, da se stališča, ki jih posamezne države članice sprejmejo v pripravljalnih telesih Sveta, ne objavijo ali sistematično evidentirajo, zaradi česar državljani, mediji in deležniki ne morejo učinkovito spremljati ravnanja svojih izvoljenih vlad; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da to pomanjkanje informacij tudi nacionalnim parlamentom otežuje nadzor nad delovanjem nacionalnih vlad v Svetu, kar je ključna vloga nacionalnih parlamentov v zakonodajnem postopku v EU, članom nacionalnih vlad pa omogoča, da na nacionalnem prizorišču zanikajo odgovornost za odločitve, sprejete na evropski ravni, ki so jih sami oblikovali in sprejeli; meni, da je takšna praksa v nasprotju z duhom Pogodb in da je ravnanje članov nacionalnih vlad, ki krivijo Bruselj za odločitve, pri katerih so sami sodelovali in s čimer ogrožajo zaupanje v Evropsko unijo, neodgovorno; je prepričan, da bi sistematično vodena evidenca stališč držav članic v pripravljalnih telesih Sveta odvračala od te prakse, ki jo je treba nemudoma odpraviti; ugotavlja, da ta praksa ustreza politikom, ki si prizadevajo, da bi v očeh javnosti omajali legitimnost EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da ni v skladu z demokratičnimi načeli, da nepreglednost v Svetu pri medinstitucionalnih pogajanjih povzroča neravnovesje glede razpoložljivih informacij, s čimer ima Svet strukturno prednost pred Evropskim parlamentom; ponovno poziva, naj si Parlament in Svet bolje izmenjujeta dokumente in informacije ter naj se predstavnikom Parlamenta dovoli, da kot opazovalci prisostvujejo sejam Sveta in njegovih organov, zlasti pri snovanju zakonodaje, na enak način, kot Parlament omogoča Svetu dostop do svojih sej; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja, da priporočila po strateški preiskavi varuhinje človekovih pravic v zvezi s preglednostjo trialogov niso bila upoštevana, predvsem zaradi nepripravljenosti Sveta; meni, da bi bilo treba za trialoge uporabljati visoko stopnjo preglednosti, saj so postali splošna praksa za sklepanje sporazumov o zakonodajnih dosjejih; meni, da bi to moralo zajemati proaktivno objavljanje pomembnih dokumentov, opredelitev medinstitucionalnega časovnega razporeda in splošno pravilo, da se lahko pogajanja začnejo šele po sprejetju javnih mandatov, v skladu z načeli obveščanja javnosti in preglednosti, ki so del zakonodajnega postopka EU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zahteva, naj Svet kot eden od dveh elementov evropske zakonodajne oblasti svoje delovne metode uskladi s standardi parlamentarne in participativne demokracije, kot določajo Pogodbe, namesto da deluje kot diplomatski forum, kar ni njegov namen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da vlade držav članic s tem, da pripravijo ali vnaprej določijo daljnosežne gospodarske in finančne odločitve v neformalnih oblikah, kot sta Euroskupina in evrski vrh, državljanom zanikajo pravico do obveščenosti in se izognejo standardom preglednosti ter ustreznemu demokratičnemu nadzoru; vztraja, da je treba zakonodajo EU o preglednosti in dostopu do dokumentov nemudoma uporabljati za neformalne organe in pripravljalna telesa v Svetu, zlasti v Euroskupini, delovni skupini Euroskupine, Odboru za finančne storitve in Ekonomsko-finančnem odboru; poziva, naj bo med prihodnjo revizijo Pogodb Euroskupina v celoti formalizirana, da bi zagotovili ustrezen dostop javnosti in parlamentarni nadzor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno poziva, naj se Svet preoblikuje v pravo zakonodajno zbornico, s čimer bi vzpostavili pristen dvodomni zakonodajni sistem, v katerega bi bila vključena Svet in Parlament, Komisija pa bi delovala kot izvršna oblast; predlaga, naj se trenutno dejavne specializirane sestave Sveta preoblikujejo v pripravljalna telesa enotnega zakonodajnega Sveta, ki bi se oboji sestajali javno, podobno kot delujejo odbori Evropskega parlamenta, da bi vse končne zakonodajne odločitve v imenu Sveta sprejel enotni zakonodajni Svet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da je javno glasovanje temeljna značilnost demokratičnega odločanja; poziva Svet, naj uporabi možnost glasovanja s kvalificirano večino in se po možnosti vzdrži prakse sprejemanja odločitev s soglasjem, tj. brez uradnega javnega glasovanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | v celoti podpira priporočila evropske varuhinje človekovih pravic Svetu in poziva Svet, naj vsaj sprejme vse ukrepe, ki so potrebni za čim hitrejšo izvršitev priporočil varuhinje, in sicer da:






  (a) | sistematično evidentira identiteto vlad držav članic, ko te izrazijo stališča v pripravljalnih telesih Sveta; |
| --- | --- | --- |

19.

(a)

sistematično evidentira identiteto vlad držav članic, ko te izrazijo stališča v pripravljalnih telesih Sveta;

| (b) | v skladu s pravom EU razvije jasna in javno dostopna merila za označevanje dokumentov z oznako „LIMITE“; |
| --- | --- |

(b)

v skladu s pravom EU razvije jasna in javno dostopna merila za označevanje dokumentov z oznako „LIMITE“;

| (c) | sistematično pregleda status dokumentov z oznako „LIMITE“ v zgodnji fazi, pred končnim sprejetjem zakonodajnega akta, tudi pred neformalnimi pogajanji v trialogih, ko že doseže prvotno stališče o predlogu; |
| --- | --- |

(c)

sistematično pregleda status dokumentov z oznako „LIMITE“ v zgodnji fazi, pred končnim sprejetjem zakonodajnega akta, tudi pred neformalnimi pogajanji v trialogih, ko že doseže prvotno stališče o predlogu;

| 20. | meni, da sklicevanja na poklicno skrivnost ni mogoče uporabiti za sistematično preprečevanje registracije in razkritja dokumentov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je seznanjen z izjavo avstrijskega predsedstva za skupni odbor za ustavne zadeve in peticije, da je treba Evropski parlament obveščati o napredku pri sedanjih razmišljanjih Sveta o tem, kako naj bi izboljšal svoja pravila in postopke v zvezi s preglednostjo zakonodaje in o pripravljenosti za sodelovanje s Parlamentom na ustrezni ravni v skupnem razmišljanju o temah, ki zahtevajo medinstitucionalno usklajevanje, in obžaluje, da Parlamentu do zdaj ni bil predložen nikakršen prispevek; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropskemu varuhu človekovih pravic, Evropskemu svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(2)  UL C 66, 21.2.2018, str. 23.

(3)  UL C 252, 18.7.2018, str. 215.

(4)  UL C 337, 20.9.2018, str. 120.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0225.

(6)  Za načelo najširšega možnega dostopa javnosti glej: Združeni zadevi C-39/05 P in C-52/05 P Švedska in Turco proti Svetu [2008] ECLI:EU:C:2008:374, odst. 34; Zadevo C-280/11 P Svet proti Access Info Europe [2013] ECLI:EU:C:2013:671, odst. 27, in Zadevo T-540/15 De Capitani proti Parlamentu [2018] ECLI:EU:T:2018:167, odst. 80.

---

Četrtek, 31. januar 2019

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/153 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/153

---

P8_TA(2019)0054

Letno poročilo za leto 2017 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o letnem poročilu za leto 2017 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam; (2018/2152(INI))

(2020/C 411/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 310(6) in 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 310(6) in 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o prejšnjih letnih poročilih Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o prejšnjih letnih poročilih Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 3. septembra 2018 z naslovom „29. letno poročilo o zaščiti finančnih interesov Evropske unije in boju proti goljufijam (2017)“ (COM(2018)0553) ter spremljajočih delovnih dokumentov služb Komisije ((SWD(2018)0381), (SWD(2018)0382), (SWD(2018)0383), (SWD(2018)0384), (SWD(2018)0385) in (SWD(2018)0386)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 3. septembra 2018 z naslovom „29. letno poročilo o zaščiti finančnih interesov Evropske unije in boju proti goljufijam (2017)“ (COM(2018)0553) ter spremljajočih delovnih dokumentov služb Komisije ((SWD(2018)0381), (SWD(2018)0382), (SWD(2018)0383), (SWD(2018)0384), (SWD(2018)0385) in (SWD(2018)0386)),

| — | ob upoštevanju poročila urada OLAF za leto 2017 (1) in letnega poročila o dejavnostih za leto 2017 nadzornega odbora urada OLAF, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila urada OLAF za leto 2017 (1) in letnega poročila o dejavnostih za leto 2017 nadzornega odbora urada OLAF,

| — | ob upoštevanju mnenja št. 8/2018 Evropskega računskega sodišča z dne 22. novembra 2018 o predlogu Komisije z dne 23. maja 2018 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 o uradu OLAF v zvezi s sodelovanjem z Evropskim javnim tožilstvom in učinkovitostjo preiskav urada OLAF, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja št. 8/2018 Evropskega računskega sodišča z dne 22. novembra 2018 o predlogu Komisije z dne 23. maja 2018 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 o uradu OLAF v zvezi s sodelovanjem z Evropskim javnim tožilstvom in učinkovitostjo preiskav urada OLAF,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropskega računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2017 z odgovori institucij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropskega računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2017 z odgovori institucij,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 (2) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), in vmesne evalvacije navedene uredbe, ki jo je Komisija objavila 2. oktobra 2017 (COM(2017)0589), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 (2) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), in vmesne evalvacije navedene uredbe, ki jo je Komisija objavila 2. oktobra 2017 (COM(2017)0589),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/1371 (3) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (direktiva o zaščiti finančnih interesov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/1371 (3) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (direktiva o zaščiti finančnih interesov),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 (4) z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 (4) z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (5) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (5) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002,

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom „Količinska opredelitev in analiza vrzeli pri pobiranju DDV v državah članicah EU“ za leto 2015, ki ga je naročila Komisija, in njenega sporočila o akcijskem načrtu za DDV z dne 7. aprila 2016 z naslovom „Vzpostavitev enotnega območja DDV v EU: čas za odločitev“ (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom „Količinska opredelitev in analiza vrzeli pri pobiranju DDV v državah članicah EU“ za leto 2015, ki ga je naročila Komisija, in njenega sporočila o akcijskem načrtu za DDV z dne 7. aprila 2016 z naslovom „Vzpostavitev enotnega območja DDV v EU: čas za odločitev“ (COM(2016)0148),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča v zadevi C-105/14 (6), kazenski postopek zoper Taricca in druge, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča v zadevi C-105/14 (6), kazenski postopek zoper Taricca in druge,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča v zadevi C-42/17 (7), kazenski postopek zoper M. A. S. in M. B., |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča v zadevi C-42/17 (7), kazenski postopek zoper M. A. S. in M. B.,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o vlogi prijaviteljev nepravilnosti pri varovanju finančnih interesov EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o vlogi prijaviteljev nepravilnosti pri varovanju finančnih interesov EU (8),

| — | ob upoštevanju poročila o napredku pri izvajanju sporočila Komisije z dne 12. maja 2017 z naslovom „Okrepitev boja proti tihotapljenju cigaret in drugim oblikam nedovoljene trgovine s tobačnimi izdelki – celovita strategija EU (COM(2013)0324 z dne 6. junija 2013)“ (COM(2017)0235), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o napredku pri izvajanju sporočila Komisije z dne 12. maja 2017 z naslovom „Okrepitev boja proti tihotapljenju cigaret in drugim oblikam nedovoljene trgovine s tobačnimi izdelki – celovita strategija EU (COM(2013)0324 z dne 6. junija 2013)“ (COM(2017)0235),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. junija 2011 z naslovom „Boj proti korupciji v EU“ (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. junija 2011 z naslovom „Boj proti korupciji v EU“ (COM(2011)0308),

| — | ob upoštevanju poročila, ki ga je usklajeval urad OLAF, z naslovom „Goljufije na področju javnih naročil – zbirka opozorilnih znamenj in primerov dobre prakse“ (Fraud in Public Procurement – A collection of red flags and best practices), objavljenega 20. decembra 2017, in priročnika z naslovom „Poročanje o nepravilnostih pri deljenem upravljanju“ (Reporting of irregularities in shared management) iz leta 2017, ki ga je pripravil urad OLAF, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, ki ga je usklajeval urad OLAF, z naslovom „Goljufije na področju javnih naročil – zbirka opozorilnih znamenj in primerov dobre prakse“ (Fraud in Public Procurement – A collection of red flags and best practices), objavljenega 20. decembra 2017, in priročnika z naslovom „Poročanje o nepravilnostih pri deljenem upravljanju“ (Reporting of irregularities in shared management) iz leta 2017, ki ga je pripravil urad OLAF,

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/24/EU (9) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/24/EU (9) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o zaščiti finančnih interesov EU: izterjava denarja in premoženja iz tretjih držav v primerih goljufije (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o zaščiti finančnih interesov EU: izterjava denarja in premoženja iz tretjih držav v primerih goljufije (10),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. februarja 2014 o boju proti korupciji v EU (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. februarja 2014 o boju proti korupciji v EU (COM(2014)0038),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 19/2017 z naslovom „Uvozni postopki: pomanjkljivosti v zakonodajnem okviru in neuspešno izvajanje negativno vplivajo na finančne interese EU“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 19/2017 z naslovom „Uvozni postopki: pomanjkljivosti v zakonodajnem okviru in neuspešno izvajanje negativno vplivajo na finančne interese EU“,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega računskega sodišča št. 9/2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa EU za boj proti goljufijam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega računskega sodišča št. 9/2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa EU za boj proti goljufijam,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Sodoben proračun za Unijo, ki varuje, opolnomoča in ščiti – večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027“ (COM(2018)0321), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Sodoben proračun za Unijo, ki varuje, opolnomoča in ščiti – večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027“ (COM(2018)0321),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. oktobra 2018 o boju proti carinskim goljufijam in zaščiti lastnih sredstev EU (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. oktobra 2018 o boju proti carinskim goljufijam in zaščiti lastnih sredstev EU (11),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 26/2018 z dne 10. oktobra 2018 z naslovom „Vrsta zamud pri carinskih sistemih IT: kaj je šlo narobe?“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 26/2018 z dne 10. oktobra 2018 z naslovom „Vrsta zamud pri carinskih sistemih IT: kaj je šlo narobe?“,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0003/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0003/2019),

| A. | ker so bile države članice in Komisija skupaj pravno pristojne za izvrševanje 74 % proračuna Unije za leto 2017; ker vsa ta sredstva dejansko porabijo države članice, Komisija pa je odgovorna za nadzor nad njimi prek kontrolnih mehanizmov; |
| --- | --- |

A.

ker so bile države članice in Komisija skupaj pravno pristojne za izvrševanje 74 % proračuna Unije za leto 2017; ker vsa ta sredstva dejansko porabijo države članice, Komisija pa je odgovorna za nadzor nad njimi prek kontrolnih mehanizmov;

| B. | ker bi morala biti smotrna javna poraba in zaščita finančnih interesov EU osrednja elementa politike EU, da se bo denar davkoplačevalcev uporabljal pravilno in učinkovito in tako povečalo njihovo zaupanje; |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti smotrna javna poraba in zaščita finančnih interesov EU osrednja elementa politike EU, da se bo denar davkoplačevalcev uporabljal pravilno in učinkovito in tako povečalo njihovo zaupanje;

| C. | ker člen 310(6) PDEU določa, da „Unija in države članice preprečujejo goljufije in vsa druga nezakonita dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije“; |
| --- | --- |

C.

ker člen 310(6) PDEU določa, da „Unija in države članice preprečujejo goljufije in vsa druga nezakonita dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije“;

| D. | ker doseganje dobrih rezultatov s procesi poenostavitve zahteva redno ocenjevanje vložkov, izložkov, rezultatov in učinkov z revizijami smotrnosti poslovanja; |
| --- | --- |

D.

ker doseganje dobrih rezultatov s procesi poenostavitve zahteva redno ocenjevanje vložkov, izložkov, rezultatov in učinkov z revizijami smotrnosti poslovanja;

| E. | ker je treba ustrezno obravnavati raznolikost pravnih in upravnih sistemov držav članic, da bi odpravili nepravilnosti in se borili proti goljufijam; ker si mora Komisija zato bolj prizadevati, da se bo boj proti goljufijam izvajal učinkovito in da bo prinašal bolj oprijemljive in zadovoljive rezultate; |
| --- | --- |

E.

ker je treba ustrezno obravnavati raznolikost pravnih in upravnih sistemov držav članic, da bi odpravili nepravilnosti in se borili proti goljufijam; ker si mora Komisija zato bolj prizadevati, da se bo boj proti goljufijam izvajal učinkovito in da bo prinašal bolj oprijemljive in zadovoljive rezultate;

| F. | ker je v členu 325(2) PDEU določeno, da države članice za preprečevanje goljufij, ki škodijo finančnim interesom Unije, sprejmejo enake ukrepe, kot jih sprejmejo za preprečevanje goljufij, ki škodijo njihovim lastnim finančnim interesom; |
| --- | --- |

F.

ker je v členu 325(2) PDEU določeno, da države članice za preprečevanje goljufij, ki škodijo finančnim interesom Unije, sprejmejo enake ukrepe, kot jih sprejmejo za preprečevanje goljufij, ki škodijo njihovim lastnim finančnim interesom;

| G. | ker ima EU splošno pravico, da ukrepa na področju boja proti korupciji v mejah, ki jih določa PDEU; ker člen 67 PDEU določa, da je Unija obvezana zagotavljati visoko raven varnosti, vključno s preprečevanjem kriminala in bojem proti njemu ter približevanjem kazenske zakonodaje; ker je v členu 83 PDEU korupcija navedena kot posebno huda oblika kriminala s čezmejnimi posledicami; |
| --- | --- |

G.

ker ima EU splošno pravico, da ukrepa na področju boja proti korupciji v mejah, ki jih določa PDEU; ker člen 67 PDEU določa, da je Unija obvezana zagotavljati visoko raven varnosti, vključno s preprečevanjem kriminala in bojem proti njemu ter približevanjem kazenske zakonodaje; ker je v členu 83 PDEU korupcija navedena kot posebno huda oblika kriminala s čezmejnimi posledicami;

| H. | ker člen 325(3) PDEU določa, da države članice usklajujejo svoje delovanje, katerega cilj je zaščita finančnih interesov Unije pred goljufijami, in da v ta namen skupaj s Komisijo organizirajo tesno in redno sodelovanje med pristojnimi organi; |
| --- | --- |

H.

ker člen 325(3) PDEU določa, da države članice usklajujejo svoje delovanje, katerega cilj je zaščita finančnih interesov Unije pred goljufijami, in da v ta namen skupaj s Komisijo organizirajo tesno in redno sodelovanje med pristojnimi organi;

| I. | ker je korupcija v državah članicah zelo razširjena in resno ogroža finančne interese Unije, posledično pa tudi zaupanje v javno upravo; |
| --- | --- |

I.

ker je korupcija v državah članicah zelo razširjena in resno ogroža finančne interese Unije, posledično pa tudi zaupanje v javno upravo;

| J. | ker je DDV pomemben vir prihodkov državnih proračunov in ker je v letu 2017 kot lastno sredstvo prispeval 12,1 % skupnega proračuna EU; |
| --- | --- |

J.

ker je DDV pomemben vir prihodkov državnih proračunov in ker je v letu 2017 kot lastno sredstvo prispeval 12,1 % skupnega proračuna EU;

| K. | ker je Svet v resoluciji št. 6902/05 z dne 14. aprila 2005 o celostni politiki EU za boj proti korupciji Komisijo pozval, naj razmisli o vseh izvedljivih rešitvah, na primer udeležbi v skupini GRECO ali mehanizmu za ocenjevanje in spremljanje instrumentov EU v povezavi z razvojem vzajemnih mehanizmov za ocenjevanje in spremljanje; |
| --- | --- |

K.

ker je Svet v resoluciji št. 6902/05 z dne 14. aprila 2005 o celostni politiki EU za boj proti korupciji Komisijo pozval, naj razmisli o vseh izvedljivih rešitvah, na primer udeležbi v skupini GRECO ali mehanizmu za ocenjevanje in spremljanje instrumentov EU v povezavi z razvojem vzajemnih mehanizmov za ocenjevanje in spremljanje;

| L. | ker sistematična in institucionalizirana korupcija v nekaterih državah članicah resno škoduje finančnim interesom EU, poleg tega pa ogroža demokracijo, pravno državo in temeljne pravice; |
| --- | --- |

L.

ker sistematična in institucionalizirana korupcija v nekaterih državah članicah resno škoduje finančnim interesom EU, poleg tega pa ogroža demokracijo, pravno državo in temeljne pravice;

| M. | ker izidi posebnega Evrobarometra št. 470 o korupciji, objavljeni decembra 2017, kažejo, da se dojemanje korupcije in stališča do nje v primerjavi z letom 2013 niso dosti spremenila, kar pomeni, da pri poglabljanju zaupanja državljanov EU v institucije ni bilo konkretnih rezultatov; |
| --- | --- |

M.

ker izidi posebnega Evrobarometra št. 470 o korupciji, objavljeni decembra 2017, kažejo, da se dojemanje korupcije in stališča do nje v primerjavi z letom 2013 niso dosti spremenila, kar pomeni, da pri poglabljanju zaupanja državljanov EU v institucije ni bilo konkretnih rezultatov;

Odkrivanje in sporočanje nepravilnosti

| 1. | z zadovoljstvom ugotavlja, da se je skupno število goljufij in drugih nepravilnosti, sporočenih leta 2017 (15 213 primerov), glede na leto 2016 (19 080 primerov) zmanjšalo za 20,8 %, njihova vrednost pa se je znižala za 13 % (z 2,97 milijarde EUR leta 2016 na 2,58 milijarde EUR leta 2017); |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da vse nepravilnosti niso goljufije in da je treba jasno razlikovati med storjenimi napakami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da se je število nepravilnosti, ki so bile sporočene kot goljufije, glede na prejšnje leto znatno zmanjšalo (tj. za 19,3 %), s čimer se nadaljuje negativni trend, ki smo mu priča od leta 2014; upa, da je to zmanjšanje posledica dejanskega zmanjšanja števila goljufij, in ne pomanjkljivosti pri njihovem odkrivanju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da bi državam članicam koristilo, če bi tesneje sodelovale z namenom izmenjave informacij, da bi tako izboljšale zbiranje podatkov in povečale učinkovitost kontrol; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da več kot polovica držav članic ni sprejela nacionalnih strategij za boj proti goljufijam; poziva Komisijo, naj te države članice spodbuja k temu, da pospešijo sprejetje nacionalnih strategij za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova poziva Komisijo, naj vzpostavi enoten sistem za zbiranje primerljivih podatkov o nepravilnostih in primerih goljufije iz držav članic, da bi standardizirala postopek poročanja ter zagotovila kakovost in primerljivost posredovanih podatkov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da mnoge države članice nimajo posebne zakonodaje proti organiziranemu kriminalu, ki je vse pogosteje vpleten v čezmejne dejavnosti in sektorje, ki zadevajo finančne interese Unije, na primer s tihotapljenjem in ponarejanjem denarja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je zaskrbljen glede nadzora finančnih instrumentov, ki jih upravljajo posredniki, in glede pomanjkljivosti, ki so se pokazale pri preverjanju registriranih sedežev upravičencev; poudarja, da mora biti dodeljevanje neposrednih in posrednih posojil pogojeno z objavo davčnih in računovodskih podatkov po posameznih državah ter z razkritjem podatkov o dejanskem lastništvu upravičencev in finančnih posrednikov, ki so vključeni v posle financiranja; |
| --- | --- |

8.

Prihodki – lastna sredstva

| 9. | je zaskrbljen, ker je po statističnih podatkih Komisije vrzel pri pobiranju DDV leta 2016 znašala 147 milijard EUR, kar je več kot 12 % skupnih pričakovanih prihodkov iz DDV, in ker Komisija ocenjuje, da goljufije na področju DDV znotraj Unije slednjo vsako leto stanejo 50 milijard EUR; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zato pozdravlja akcijski načrt Komisije za DDV z dne 7. aprila 2016, namenjen reformi okvira DDV, in 13 zakonodajnih predlogov, ki jih je Komisija sprejela od decembra 2016 in se nanašajo na premik k dokončni ureditvi DDV, odpravo ovir v zvezi z DDV za elektronsko trgovanje, pregled ureditve DDV za mala in srednja podjetja, posodobitev politike o stopnji DDV in odpravo vrzeli pri pobiranju DDV; ugotavlja, da bi predlog o dokončnem sistemu lahko izkoreninil goljufije z neobstoječim trgovcem znotraj Unije (MTIC), vendar ne bo začel veljati pred letom 2022; poziva države članice, naj čim prej reformirajo svoje sisteme DDV, v vmesnem času pa sprejemajo ukrepe za nadzor nad škodo, med drugim v okviru Eurofisca, urada OLAF, Europola in prihodnjega Evropskega javnega tožilstva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja sodbo Sodišča v zadevi M. A. S. (C-42/17), po kateri so države članice v skladu z obveznostmi iz člena 325(1) in (2) PDEU dolžne poskrbeti za sprejem učinkovitih in odvračilnih kazni v primeru resnih goljufij v zvezi z DDV, ki škodujejo finančnim interesom EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | obžaluje, da so bile v preiskavi carinskih goljufij v Združenem kraljestvu, ki jo je leta 2017 opravil urad OLAF, odkrite obsežne utaje DDV pri uvozu v Združeno kraljestvo z zlorabo začasne odložitve plačila DDV ali tako imenovanega carinskega postopka 42 (CP42); pozdravlja, da je Komisija maja 2018 proti Združenem kraljestvu sprožila predhodni postopek za ugotavljanje kršitev; spominja, da so bile te izgube DDV skupaj ocenjene na približno 3,2 milijarde EUR v obdobju 2013–2016, kar je tudi izguba za proračun EU; je zaskrbljen, da nedavno sprejete spremembe Uredbe Sveta (EU) št. 904/2010 z dne 7. oktobra 2010 o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost (12) v zvezi z ukrepi za izboljšanje upravnega sodelovanja na področju DDV morda ne bodo zadostovale za zatrtje goljufij na račun omenjenega carinskega postopka, in poziva Komisijo, naj razmisli o novih strategijah za sledenje blagu, ocarinjenemu po tem postopku, znotraj EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja spremembo Uredbe Sveta (EU) št. 904/2010, sprejeto 2. oktobra 2018, in upa, da bo tesnejše sodelovanje učinkovito obravnavalo ključne vidike čezmejnih goljufij na enotnem trgu, kot so goljufije z neobstoječim trgovcem znotraj Unije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja sprejetje direktive o zaščiti finančnih interesov, ki pojasnjuje vprašanja čezmejnega sodelovanja in vzajemne pravne pomoči med državami članicami, Eurojustom, Evropskim javnim tožilstvom in Komisijo pri boju proti goljufijam na področju DDV; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pri tem opozarja na resnost situacije v zvezi z goljufijami, pri katerih ni plačan DDV, zlasti tako imenovanimi davčnimi vrtiljaki; poziva države članice, naj sodelujejo na vseh področjih dejavnosti Eurofisca, da bi olajšale izmenjavo informacij, pomembnih za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opominja, da je Sodišče Evropske unije ob več priložnostih potrdilo, da je DDV v finančnem interesu Unije, nazadnje v zadevi Taricco (C-105/14); ugotavlja pa, da OLAF zaradi pomanjkanja instrumentov zelo redko preiskuje nepravilnosti v zvezi z DDV; poziva države članice, naj sprejmejo predlog Komisije, po katerem naj bi OLAF dobil nove instrumente za obravnavo primerov DDV, na primer možnost uporabe Eurofisca in sistema VIES ter dostop do podatkov o bančnih računih; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je seznanjen s stabilnim trendom, kar zadeva sporočeno število goljufij in drugih primerov, ki ne pomenijo goljufije, povezanih s tradicionalnimi lastnimi sredstvi (leta 2016 jih je bilo 4 647, leta 2017 pa 4 636), ter z zadevnimi zneski (leta 2016: 537 milijonov EUR, leta 2017: 502 milijona EUR); a hkrati ugotavlja, da so nepravilnosti med državami članicami neenakomerno porazdeljene, pri čemer so bile Grčija (7,17 %), Španija (4,31 %) in Madžarska (3,35 %), kar zadeva nepobrana tradicionalna lastna sredstva, očitno nad povprečjem EU, ki je znašalo 1,96 %; |
| --- | --- |

17.

| 18. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da je tihotapljenje tobačnih izdelkov v EU v zadnjih letih naraslo, po ocenah predstavlja letno izgubo 10 milijard EUR javnih prihodkov proračuna EU in držav članic ter je obenem eden večjih finančnih virov organiziranega kriminala, vključno s terorizmom; meni, da si morajo države članice bolj prizadevati za boj proti tem protizakonitim dejavnostim, tudi z boljšimi postopki za medsebojno sodelovanje in izmenjavo informacij; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da je kombinacija različnih metod za odkrivanje (kontrole po sprostitvi in prepustitvi blaga, pregledi s strani služb za boj proti goljufijam ipd.) najuspešnejši način za odkrivanje goljufij in da je učinkovitost posamezne metode odvisna od posamezne države članice, učinkovitega usklajevanja njene uprave in sposobnosti njenih ustreznih služb, da komunicirajo med seboj; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da je skrb zbujajoče, da nekatere države članice nikoli ne poročajo niti o enem samem primeru goljufije; poziva Komisijo, naj to preuči, saj meni, da je verjetnost, da so te države članice paradiži brez goljufij, precej majhna; poziva Komisijo, naj v teh državah izvede naključno preverjanje na kraju samem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | neprijetno presenečen ugotavlja, da je bila povprečna stopnja izterjave v primerih, sporočenih kot goljufije, v obdobju 1989–2017 le 37 %; poziva Komisijo, naj poišče rešitev za izboljšanje tega poraznega stanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponovno poziva Komisijo, naj vsako leto poroča o znesku lastnih sredstev EU, izterjanih na podlagi priporočil urada OLAF, in sporoči zneske, ki jih je treba še izterjati; |
| --- | --- |

22.

Program EU za boj proti goljufijam

| 23. | pozdravlja vzpostavitev programa EU za boj proti goljufijam, ki ga bo urad OLAF izvajal z neposrednim upravljanjem (COM(2018)0386), in poziva, naj se nepovratna sredstva od junija 2019 naprej upravljajo elektronsko, in sicer v upravljavskem sistemu Komisije eGrants; |
| --- | --- |

23.

Evropsko javno tožilstvo in njegovi prihodnji odnosi z uradom OLAF

| 24. | pozdravlja odločitev 20 držav članic, da bodo prek okrepljenega sodelovanja ustanovile Evropsko javno tožilstvo (EJT); poziva Komisijo, naj spodbudi države članice, ki se tožilstvu doslej niso bile pripravljene pridružiti, naj to storijo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da bi bilo treba v sporazumih o sodelovanju med uradom OLAF in EJT jasno ločiti pristojnosti, da se bo mogoče izogniti dvojnim strukturam, navzkrižju pooblastil in pravnim vrzelim, ki nastanejo zaradi premajhnih pooblastil; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja, da predlog proračuna EU za leto 2019 prvič vključuje odobrena sredstva za EJT (4,9 milijona EUR), in vztraja, da tožilstvo potrebuje ustrezno število zaposlenih in primeren proračun; ugotavlja, da je predvidenih zgolj 37 delovnih mest, kar pomeni, da bo za upravne naloge skrbelo le 14 uslužbencev, če odštejemo mesta 23 evropskih tožilcev; meni, da to ni realistično, zlasti ker sta se nedavno tožilstvu odločili pridružiti še dve državi članici; zato poziva, da se vnaprej zagotovijo dodatna sredstva za uslužbence, predvidena za leto 2020, da bo lahko tožilstvo povsem operativno do izteka leta 2020, kot je predvideno v uredbi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja ciljno usmerjeni predlog Komisije za revizijo Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013, zlasti zaradi ustanovitve EJT; poudarja, da bi moralo prihodnje sodelovanje med uradom OLAF in EJT temeljiti na tesnem sodelovanju, učinkoviti izmenjavi informacij in dopolnjevanju, pri tem pa bi se morali izogniti podvajanju in navzkrižju pristojnosti; |
| --- | --- |

27.

Boj proti korupciji

| 28. | pozdravlja predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, ki ga je pripravila Komisija; poudarja, da bi morala Komisija redno objavljati ocene tveganj za pravno državo v posameznih državah članicah, vključno s tveganjem sistemske korupcije, ki bi temeljile na naboru kazalnikov in neodvisnih poročilih, da bi zagotovila objektivno in sistematično ocenjevanje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da bo po ustanovitvi EJT urad OLAF v državah članicah, ki se ne bodo pridružile tožilstvu, edini urad, odgovoren za zaščito finančnih interesov EU; poudarja, da predlog Komisije o spremembi uredbe o uradu OLAF po mnenju Evropskega računskega sodišča št. 8/2018 ne ponuja rešitve za slabo učinkovitost upravnih preiskav tega urada; poudarja, da je treba zagotoviti, da bo OLAF ostal vpliven in dobro delujoč partner EJT; |
| --- | --- |

29.

| 30. | obžaluje, da se Komisiji ne zdi več potrebno objavljati poročila o boju proti korupciji; obžaluje tudi njeno odločitev, da bo spremljanje boja proti korupciji vključila v proces ekonomskega upravljanja evropskega semestra; meni, da bo zato spremljanje s strani Komisije še bolj omejeno, podatki pa na voljo samo za nekaj držav; obžaluje tudi, da je novi pristop osredotočen predvsem na ekonomske posledice korupcije in skoraj povsem zanemarja druge razsežnosti, na katere ta vpliva, na primer zaupanje državljanov v javno upravo in celo demokratične strukture držav članic; poziva Komisijo, naj še naprej objavlja poročila o boju proti korupciji; znova jo poziva, naj vodi celovitejšo in jasnejšo politiko EU proti korupciji, ki bo vključevala poglobljeno analizo protikorupcijskih politik v državah članicah; |
| --- | --- |

30.

| 31. | priznava, da lahko izmenično zaposlovanje v javnem in zasebnem sektorju negativno vpliva na odnose med institucijami in zastopniki interesov; poziva institucije EU, naj se s tem izzivom soočajo sistematično in sorazmerno; |
| --- | --- |

31.

| 32. | obžaluje, da Komisija ni podprla sodelovanja EU v Skupini držav proti korupciji (GRECO) pri Svetu Evrope; poziva jo, naj čim prej znova začne pogajanja s skupino GRECO, da bo mogoče pravočasno oceniti njeno skladnost s konvencijo OZN proti korupciji (UNCAC) in uvesti interni ocenjevalni mehanizem za institucije EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno poziva Komisijo, naj vzpostavi sistem doslednih kazalnikov in zlahka uporabnih enotnih meril na podlagi zahtev iz stockholmskega programa za merjenje stopnje korupcije v državah članicah in ovrednotenje njihovih politik boja proti korupciji; poziva jo tudi, naj oblikuje indeks korupcije, da bi po njem razvrstila države članice; meni, da bi bil lahko indeks korupcije dobra podlaga, na kateri bi Komisija vzpostavila mehanizem nadzora za posamezne države pri nadziranju porabe sredstev EU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opominja, da Komisija nima dostopa do informacij, ki si jih države članice izmenjujejo, da bi preprečile in odpravile goljufije znotraj Unije z neobstoječim trgovcem (davčni vrtiljak); meni, da bi morala imeti Komisija dostop do Eurofisca, zato da bi lahko lažje nadzirala, ocenjevala in izboljševala izmenjavo podatkov med državami članicami; poziva vse države članice, naj v skladu s priporočili Evropskega računskega sodišča sodelujejo na vseh področjih delovanja Eurofisca, da bi spodbudile in pospešile izmenjavo informacij s pravosodnimi organi in organi kazenskega pregona, kot sta Europol in urad OLAF; poziva države članice in Svet, naj Komisiji omogočijo dostop do teh podatkov, da bi spodbudili sodelovanje ter izboljšali zanesljivost podatkov in boj proti čezmejnemu kriminalu; |
| --- | --- |

34.

Javno naročanje

Digitalizacija

| 35. | ugotavlja, da se velik del javnih naložb porabi z javnimi naročili (2 bilijona EUR na leto); poudarja koristi, ki jih prinaša elektronsko javno naročanje v boju proti goljufijam, kot so prihranki za vse strani, večja preglednost ter poenostavljeni in skrajšani postopki; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj pripravi okvir za digitalizacijo vseh postopkov izvajanja politik EU (razpisi, uporaba, ocenjevanje, izvajanje, plačila), ki ga bodo uporabljale vse države članice; |
| --- | --- |

36.

| 37. | obžaluje, da le malo držav članic uporablja nove tehnologije za vse glavne korake postopka javnega naročanja (elektronska objava, elektronski dostop do razpisne dokumentacije, elektronska oddaja ponudb, elektronsko ocenjevanje, elektronska oddaja naročila, elektronsko naročanje izdelkov in storitev, elektronsko izdajanje računov in elektronsko plačevanje); poziva države članice, naj do julija 2019 prek spleta in v strojno berljivi obliki objavijo vse obrazce za postopek javnega naročanja in javno dostopne registre javnih naročil; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj za države članice, kjer javni naročniki še nimajo elektronskega profila, razvije pobude za njegovo oblikovanje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja časovni načrt Komisije za uvedbo elektronskega javnega naročanja v EU in jo poziva, naj spremlja njegovo izvajanje; |
| --- | --- |

39.

Preprečevanje in zgodnje faze razpisnega postopka

| 40. | meni, da so dejavnosti preprečevanja zelo pomembne za zmanjšanje stopnje goljufij pri porabi sredstev EU in da je prehod na elektronsko javno naročanje pomemben korak k preprečevanju goljufij ter spodbujanju integritete in preglednosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja, da je bil vzpostavljen sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev, in meni, da je kombinacija različnih metod za odkrivanje (nadzor) v zgodnjih fazah predložitve projektov najučinkovitejši način za preprečevanje goljufij, saj so sredstva tako lahko preusmerjena v druge projekte; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja smernice o opozorilnih znamenjih in najboljši praksi pri javnem naročanju in sporočanju nepravilnosti, ki jih je pripravil Svetovalni odbor za usklajevanje preprečevanja goljufij (COCOLAF); |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja, da so bila finančna pravila, ki se uporabljajo za splošni proračun EU, poenostavljena, in meni, da se z nadaljnjo poenostavitvijo poveča učinkovitost; upa, da bodo imeli drugi prejemniki sredstev Unije več koristi od poenostavljenega obračunavanja stroškov; |
| --- | --- |

43.

Uvozni postopki

| 44. | ugotavlja, da carine predstavljajo 14 % proračuna EU, in meni, da njihovo neučinkovito pobiranje in neusklajenost pravil negativno vplivata na finančne interese EU; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ugotavlja, da si carinske službe različnih držav članic izmenjujejo informacije o sumih goljufije, da bi zagotovile spoštovanje carinskih predpisov (medsebojna pomoč); meni, da je takšna komunikacija lažja v primerih, ko je pošiljatelja obvezno treba navesti v uvozni carinski deklaraciji, in poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da bo ta navedba do julija 2019 postala obvezna v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

45.

| 46. | izraža zaskrbljenost v zvezi s carinskimi kontrolami in povezanim pobiranjem carin, ki so lastni vir proračuna Unije; opozarja, da so carinski organi držav članic tisti, ki izvajajo kontrole, da bi ugotovili, ali uvozniki spoštujejo predpise o tarifah in uvozu, in poziva Komisijo, naj poskrbi za ustrezen in usklajen nadzor na mejah EU ter s tem za varnost in zaščito gospodarskih interesov Unije, zlasti v boju proti prodaji nezakonitih in ponarejenih izdelkov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | obžaluje, da je pri uvajanju novih informacijskih sistemov carinske unije prišlo do vrste zamud, tako da nekateri poglavitni sistemi ne bodo na voljo do roka, zastavljenega v carinskem zakoniku, namreč do leta 2020; poudarja, da je gladek prehod na carinske postopke brez papirja ključnega pomena za usklajeno delo carinskih uprav; poziva Komisijo in države članice, naj prispevajo k dokončni vzpostavitvi in finančni vzdržnosti carinskih informacijskih sistemov EU; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja enajst skupnih carinskih operacij urada OLAF, v katerih so bile uspešno obravnavane različne grožnje, kot so goljufanje pri prihodkih, nezakoniti gotovinski tokovi, ponarejeni izdelki, tihotapljenje cigaret in trgovina z mamili; poleg tega pozdravlja odkritje nepravilnosti po obvestilih urada OLAF v okviru medsebojne pomoči, zlasti goljufij v zvezi s sončnimi kolektorji; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da so na vseh vstopnih točkah potrebne usklajene in standardizirane carinske kontrole, saj neravnovesje pri tem, kako jih izvajajo države članice, ovira učinkovito delovanje carinske unije; |
| --- | --- |

49.

Odhodki

| 50. | pozdravlja znatno zmanjšanje števila sporočenih goljufij na področju razvoja podeželja (z 272 v letu 2016 na 133 v letu 2017) in posledično zmanjšanje vrednosti goljufij s 47 milijonov EUR na 20 milijonov EUR; hkrati ugotavlja, da se ravno nasproten trend kaže na področju neposredne podpore kmetijstvu, kjer se je vrednost sporočenih goljufij močno povečala: z 11 milijonov EUR na 39 milijonov EUR, povprečna finančna vrednost posameznega primera pa se je povečala za 227 %; upa, da to ni negativen trend; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pričakuje, da se bo s poenostavitvijo upravnih pravil, predvideno v skupnih določbah za obdobje 2014–2020, zmanjšalo število nepravilnosti, ki niso goljufije, olajšalo odkrivanje goljufij in izboljšal dostop upravičencev do sredstev EU; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za standardizacijo nomenklature napak, povezanih z odhodki, saj podatki kažejo, da različne države članice iste napake navajajo v različnih kategorijah (SWD(2018)0386); |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da je zmogljivost za odkrivanje ključna značilnost v boju proti goljufijam, ki prispeva k uspešnosti in učinkovitosti sistema za zaščito proračuna EU; zato pozdravlja, da so bile Poljska, Romunija, Madžarska, Italija in Bolgarija najbolj dejavne države članice pri odkrivanju in sporočanju nepravilnosti, saj so v zvezi s skupno kmetijsko politiko v obdobju 2013–2017 prijavile 73 % vseh sporočenih goljufij; v zvezi s tem poudarja, da lahko ena sama številčna ocena prijav ustvari nepravilno predstavo o učinkovitosti kontrol; zato poziva Komisijo, naj države članice še naprej podpira, da bi zagotovila večje število in boljšo kakovost kontrol, ter izmenjuje dobro prakso v boju proti goljufijam; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ugotavlja, da se je število nepravilnosti, ki niso bile sporočene kot goljufije, v kohezijski in ribiški politiki (leta 2017 je bilo 5 129 primerov) po vrhuncu, ki je trajal dve leti, vrnilo na raven iz let 2013 in 2014 (4 695 oziroma 4 825 primerov); |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da je popolna preglednost poročanja o odhodkih bistvena, predvsem kar se tiče infrastrukturnih projektov, ki se financirajo neposredno z evropskimi sredstvi in finančnimi instrumenti; poziva Komisijo, naj evropskim državljanom omogoči popoln dostop do podatkov o projektih, sofinanciranih iz evropskih sredstev; |
| --- | --- |

55.

| 56. | je seznanjen s tem, da se je število sporočenih nepravilnosti v okviru predpristopne pomoči v letu 2017 dodatno zmanjšalo in da se je s postopnim opuščanjem predpristopnih programov število sporočenih goljufij približalo ničli; |
| --- | --- |

56.

Ugotovljene težave in potrebni ukrepi

Boljši nadzor

| 57. | podpira program Herkul III, ki je dober primer načela najboljše porabe vsakega evra; pričakuje, da bo program, ki ga bo nasledil po letu 2020, še učinkovitejši; |
| --- | --- |

57.

| 58. | upa, da se bo z načrtovano novo uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za notranjo varnost dodatno izboljšalo usklajevanje in okrepilo sodelovanje za namene financiranja med carinskimi organi in drugimi organi kazenskega pregona, in sicer prek izboljšanega partnerstva na ravni EU; |
| --- | --- |

58.

Mednarodne goljufije

| 59. | poudarja, da bi sistem izmenjave informacij med pristojnimi organi omogočil križno preverjanje računovodskih evidenc za transakcije med dvema ali več državami članicami, da bi tako preprečili mednarodne goljufije pri strukturnih in investicijskih skladih, s čimer bi zagotovili celovit horizontalni pristop k zaščiti finančnih interesov držav članic; ponavlja svojo zahtevo Komisiji, naj predstavi zakonodajni predlog s področja vzajemne upravne pomoči na področjih porabe sredstev EU, kjer doslej ta praksa ni bila predpisana; |
| --- | --- |

59.

| 60. | je zaskrbljen zaradi vse večjega tveganja za mednarodne goljufije, ki jih odkrije urad OLAF, in njihove pogostosti; pozdravlja, da je Parlament 25. oktobra 2018 sprejel poročilo o zaščiti finančnih interesov EU: izterjava denarja in premoženja iz tretjih držav v primerih goljufije in da je bila v prostotrgovinski sporazum z Japonsko uspešno vključena klavzula o boju proti goljufijam; poziva Komisijo, naj posploši prakso dodajanja klavzul o boju proti goljufijam v sporazume, ki jih EU podpiše s tretjimi državami; |
| --- | --- |

60.

Žvižgači

| 61. | pozdravlja predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (COM(2018)0218); upa, da bo znatno izboljšala varnost žvižgačev v Uniji, kar bo privedlo do velikega izboljšanja finančne zaščite EU in pravne države; upa, da bo začela veljati v bližnji prihodnosti; poziva vse institucije EU, naj standarde iz te direktive čim prej vključijo v svoje interne politike, da se zagotovi najvišja raven zaščite finančnih interesov Unije; spodbuja države članice, naj direktivo v največjem možnem obsegu prenesejo v svoje pravne sisteme; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo žvižgači pri preprečevanju in odkrivanju goljufij ter poročanju o njih, in opozarja, da jih je treba zaščititi; |
| --- | --- |

62.

Raziskovalno novinarstvo

| 63. | meni, da ima raziskovalno novinarstvo ključno vlogo pri izboljšanju potrebne preglednosti v Uniji in državah članicah, zato ga morajo spodbujati in podpirati tako države članice kot Unija; |
| --- | --- |

63.

Tobak

| 64. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da proračuni Unije in držav članic zaradi nezakonite trgovine s cigaretami po ocenah urada OLAF vsako leto utrpijo finančno izgubo v višini več kot 10 milijard EUR; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja, da je 25. septembra 2018 začel veljati protokol Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) o odpravi nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki, potem ko ga je 27. junija 2018 ratificirala še 41. država; pozdravlja tudi prvo srečanje pogodbenic protokola, ki je potekalo od 8. do 10. oktobra 2018; vseeno poziva države članice, ki protokola še niso ratificirale, naj to čim prej storijo; poziva Komisijo, naj odigra dejavno vlogo pri pripravi celovitega poročila o dobrih praksah in poskusnem uvajanju sistemov za sledenje in spremljanje v državah pogodbenicah; poziva države članice, ki so protokol podpisale, niso pa ga še ratificirale, naj to storijo; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opozarja na odločitev Komisije, da ne bo obnovila sporazuma z družbo PMI, ki je prenehal veljati 9. julija 2016; opominja, da je Evropski parlament 9. marca 2016 Komisijo pozval, naj sporazuma po izteku njegove veljavnosti ne obnovi, ne podaljša in naj se o njem ne pogaja znova; je prepričan, da tudi preostalih treh sporazumov s tobačnimi družbami (BAT, JTI, ITL) ne bi smeli obnoviti ali podaljšati oziroma se o njih znova pogajati; poziva Komisijo, naj do konca leta 2018 predstavi poročilo o izvedljivost prenehanja uporabe preostalih treh sporazumov; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisijo, naj hitro pripravi nov akcijski načrt in celovito strategijo EU za boj proti nezakoniti trgovini s tobačnimi izdelki, ki naj bi ju bila predstavila že konec poletja 2018; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo sistemi sledenja in varnostni ukrepi, ki jih morajo države članice sprejeti do 20. maja 2019 za cigarete in tobak za zvijanje in do 20. maja 2024 za vse ostale tobačne izdelke (na primer cigare, cigarilose in brezdimne tobačne izdelke), usklajeni s smernicami za neodvisnost iz protokola WHO o odpravi nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki, ki ga je Evropska unija ratificirala 24. junija 2016; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisijo, naj predvidi tveganje za skrito kloniranje posameznih oznak tobačne industrije za namene prodaje na vzporednih trgih; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ugotavlja, da so se pravosodna priporočila urada OLAF v državah članicah doslej izvajala le v omejenem obsegu; meni, da je takšno stanje nesprejemljivo, in poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da bodo v državah članicah upoštevana vsa priporočila urada OLAF, in sprejme pravila, ki bodo omogočila dopustnost dokazov, ki jih zbere OLAF; |
| --- | --- |

70.

Preiskave in vloga urada OLAF

| 71. | pozdravlja predlog Komisije, da se uradu OLAF podeli pristojnost za preiskave primerov na področju davka na dodano vrednost; poziva jo, naj zagotovi določeno raven preglednosti poročil in priporočil urada OLAF po zaključku vse evropskih in državnih postopkov; meni, da bi morala Komisija po sprejetju sprememb uredbe o uradu OLAF, potrebnih zaradi ustanovitve EJT, pripraviti temeljitejšo in obsežnejšo modernizacijo okvira za OLAF; |
| --- | --- |

71.

| 72. | obžaluje neusklajeno terminologijo v poročilih urada OLAF, na primer „zaključene“ in „dokončane“ preiskave; poziva Komisijo in urad OLAF, naj terminologijo uporabljata dosledno, da bo v zvezi s poročanjem in povračilom škode v primerih goljufij mogoča primerljivost skozi leta; |
| --- | --- |

72.

| 73. | je seznanjen s težavami, ki jih ima OLAF z novo podatkovno zbirko za upravljanje vsebine (OCM); še zlasti obžaluje, da so se v novi podatkovni zbirki izgubili nekateri primeri; pozdravlja dejstvo, da se te težave obravnavajo kot prednostne; poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje temeljito oceno informacijskega projekta OCM, zlasti kar zadeva osnutek, skupne stroške, izvedbo, uporabniško izkušnjo in seznam odkritih težav, kot priporoča nadzorni odbor urada OLAF (13); |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisijo in države članice, naj skupaj poskrbijo, da se bodo preiskave urada OLAF in držav članic medsebojno dopolnjevale, da bo imel OLAF enaka preiskovalna pooblastila v vseh državah članicah, med drugim dostop do podatkov o bančnih računih, in da bodo dokazi, ki jih bo zbral, dopustni v kazenskih postopkih na sodiščih vseh držav članic, saj je to bistveno za učinkovito ukrepanje na osnovi njegovih preiskav; |
| --- | --- |

74.

o

o o

| 75. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Sodišču Evropske unije, Evropskemu računskemu sodišču, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam in nadzornemu odboru Evropskega urada za boj proti goljufijam. |
| --- | --- |

75.

---

(1)  OLAF, „Osemnajsto poročilo Evropskega urada za boj proti goljufijam, 1. januar do 31. december 2017“, 5.10.2018.

(2)  UL L 248, 18.9.2013, str. 1.

(3)  UL L 198, 28.7.2017, str. 29.

(4)  UL L 283, 31.10.2017, str. 1.

(5)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(6)  Sodba Sodišča Evropske unije (veliki senat) z dne 8. septembra 2015, kazenski postopek zoper Iva Taricca in druge, 105/14, ECLI:EU:C:2015:555.

(7)  Sodba Sodišča Evropske unije (veliki senat) z dne 5. decembra 2017, kazenski postopek zoper M. A. S. in M. B., 42/17, ECLI:EU:C:2017:936.

(8)  UL C 252, 18.7.2018, str. 56.

(9)  UL L 94, 28.3.2014, str. 65.

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0419.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0384.

(12)  UL L 268, 12.10.2010, str. 1.

(13)  Mnenje nadzornega odbora urada OLAF št. 1/2018 o predhodnem predlogu proračuna urada OLAF za leto 2019.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/163 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/163

---

P8_TA(2019)0057

Gensko spremenjena oljna ogrščica Ms8, Rf3 in Ms8 × Rf3

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o spremembi Izvedbenega sklepa Komisije 2013/327/EU v zvezi z obnovitvijo odobritve dajanja na trg živil, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico Ms8, Rf3 in Ms8 × Rf3 ali so iz nje sestavljena, ali živil in krme, proizvedenih iz teh gensko spremenjenih organizmov, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D059688/02 – 2019/2521(RSP))

(2020/C 411/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o spremembi Izvedbenega sklepa Komisije 2013/327/EU v zvezi z obnovitvijo odobritve dajanja na trg živil, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico Ms8, Rf3 in Ms8 × Rf3 ali so iz nje sestavljena, ali živil in krme, proizvedenih iz teh gensko spremenjenih organizmov, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D059688/02, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o spremembi Izvedbenega sklepa Komisije 2013/327/EU v zvezi z obnovitvijo odobritve dajanja na trg živil, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico Ms8, Rf3 in Ms8 × Rf3 ali so iz nje sestavljena, ali živil in krme, proizvedenih iz teh gensko spremenjenih organizmov, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D059688/02,

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1829/2003 z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti členov 11(3) in 23(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1829/2003 z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti členov 11(3) in 23(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 3. decembra 2018 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 3. decembra 2018 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 25. oktobra 2017 in ki je bilo objavljeno 28. novembra 2017 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 25. oktobra 2017 in ki je bilo objavljeno 28. novembra 2017 (3),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika,

| A. | ker je družba Bayer CropScience AG 20. maja 2016 Komisiji predložila vlogo v skladu s členoma 11 in 23 Uredbe (ES) št. 1829/2003 za obnovitev odobritve za dajanje na trg proizvodov iz Odločbe Komisije 2007/232/ES (5) (v nadaljnjem besedilu: vloga za obnovitev); |
| --- | --- |

A.

ker je družba Bayer CropScience AG 20. maja 2016 Komisiji predložila vlogo v skladu s členoma 11 in 23 Uredbe (ES) št. 1829/2003 za obnovitev odobritve za dajanje na trg proizvodov iz Odločbe Komisije 2007/232/ES (5) (v nadaljnjem besedilu: vloga za obnovitev);

| B. | ker je bilo z Odločbo 2007/232/ES odobreno dajanje na trg krme, ki vsebuje gensko spremenjeno oljno ogrščico Ms8, Rf3 in Ms8 × Rf3 ali je iz nje sestavljena, področje uporabe te odobritve pa je zajemalo tudi proizvode, ki vsebuje oljno ogrščico Ms8, Rf3 in Ms8 × Rf3 ali so iz nje sestavljeni, za uporabo v druge namene, ne le za živila in krmo, z izjemo gojenja; |
| --- | --- |

B.

ker je bilo z Odločbo 2007/232/ES odobreno dajanje na trg krme, ki vsebuje gensko spremenjeno oljno ogrščico Ms8, Rf3 in Ms8 × Rf3 ali je iz nje sestavljena, področje uporabe te odobritve pa je zajemalo tudi proizvode, ki vsebuje oljno ogrščico Ms8, Rf3 in Ms8 × Rf3 ali so iz nje sestavljeni, za uporabo v druge namene, ne le za živila in krmo, z izjemo gojenja;

| C. | ker je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) 25. oktobra 2017 v skladu s členoma 6 in 18 Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejela pozitivno mnenje glede vloge za obnovitev; |
| --- | --- |

C.

ker je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) 25. oktobra 2017 v skladu s členoma 6 in 18 Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejela pozitivno mnenje glede vloge za obnovitev;

| D. | ker se je Komisija na zahtevo vlagatelja odločila spremeniti prejšnji Izvedbeni sklep Komisije 2013/327/EU (6) ter s tem v njegovo področje uporabe vključila proizvode, ki so zajeti v področje uporabe Odločbe 2007/232/ES; ker osnutek izvedbenega sklepa Komisije s tem spreminja Izvedbeni sklep 2013/327/EU in razveljavlja Odločbo 2007/232/ES; ker je legitimnost takšnega pristopa vprašljiva; |
| --- | --- |

D.

ker se je Komisija na zahtevo vlagatelja odločila spremeniti prejšnji Izvedbeni sklep Komisije 2013/327/EU (6) ter s tem v njegovo področje uporabe vključila proizvode, ki so zajeti v področje uporabe Odločbe 2007/232/ES; ker osnutek izvedbenega sklepa Komisije s tem spreminja Izvedbeni sklep 2013/327/EU in razveljavlja Odločbo 2007/232/ES; ker je legitimnost takšnega pristopa vprašljiva;

| E. | ker so pristojni organi v trimesečnem posvetovalnem obdobju posredovali veliko kritičnih pripomb (7); ker so države članice med drugim kritizirale dejstvo, da pristop spremljanja, ki ga je sprejel vložnik, ni bil v skladu z zahtevami iz Priloge VII k Direktivi 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) oziroma z navodili EFSA, da so bila poročila o spremljanju okolja po dajanju na trg, ki jih je predložil vložnik, v temelju pomanjkljiva in da niso ponudila zanesljivih podatkov v podporo sklepu, da ni bilo škodljivih vplivov na zdravje ali okolje, ki bi bili povezani z uvozom ali uporabo gensko spremenjene oljne ogrščice Ms8, Rf3 in Ms8 x Rf3; |
| --- | --- |

E.

ker so pristojni organi v trimesečnem posvetovalnem obdobju posredovali veliko kritičnih pripomb (7); ker so države članice med drugim kritizirale dejstvo, da pristop spremljanja, ki ga je sprejel vložnik, ni bil v skladu z zahtevami iz Priloge VII k Direktivi 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) oziroma z navodili EFSA, da so bila poročila o spremljanju okolja po dajanju na trg, ki jih je predložil vložnik, v temelju pomanjkljiva in da niso ponudila zanesljivih podatkov v podporo sklepu, da ni bilo škodljivih vplivov na zdravje ali okolje, ki bi bili povezani z uvozom ali uporabo gensko spremenjene oljne ogrščice Ms8, Rf3 in Ms8 x Rf3;

| F. | ker so bile sorte Ms8, Rf3 in Ms8 x Rf3 gensko spremenjene oljne ogrščice zasnovane tako, da so odporne na uporabo herbicida glufosinat; |
| --- | --- |

F.

ker so bile sorte Ms8, Rf3 in Ms8 x Rf3 gensko spremenjene oljne ogrščice zasnovane tako, da so odporne na uporabo herbicida glufosinat;

| G. | ker se pri gojenju rastlin, odpornih proti herbicidom, običajno uporablja komplementarni herbicid, zato je mogoče pričakovati, da bodo te rastline izpostavljene večjim in večkratnim odmerkom herbicidov, kar ne bo povzročilo le več ostankov v pridelku in s tem v uvoženih proizvodih, temveč lahko vpliva na sestavo gensko spremenjene rastline in njenih agronomskih značilnosti; |
| --- | --- |

G.

ker se pri gojenju rastlin, odpornih proti herbicidom, običajno uporablja komplementarni herbicid, zato je mogoče pričakovati, da bodo te rastline izpostavljene večjim in večkratnim odmerkom herbicidov, kar ne bo povzročilo le več ostankov v pridelku in s tem v uvoženih proizvodih, temveč lahko vpliva na sestavo gensko spremenjene rastline in njenih agronomskih značilnosti;

| H. | ker uporaba glufosinata v Uniji ni več dovoljena, saj je bil razvrščen kot strupen za razmnoževanje in zato zanj veljajo merila za izločitev, določena v Uredbi (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (9); |
| --- | --- |

H.

ker uporaba glufosinata v Uniji ni več dovoljena, saj je bil razvrščen kot strupen za razmnoževanje in zato zanj veljajo merila za izločitev, določena v Uredbi (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (9);

| I. | ker ostanki škropljenja s herbicidi ne sodijo v področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme; ker ni bila opravljena ocena učinka škropljenja gensko spremenjene oljne ogrščice Ms8, Rf3 in Ms8 x Rf3 z glufosinatom; ker so informacije o vrednostih ostankov herbicidov in njihovih metabolitov ključnega pomena za temeljito oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom; |
| --- | --- |

I.

ker ostanki škropljenja s herbicidi ne sodijo v področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme; ker ni bila opravljena ocena učinka škropljenja gensko spremenjene oljne ogrščice Ms8, Rf3 in Ms8 x Rf3 z glufosinatom; ker so informacije o vrednostih ostankov herbicidov in njihovih metabolitov ključnega pomena za temeljito oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom;

| J. | ker državam članicam ni treba meriti ostankov glufosinata v uvoženi oljni ogrščici, da bi v okviru usklajenega večletnega programa nadzora za leta 2019, 2020 in 2021 (10) zagotovile skladnost z mejnimi vrednostmi ostankov; |
| --- | --- |

J.

ker državam članicam ni treba meriti ostankov glufosinata v uvoženi oljni ogrščici, da bi v okviru usklajenega večletnega programa nadzora za leta 2019, 2020 in 2021 (10) zagotovile skladnost z mejnimi vrednostmi ostankov;

| K. | ker je strokovnjak pri pristojnem organu, poleg možnosti, da bodo živali in ljudje v Uniji še naprej izpostavljeni visokim ravnem ostankov glufosinata, ki so prisotne v tej gensko spremenjeni oljni ogrščici, izrazil tudi zaskrbljenost glede metabolita N-acetil-glufosinata, ki nastaja v gensko spremenjeni oljni ogrščici Ms8xRf3, v oljni ogrščici, ki ni gensko spremenjena, pa ne (11); ker študija iz leta 2013 kaže, da ima lahko N-acetil-glufosinat nevrotoksičen učinek, a EFSA v svoji oceni tega ni presojala; |
| --- | --- |

K.

ker je strokovnjak pri pristojnem organu, poleg možnosti, da bodo živali in ljudje v Uniji še naprej izpostavljeni visokim ravnem ostankov glufosinata, ki so prisotne v tej gensko spremenjeni oljni ogrščici, izrazil tudi zaskrbljenost glede metabolita N-acetil-glufosinata, ki nastaja v gensko spremenjeni oljni ogrščici Ms8xRf3, v oljni ogrščici, ki ni gensko spremenjena, pa ne (11); ker študija iz leta 2013 kaže, da ima lahko N-acetil-glufosinat nevrotoksičen učinek, a EFSA v svoji oceni tega ni presojala;

| L. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 3. decembra 2018, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

L.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 3. decembra 2018, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

| M. | ker je Komisija v obeh obrazložitvenih memorandumih zakonodajnih predlogov z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovedo uporabo gensko spremenjenih živil in krme, oziroma z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala dejstvo, da je od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejemala odločbe o odobritvi, ki niso bile podprte z mnenjem odbora držav članic, in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, ki naj bi bila kvečjemu izjema v postopku kot celoti, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (12); |
| --- | --- |

M.

ker je Komisija v obeh obrazložitvenih memorandumih zakonodajnih predlogov z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovedo uporabo gensko spremenjenih živil in krme, oziroma z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala dejstvo, da je od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejemala odločbe o odobritvi, ki niso bile podprte z mnenjem odbora držav članic, in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, ki naj bi bila kvečjemu izjema v postopku kot celoti, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (12);

| N. | ker je Parlament v prvi obravnavi (13)28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega; |
| --- | --- |

N.

ker je Parlament v prvi obravnavi (13)28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen z enim od ciljev Uredbe (ES) št. 1829/2003, tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (14) dati podlago za zagotavljanje visoke ravni varovanja življenja in zdravja ljudi, zdravja in dobrobiti živali ter okoljskih interesov in interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjeno hrano in krmo, ob hkratnem zagotavljanju nemotenega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj ne odobri uvoza gensko spremenjenih rastlin, namenjenih za živila ali krmo, ki so odporne proti herbicidu, ki ni registriran za uporabo v Uniji (glufosinat v tem primeru); |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, ne odobri brez popolne ocene ostankov škropljenja s komplementarnimi herbicidi in njihovimi komercialnimi pripravki, ki se uporabljajo v državah gojenja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj oceno tveganja uporabe komplementarnih herbicidov in njihovih ostankov v celoti vključi v oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, ne glede na to, ali je gensko spremenjena rastlina namenjena gojenju v Uniji ali se v Unijo uvaža za živila in krmo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znova poudarja, da je odločen doseči napredek v zvezi s predlogom Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011; poziva Svet, naj nujno nadaljuje svoje delo v zvezi s tem predlogom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj prekine izvajanje vseh izvedbenih sklepov glede vlog za odobritev gensko spremenjenih organizmov, dokler se postopek odobritve ne spremeni in se ne odpravijo pomanjkljivosti sedanjega postopka, za katerega se je izkazalo, da je neustrezen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj umakne predloge za odobritev GSO, če stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali ne bo izdal mnenja, bodisi za gojenje ali za uporabo v živilih in krmi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Assessment of genetically modified oilseed rape MS8 × RF3 for renewal of authorisation under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-RX-004) (Ocena gensko spremenjene oljne ogrščice MS8 × RF3 za obnovitev odobritve v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-RX-007)), https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2017.5067

(4)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 482, 23.12.2016, str. 110).

| — | Resolucija z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (UL C 399, 24.11.2017, str. 71). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (UL C 399, 24.11.2017, str. 71).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 19). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 19).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 17). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 17).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 15). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 15).

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 86, 6.3.2018, str. 108). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 86, 6.3.2018, str. 108).

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (UL C 86, 6.3.2018, str. 111). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (UL C 86, 6.3.2018, str. 111).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 76). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 76).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 80). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 80).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 70). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 70).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 73). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 73).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (UL C 215, 19.6.2018, str. 83). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (UL C 215, 19.6.2018, str. 83).

| — | Resolucija z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 298, 23.8.2018, str. 34). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 298, 23.8.2018, str. 34).

| — | Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 307, 30.8.2018, str. 71). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 307, 30.8.2018, str. 71).

| — | Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 307, 30.8.2018, str. 67). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 307, 30.8.2018, str. 67).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-68416-4, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 337, 20.9.2018, str. 54). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-68416-4, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 337, 20.9.2018, str. 54).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 55). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 55).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 60). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 60).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 122). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 122).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 127). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 127).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) in MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 133). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) in MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 133).

| — | Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122 (DAS-59122-7), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122 (DAS-59122-7), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0051).

| — | Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh transformacij MON 87427, MON 89034 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Sklepa 2010/420/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh transformacij MON 87427, MON 89034 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Sklepa 2010/420/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0052).

| — | Resolucija z dne 3. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjene sladkorne pese H7-1 (KM-ØØØH71-4), v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjene sladkorne pese H7-1 (KM-ØØØH71-4), v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0197).

| — | Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo GA21 (MON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo GA21 (MON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0221).

| — | Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, 59122, MON 810 in NK603, ter o razveljavitvi sklepov 2009/815/ES, 2010/428/EU in 2010/432/EU v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, 59122, MON 810 in NK603, ter o razveljavitvi sklepov 2009/815/ES, 2010/428/EU in 2010/432/EU v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0222).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0416).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Sklepa 2011/366/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Sklepa 2011/366/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0417).

(5)  Odločba Komisije 2007/232/ES z dne 26. marca 2007 o dajanju v promet proizvodov iz oljne repice (Brassica napus L., sorte Ms8, Rf3 in Ms8 × Rf3), gensko spremenjenih za odpornost na herbicid glufosinat-amonij, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 100, 17.4.2007, str. 20).

(6)  Izvedbeni sklep Komisije 2013/327/EU z dne 25. junija 2013 o odobritvi dajanja na trg živil, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico Ms8, Rf3 in Ms8 × Rf3 ali so iz nje sestavljena, ali živil in krme, proizvedenih iz teh gensko spremenjenih organizmov, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 175, 27.6.2013, str. 57).

(7)  Pripombe države članice, Priloga G, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00569

(8)  Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (UL L 106, 17.4.2001, str. 1).

(9)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(10)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/555 z dne 9. aprila 2018 o usklajenem večletnem programu nadzora Unije za leta 2019, 2020 in 2021 za zagotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v ali na živilih rastlinskega in živalskega izvora ter za oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (UL L 92, 10.4.2018, str. 6).

(11)  Pripombe države članice, Priloga G, str. 18, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00569

(12)  Glej na primer uvodni govor na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta 15. julija 2014, ki je bil pozneje vključen v politične smernice za naslednjo Evropsko komisijo, ali govor o stanju v Uniji z dne 14. septembra 2016.

(13)  UL C 355, 20.10.2017, str. 165.

(14)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/168 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/168

---

P8_TA(2019)0058

Gensko spremenjena koruza 5307 (SYN-Ø53Ø7-1)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (D059689/02 – 2019/2522(RSP))

(2020/C 411/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (D059689/02, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (D059689/02,

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1829/2003 z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti člena 7(3) IN 19(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1829/2003 z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti člena 7(3) IN 19(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 3. decembra 2018 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 3. decembra 2018 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA), ki je bilo sprejeto 16. aprila 2015 in objavljeno 5. maja 2015 (3), ter izjave, ki dopolnjuje znanstveno mnenje o vlogi (EFSA-GMO-DE-2011-95) za dajanje na trg gensko spremenjene koruze 5307 za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003, ki jo je oddala družba Syngenta Crop Protection AG, ob upoštevanju dodatne toksikološke študije, ki jo je EFSA sprejela 7. marca 2018 in objavila 11. aprila 2018 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA), ki je bilo sprejeto 16. aprila 2015 in objavljeno 5. maja 2015 (3), ter izjave, ki dopolnjuje znanstveno mnenje o vlogi (EFSA-GMO-DE-2011-95) za dajanje na trg gensko spremenjene koruze 5307 za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003, ki jo je oddala družba Syngenta Crop Protection AG, ob upoštevanju dodatne toksikološke študije, ki jo je EFSA sprejela 7. marca 2018 in objavila 11. aprila 2018 (4),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (5),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika,

| A. | ker je podružnica Syngenta Crop Protection NV/SA v imenu družbe Syngenta Crop Protection AG v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pri nemškem pristojnem organu 7. aprila 2011 oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 5307, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (v nadaljnjem besedilu: vloga); ker vloga zajema tudi dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 5307 ali so iz nje sestavljeni in so razen za hrano in krmo namenjeni za uporabo kot vsa druga koruza, z izjemo gojenja, na trg; |
| --- | --- |

A.

ker je podružnica Syngenta Crop Protection NV/SA v imenu družbe Syngenta Crop Protection AG v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pri nemškem pristojnem organu 7. aprila 2011 oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 5307, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (v nadaljnjem besedilu: vloga); ker vloga zajema tudi dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 5307 ali so iz nje sestavljeni in so razen za hrano in krmo namenjeni za uporabo kot vsa druga koruza, z izjemo gojenja, na trg;

| B. | ker gensko spremenjena koruza 5307 proizvaja nov insekticidni protein eCry3.1Ab, ki je strupen za nekatere hrošče in rilčkarje, pridobiva pa se z združevanjem in prerazporejanjem toksinov, ki jih je mogoče najti v mikroorganizmih v zemlji, znanih kot Bacillus thuringiensis (Bt); ker gensko spremenjena koruza 5307 izloča tudi fosfatno izomerazo (PMI), beljakovino, ki se uporablja kot selektivni označevalec; |
| --- | --- |

B.

ker gensko spremenjena koruza 5307 proizvaja nov insekticidni protein eCry3.1Ab, ki je strupen za nekatere hrošče in rilčkarje, pridobiva pa se z združevanjem in prerazporejanjem toksinov, ki jih je mogoče najti v mikroorganizmih v zemlji, znanih kot Bacillus thuringiensis (Bt); ker gensko spremenjena koruza 5307 izloča tudi fosfatno izomerazo (PMI), beljakovino, ki se uporablja kot selektivni označevalec;

| C. | ker je EFSA v mnenju iz leta 2015 navedla, da ni uspela končati ocene tveganja hrane/krme zaradi neustreznosti v 28-dnevni študiji toksičnosti, ki jo je posredoval vložnik, predvsem ker so bili uporabljeni podatkovni nizi dveh ločenih eksperimentov in ker ni bilo vključenih dovolj živali (6); |
| --- | --- |

C.

ker je EFSA v mnenju iz leta 2015 navedla, da ni uspela končati ocene tveganja hrane/krme zaradi neustreznosti v 28-dnevni študiji toksičnosti, ki jo je posredoval vložnik, predvsem ker so bili uporabljeni podatkovni nizi dveh ločenih eksperimentov in ker ni bilo vključenih dovolj živali (6);

| D. | ker je vložnik pozneje posredoval novo 28-dnevno študijo toksičnosti; ker druga študija ni izpolnjevala vseh zahtev iz smernic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) v zvezi z 28-dnevno študijo toksični ob ponavljajočem se oralnem odmerku pri glodavcih (7), kakor je zahtevala EFSA; |
| --- | --- |

D.

ker je vložnik pozneje posredoval novo 28-dnevno študijo toksičnosti; ker druga študija ni izpolnjevala vseh zahtev iz smernic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) v zvezi z 28-dnevno študijo toksični ob ponavljajočem se oralnem odmerku pri glodavcih (7), kakor je zahtevala EFSA;

| E. | ker je Evropska agencija za varnost hrane leta 2018 v zvezi s to vlogo sprejela pozitivno mnenje; |
| --- | --- |

E.

ker je Evropska agencija za varnost hrane leta 2018 v zvezi s to vlogo sprejela pozitivno mnenje;

| F. | ker je bilo za beljakovine Cry (toksine Bt) ugotovljeno, da imajo adjuvantne lastnosti, kar pomeni, da lahko okrepijo alergene lastnosti drugih živil, vendar agencija EFSA tega ni analizirala; ker je to problematično, saj se lahko toksini Bt pomešajo z alergeni v živilih in krmi, na primer soji; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo za beljakovine Cry (toksine Bt) ugotovljeno, da imajo adjuvantne lastnosti, kar pomeni, da lahko okrepijo alergene lastnosti drugih živil, vendar agencija EFSA tega ni analizirala; ker je to problematično, saj se lahko toksini Bt pomešajo z alergeni v živilih in krmi, na primer soji;

| G. | ker je bila v 28-dnevni študiji toksičnosti, ki jo je EFSA sprejela, preizkušena le izolirana beljakovina; ker pa je bilo dokazano, da je mogoče z interakcijo z drugimi sestavinami, kot so rastlinski encimi, drugi toksini Bt ter ostanki škropljenja s herbicidi, povečati toksičnost toksinov Bt; ker na podlagi preizkušanja samega toksina Bt v izolirani obliki zato ni mogoče sprejemati zaključkov o njegovih posledicah za zdravje po zaužitju (8); |
| --- | --- |

G.

ker je bila v 28-dnevni študiji toksičnosti, ki jo je EFSA sprejela, preizkušena le izolirana beljakovina; ker pa je bilo dokazano, da je mogoče z interakcijo z drugimi sestavinami, kot so rastlinski encimi, drugi toksini Bt ter ostanki škropljenja s herbicidi, povečati toksičnost toksinov Bt; ker na podlagi preizkušanja samega toksina Bt v izolirani obliki zato ni mogoče sprejemati zaključkov o njegovih posledicah za zdravje po zaužitju (8);

| H. | ker je EFSA ugotovila, da „je vložnik odkril ustrezne podobnosti med zaporedjem aminokislin eCry3.1Ab in parasporini, ki imajo lahko za celice sesalcev učinek citotoksičnih beljakovin“ (9); ker agencija EFSA ni natančneje preiskala te zadeve; |
| --- | --- |

H.

ker je EFSA ugotovila, da „je vložnik odkril ustrezne podobnosti med zaporedjem aminokislin eCry3.1Ab in parasporini, ki imajo lahko za celice sesalcev učinek citotoksičnih beljakovin“ (9); ker agencija EFSA ni natančneje preiskala te zadeve;

| I. | ker so pristojni organi držav članic v trimesečnem posvetovalnem obdobju posredovali veliko kritičnih pripomb (10); |
| --- | --- |

I.

ker so pristojni organi držav članic v trimesečnem posvetovalnem obdobju posredovali veliko kritičnih pripomb (10);

| J. | ker po navedbah enega od pristojnih organov (11) stopnja eCry3.1Ab v zrnih gensko spremenjene koruze 5307 presegajo dovoljeno mejno vrednost ostankov, ki v skladu z Uredbo (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (12) znaša 0,01 mg/kg; |
| --- | --- |

J.

ker po navedbah enega od pristojnih organov (11) stopnja eCry3.1Ab v zrnih gensko spremenjene koruze 5307 presegajo dovoljeno mejno vrednost ostankov, ki v skladu z Uredbo (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (12) znaša 0,01 mg/kg;

| K. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 3. decembra 2018, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice niso s kvalificirano večino naklonjene odobritvi; |
| --- | --- |

K.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 3. decembra 2018, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice niso s kvalificirano večino naklonjene odobritvi;

| L. | ker je Komisija v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovedo uporabo gensko spremenjenih živil in krme, in v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala dejstvo, da je od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejemala odločbe o odobritvi, ki niso bile podprte z mnenjem odbora držav članic, in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, ki naj bi bila kvečjemu izjema v postopku kot celoti, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (13); |
| --- | --- |

L.

ker je Komisija v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovedo uporabo gensko spremenjenih živil in krme, in v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala dejstvo, da je od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejemala odločbe o odobritvi, ki niso bile podprte z mnenjem odbora držav članic, in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, ki naj bi bila kvečjemu izjema v postopku kot celoti, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (13);

| M. | ker je Parlament v prvi obravnavi (14)28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega; |
| --- | --- |

M.

ker je Parlament v prvi obravnavi (14)28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je – v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 (15) – dati podlago za zagotavljanje visoke ravni varovanja življenja in zdravja ljudi, zdravja in dobrobiti živali, okolja in interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjeno hrano in krmo, ob hkratnem zagotavljanju nemotenega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | znova poudarja, da je odločen doseči napredek v zvezi s predlogom Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011; poziva Svet, naj nujno nadaljuje svoje delo v zvezi s tem predlogom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj prekine izvajanje vseh izvedbenih sklepov glede vlog za odobritev gensko spremenjenih organizmov, dokler se postopek odobritve ne spremeni in se ne odpravijo pomanjkljivosti sedanjega postopka, za katerega se je izkazalo, da je neustrezen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj umakne predloge za odobritev GSO, če stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali ne bo izdal mnenja, bodisi za gojenje ali za uporabo v živilih in krmi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Znanstveno mnenje o vlogi (EFSA-GMO-DE-2011-95) za dajanje na trg gensko spremenjene koruze 5307 za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003, ki jo je oddala družba Syngenta Crop Protection AG https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4083

(4)  Izjava, ki dopolnjuje znanstveno mnenje o vlogi (EFSA-GMO-DE-2011-95) za dajanje na trg gensko spremenjene koruze 5307 za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003, ki jo je oddala družba Syngenta Crop Protection AG ob upoštevanju dodatne toksikološke študije, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5233

(5)

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 482, 23.12.2016, str. 110). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 482, 23.12.2016, str. 110).

| — | Resolucija z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (UL C 399, 24.11.2017, str. 71). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (UL C 399, 24.11.2017, str. 71).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 19). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 19).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 17). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 17).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 15). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 15).

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 86, 6.3.2018, str. 108). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 86, 6.3.2018, str. 108).

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (UL C 86, 6.3.2018, str. 111). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (UL C 86, 6.3.2018, str. 111).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 76). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 76).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 80). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 80).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 70). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 70).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 73). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 73).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (UL C 215, 19.6.2018, str. 83). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (UL C 215, 19.6.2018, str. 83).

| — | Resolucija z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 298, 23.8.2018, str. 34). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 298, 23.8.2018, str. 34).

| — | Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 307, 30.8.2018, str. 71). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 307, 30.8.2018, str. 71).

| — | Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 307, 30.8.2018, str. 67). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 307, 30.8.2018, str. 67).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-68416-4, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 337, 20.9.2018, str. 54). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-68416-4, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 337, 20.9.2018, str. 54).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 55). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 55).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 60). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 60).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 122). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 122).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 127). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 127).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) in MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 133). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) in MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 133).

| — | Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122 (DAS-59122-7), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122 (DAS-59122-7), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0051).

| — | Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh transformacij MON 87427, MON 89034 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Sklepa 2010/420/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh transformacij MON 87427, MON 89034 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Sklepa 2010/420/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0052).

| — | Resolucija z dne 3. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjene sladkorne pese H7-1 (KM-ØØØH71-4), v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjene sladkorne pese H7-1 (KM-ØØØH71-4), v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0197).

| — | Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo GA21 (MON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo GA21 (MON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0221).

| — | Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, 59122, MON 810 in NK603, ter o razveljavitvi sklepov 2009/815/ES, 2010/428/EU in 2010/432/EU v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0222) |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, 59122, MON 810 in NK603, ter o razveljavitvi sklepov 2009/815/ES, 2010/428/EU in 2010/432/EU v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0222)

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0416).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Sklepa 2011/366/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Sklepa 2011/366/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0417).

(6)  Mnenje EFSA, 2015, str. 15, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4083

(7)  Mnenje EFSA 2018, str. 4, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5233

(8)  Podrobnosti najdete v analizi Inštituta za neodvisno oceno učinka v biotehnologiji TESTBIOTECH, str. 3: https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize%205307.pdf

(9)  Mnenje EFSA 2015, str. 9 https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4083

(10)  Priloga G, pripombe držav članic, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00310

(11)  Pripombe države članice, str. 95.

(12)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).

(13)  Glej na primer uvodni govor na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta, vključen v politične smernice za naslednjo Evropsko komisijo (Strasbourg, 15. julij 2014), ali govor o stanju Unije iz leta 2016 (Strasbourg, 14. september 2016).

(14)  UL C 355, 20.10.2017, str. 165.

(15)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/173 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/173

---

P8_TA(2019)0059

Gensko spremenjena koruza MON 87403 (MON-874Ø3-1)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87403 (MON-874Ø3-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D059691/02 – 2019/2523(RSP))

(2020/C 411/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbene uredbe Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87403 (MON-874Ø3-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D059691/02, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbene uredbe Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87403 (MON-874Ø3-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D059691/02,

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1829/2003 z dne 22. septembra 2003 o genetsko spremenjenih živilih krme (1), zlasti členov 7(3) in 19(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1829/2003 z dne 22. septembra 2003 o genetsko spremenjenih živilih krme (1), zlasti členov 7(3) in 19(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 3. decembra 2018 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 3. decembra 2018 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 8. marca 2018 in ki je bilo objavljeno 28. marca 2018 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 8. marca 2018 in ki je bilo objavljeno 28. marca 2018 (3),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika,

| A. | ker je družba Monsanto Europe SA/NV 26. junija 2015 v imenu družbe Monsanto iz ZDA predložila vlogo v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87403, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (v nadaljnjem besedilu: vloga), nacionalnemu pristojnemu organu Belgije, in ker je vloga zajemala tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87403 ali so iz nje sestavljeni, za uporabo v druge namene, ne le za živila in krmo, z izjemo gojenja; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Monsanto Europe SA/NV 26. junija 2015 v imenu družbe Monsanto iz ZDA predložila vlogo v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87403, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (v nadaljnjem besedilu: vloga), nacionalnemu pristojnemu organu Belgije, in ker je vloga zajemala tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87403 ali so iz nje sestavljeni, za uporabo v druge namene, ne le za živila in krmo, z izjemo gojenja;

| B. | ker je koruza MON 87403 gensko spremenjena, s povečano biomaso in večjo rodnostjo klasov (ki ob žetvi postanejo koruzni storži) z vstavitvijo skrajšanega genskega zaporedja, pridobljenega iz druge rastlinske vrste (Arabidopsis thaliana); ker se zaradi tega izrazi beljakovina (AtHB17Δ113), katere funkcija je konkurirati podobni naravni beljakovini, ki nadzira upravljanje z geni in rast rastlin; |
| --- | --- |

B.

ker je koruza MON 87403 gensko spremenjena, s povečano biomaso in večjo rodnostjo klasov (ki ob žetvi postanejo koruzni storži) z vstavitvijo skrajšanega genskega zaporedja, pridobljenega iz druge rastlinske vrste (Arabidopsis thaliana); ker se zaradi tega izrazi beljakovina (AtHB17Δ113), katere funkcija je konkurirati podobni naravni beljakovini, ki nadzira upravljanje z geni in rast rastlin;

| C. | ker so pristojni organi v trimesečnem posvetovalnem obdobju posredovali veliko kritičnih pripomb (5); ker so med pripombami mdr. ugotovitve, da podatki iz poskusov niso podprli trditve o povečani rodnosti gensko spremenjene koruze MON 87403, da ni mogoče sklepati o varnosti dolgoročnih učinkov na razmnoževanje ali razvoj celotne hrane in/ali krme, da vloga predlagatelja za načrt za spremljanje stanja okolja ne izpolnjuje ciljev iz Priloge VII k Direktivi 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter, kar je bistveno, da predloženi dokazi niso zadostni, da bi pomirili potrošnike glede varnosti gensko spremenjene koruze MON 87403; |
| --- | --- |

C.

ker so pristojni organi v trimesečnem posvetovalnem obdobju posredovali veliko kritičnih pripomb (5); ker so med pripombami mdr. ugotovitve, da podatki iz poskusov niso podprli trditve o povečani rodnosti gensko spremenjene koruze MON 87403, da ni mogoče sklepati o varnosti dolgoročnih učinkov na razmnoževanje ali razvoj celotne hrane in/ali krme, da vloga predlagatelja za načrt za spremljanje stanja okolja ne izpolnjuje ciljev iz Priloge VII k Direktivi 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter, kar je bistveno, da predloženi dokazi niso zadostni, da bi pomirili potrošnike glede varnosti gensko spremenjene koruze MON 87403;

| D. | ker je kljub temu, da je EFSA dala zeleno luč v zvezi z varnostjo gensko spremenjene koruze MON 87403, neodvisna analiza ocene agencije EFSA pokazala, da konkretni molekularni mehanizmi, ki sodelujejo pri izražanju AtHB17Δ113, pa tudi, kako vse to pripelje do predvidenih učinkov in možnih neželenih učinkov, še vedno niso povsem jasni in da so potrebne nadaljnje raziskave (7); ker brez popolnega razumevanja genske spremembe ni mogoče v celoti oceniti s tem povezanih tveganj; |
| --- | --- |

D.

ker je kljub temu, da je EFSA dala zeleno luč v zvezi z varnostjo gensko spremenjene koruze MON 87403, neodvisna analiza ocene agencije EFSA pokazala, da konkretni molekularni mehanizmi, ki sodelujejo pri izražanju AtHB17Δ113, pa tudi, kako vse to pripelje do predvidenih učinkov in možnih neželenih učinkov, še vedno niso povsem jasni in da so potrebne nadaljnje raziskave (7); ker brez popolnega razumevanja genske spremembe ni mogoče v celoti oceniti s tem povezanih tveganj;

| E. | ker rezultati terenskih preskušanj, ki jih je izvedel predlagatelj, kažejo, da so ugotovljeni učinki predvidene lastnosti, se pravi večje biomase in večje rodnosti klasja, zelo majhni in spremenljivi; ker je odbor EFSA za gensko spremenjene organizme potrdil, da je znano, da je sprememba zaradi predvidene lastnosti omejenega obsega, kar kaže, da je lahko pojavnost lastnosti odvisna od okoljskih razmer pri terenskih preskušanjih (8); |
| --- | --- |

E.

ker rezultati terenskih preskušanj, ki jih je izvedel predlagatelj, kažejo, da so ugotovljeni učinki predvidene lastnosti, se pravi večje biomase in večje rodnosti klasja, zelo majhni in spremenljivi; ker je odbor EFSA za gensko spremenjene organizme potrdil, da je znano, da je sprememba zaradi predvidene lastnosti omejenega obsega, kar kaže, da je lahko pojavnost lastnosti odvisna od okoljskih razmer pri terenskih preskušanjih (8);

| F. | ker so terenska preskušanja potekala le v ZDA; ker bo gensko spremenjeno koruzo MON 87403, če se odobri njen uvoz v Unijo, mogoče pridelovati v mnogih državah proizvajalkah koruze z zelo različnimi podnebnimi in agronomskimi razmerami ter dodatnimi stresorji, kot sta omejevanje vode ali suša; ker učinek teh stresorjev in razmer, za katere odbor EFSA za GSO priznava, da lahko vplivajo na pojavnost lastnosti (in torej tudi morebitnih neželenih učinkov), torej ni bil ustrezno obravnavan; |
| --- | --- |

F.

ker so terenska preskušanja potekala le v ZDA; ker bo gensko spremenjeno koruzo MON 87403, če se odobri njen uvoz v Unijo, mogoče pridelovati v mnogih državah proizvajalkah koruze z zelo različnimi podnebnimi in agronomskimi razmerami ter dodatnimi stresorji, kot sta omejevanje vode ali suša; ker učinek teh stresorjev in razmer, za katere odbor EFSA za GSO priznava, da lahko vplivajo na pojavnost lastnosti (in torej tudi morebitnih neželenih učinkov), torej ni bil ustrezno obravnavan;

| G. | ker je odbor EFSA za GSO ugotovil, da analiza sestave (primerjava sestave gensko spremenjene koruze MON 87403 s gensko nespremenjeno standardno koruzo na podlagi rezultatov terenskih preskusov) „ni opredelila vprašanj, ki bi zahtevala nadaljnjo oceno varnosti živil in krme ter njihovega vpliva na okolje“, paradoksalno pa je obenem podvomil, ali bi „lahko podatki o sestavi, pridobljeni iz terenskih preskusov, omogočili temeljito oceno tveganja“; |
| --- | --- |

G.

ker je odbor EFSA za GSO ugotovil, da analiza sestave (primerjava sestave gensko spremenjene koruze MON 87403 s gensko nespremenjeno standardno koruzo na podlagi rezultatov terenskih preskusov) „ni opredelila vprašanj, ki bi zahtevala nadaljnjo oceno varnosti živil in krme ter njihovega vpliva na okolje“, paradoksalno pa je obenem podvomil, ali bi „lahko podatki o sestavi, pridobljeni iz terenskih preskusov, omogočili temeljito oceno tveganja“;

| H. | ker odbor EFSA za GSO ni ustrezno preučil morebitnih tveganj, ki jih predstavlja ta gensko spremenjena koruza za zdravje ljudi in živali ter za okolje; ker je nesprejemljivo, da Komisija predlaga odobritev te gensko spremenjene koruze na podlagi mnenja EFSA; |
| --- | --- |

H.

ker odbor EFSA za GSO ni ustrezno preučil morebitnih tveganj, ki jih predstavlja ta gensko spremenjena koruza za zdravje ljudi in živali ter za okolje; ker je nesprejemljivo, da Komisija predlaga odobritev te gensko spremenjene koruze na podlagi mnenja EFSA;

| I. | ker sta bila soavtorja ene od študij, omenjenih v mnenju EFSA, tudi član odbora EFSA za GSO in znanstvenik, zaposlen pri družbi Syngenta (9); ker je bilo ugotovljeno, da so bila sklicevanja na to študijo kasneje odstranjena iz mnenja EFSA, pri tem pa je EFSA izjavila, da njihova odstranitev „v ničemer pomembno ne vpliva na vsebino ali končno mnenje“ (10); |
| --- | --- |

I.

ker sta bila soavtorja ene od študij, omenjenih v mnenju EFSA, tudi član odbora EFSA za GSO in znanstvenik, zaposlen pri družbi Syngenta (9); ker je bilo ugotovljeno, da so bila sklicevanja na to študijo kasneje odstranjena iz mnenja EFSA, pri tem pa je EFSA izjavila, da njihova odstranitev „v ničemer pomembno ne vpliva na vsebino ali končno mnenje“ (10);

| J. | ker Parlament pozdravlja dejstvo, da se je izvršni direktor agencije EFSA zavezal, da uslužbenci agencije EFSA v prihodnje ne bodo več soavtorji znanstvenih publikacij z znanstveniki, ki so povezani z industrijo, da bi tako preprečili sum neustreznih tesnih povezav z industrijo in povečali zaupanje potrošnikov v sistem Unije za varnost hrane (11); ker je izjemno pomembno, da so vse študije, ki jih EFSA uporablja pri svojem delu, jasno navedene; |
| --- | --- |

J.

ker Parlament pozdravlja dejstvo, da se je izvršni direktor agencije EFSA zavezal, da uslužbenci agencije EFSA v prihodnje ne bodo več soavtorji znanstvenih publikacij z znanstveniki, ki so povezani z industrijo, da bi tako preprečili sum neustreznih tesnih povezav z industrijo in povečali zaupanje potrošnikov v sistem Unije za varnost hrane (11); ker je izjemno pomembno, da so vse študije, ki jih EFSA uporablja pri svojem delu, jasno navedene;

| K. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 3. decembra 2018, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

K.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 3. decembra 2018, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

| L. | ker je Komisija v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovedo uporabo gensko spremenjenih živil in krme, in v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala dejstvo, da je od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejemala odločbe o odobritvi, ki niso bile podprte z mnenjem odbora držav članic, in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, ki naj bi bila kvečjemu izjema v postopku kot celoti, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (12); |
| --- | --- |

L.

ker je Komisija v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovedo uporabo gensko spremenjenih živil in krme, in v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala dejstvo, da je od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejemala odločbe o odobritvi, ki niso bile podprte z mnenjem odbora držav članic, in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, ki naj bi bila kvečjemu izjema v postopku kot celoti, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (12);

| M. | ker je Parlament v prvi obravnavi (13)28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega; |
| --- | --- |

M.

ker je Parlament v prvi obravnavi (13)28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da izvedbeni sklep Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (14), in sicer dati podlago za zagotavljanje visoke ravni varovanja življenja in zdravja ljudi, zdravja in dobrobiti živali ter okoljskih interesov in interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjeno hrano in krmo, ob hkratnem zagotavljanju nemotenega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | znova poudarja, da je odločen doseči napredek v zvezi s predlogom Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011; poziva Svet, naj nujno nadaljuje svoje delo v zvezi s tem predlogom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj prekine izvajanje vseh izvedbenih sklepov glede vlog za odobritev gensko spremenjenih organizmov, dokler se postopek odobritve ne spremeni in se ne odpravijo pomanjkljivosti sedanjega postopka, za katerega se je izkazalo, da je neustrezen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj umakne predloge za odobritev GSO, če stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali ne bo izdal mnenja, bodisi za gojenje ali za uporabo v živilih in krmi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Ocena gensko spremenjene koruze MON 87403 za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-BE-2015–125), https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5225

(4)

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 482, 23.12.2016, str. 110). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 482, 23.12.2016, str. 110).

| — | Resolucija z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (UL C 399, 24.11.2017, str. 71). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (UL C 399, 24.11.2017, str. 71).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 19). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 19).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 17). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 17).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 15). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 15).

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 86, 6.3.2018, str. 108). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 86, 6.3.2018, str. 108).

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (UL C 86, 6.3.2018, str. 111). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (UL C 86, 6.3.2018, str. 111).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 76). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 76).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 80). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 80).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 70). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 70).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 73). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 73).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (UL C 215, 19.6.2018, str. 83). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (UL C 215, 19.6.2018, str. 83).

| — | Resolucija z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 298, 23.8.2018, str. 34). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 298, 23.8.2018, str. 34).

| — | Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 307, 30.8.2018, str. 71). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 307, 30.8.2018, str. 71).

| — | Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 307, 30.8.2018, str. 67). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 307, 30.8.2018, str. 67).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-68416-4, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 337, 20.9.2018, str. 54). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-68416-4, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 337, 20.9.2018, str. 54).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 55). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 55).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 60). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 60).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 122). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 122).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 127). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 127).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) in MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 133). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) in MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 133).

| — | Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122 (DAS-59122-7), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122 (DAS-59122-7), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0051).

| — | Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh transformacij MON 87427, MON 89034 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Sklepa 2010/420/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh transformacij MON 87427, MON 89034 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Sklepa 2010/420/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0052).

| — | Resolucija z dne 3. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjene sladkorne pese H7-1 (KM-ØØØH71-4), v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjene sladkorne pese H7-1 (KM-ØØØH71-4), v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0197).

| — | Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo GA21 (MON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo GA21 (MON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0221).

| — | Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, 59122, MON 810 in NK603, ter o razveljavitvi sklepov 2009/815/ES, 2010/428/EU in 2010/432/EU v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, 59122, MON 810 in NK603, ter o razveljavitvi sklepov 2009/815/ES, 2010/428/EU in 2010/432/EU v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0222).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0416).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Sklepa 2011/366/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Sklepa 2011/366/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0417).

(5)  Pripombe držav članic: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionDocumentsLoader?question=EFSA-Q-2018-00222

(6)  Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (UL L 106, 17.4.2001, str. 1).

(7)  Pripombe inštituta Testbiotech na Znanstveno mnenje o oceni gensko spremenjene koruze MON 87403 družbe Monsanto za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo, odbor EFSA za GSO, 2018 https://www.testbiotech.org/node/2210

(8)  Mnenje EFSA, str. 3: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5225

(9)  Za podrobnosti gl. pripombe inštituta Testbiotech na Znanstveno mnenje o oceni gensko spremenjene koruze MON 87403 družbe Monsanto za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo, odbor EFSA za GSO, 2018: https://www.testbiotech.org/node/2210

(10)  Glej mnenje EFSA, str. 2: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5225

(11)  Pismo agencije EFSA inštitutu Testbiotech julija 2018: http://www.testbiotech.org/sites/default/files/EFSA_letter_Testbiotech_July_2018%20.pdf

(12)  Glej na primer uvodni govor na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta, vključen v politične smernice za naslednjo Evropsko komisijo (Strasbourg, 15. julij 2014), ali govor o stanju v Uniji iz leta 2016 (Strasbourg, 14. september 2016).

(13)  UL C 355, 20.10.2017, str. 165.

(14)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/178 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/178

---

P8_TA(2019)0060

Gensko spremenjeni bombaž GHB614 × LLCotton25 × MON 15985

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D059692/02 – 2019/2524(RSP))

(2020/C 411/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbene uredbe Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D059692/02 |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbene uredbe Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D059692/02

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1829/2003 z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti členov 7(3) in 19(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1829/2003 z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti členov 7(3) in 19(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 3. decembra 2018 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 3. decembra 2018 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 7. marca 2018 in ki je bilo objavljeno 20. aprila 2018 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 7. marca 2018 in ki je bilo objavljeno 20. aprila 2018 (3),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika,

| A. | ker je družba Bayer CropScience AG 11. februarja 2011 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pri nizozemskem pristojnem organu oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo bombaž GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 in podkombinacijo LLCotton25 × MON 15985, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg (v nadaljnjem besedilu: vloga); ker vloga zajema tudi dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 in podkombinacijo LLCotton25 × MON 15985 ali so iz njega sestavljeni, na trg za uporabo v druge namene, ne le za živila in krmo, z izjemo gojenja; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Bayer CropScience AG 11. februarja 2011 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pri nizozemskem pristojnem organu oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo bombaž GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 in podkombinacijo LLCotton25 × MON 15985, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg (v nadaljnjem besedilu: vloga); ker vloga zajema tudi dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 in podkombinacijo LLCotton25 × MON 15985 ali so iz njega sestavljeni, na trg za uporabo v druge namene, ne le za živila in krmo, z izjemo gojenja;

| B. | ker je v zvezi s to vlogo Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) 7. marca 2018 sprejela pozitivno mnenje; |
| --- | --- |

B.

ker je v zvezi s to vlogo Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) 7. marca 2018 sprejela pozitivno mnenje;

| C. | ker gensko spremenjeni bombaž GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 izraža beljakovino 2mEPSPS, ki zagotavlja odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glifosat, beljakovino PAT, ki zagotavlja odpornost proti herbicidom na osnovi amonijevega glufosinata, ter beljakovini CryAc in Cry1Ab2, ki zagotavljata zaščito pred nekaterimi škodljivimi vrstami metuljev; ker poleg tega ta rastlina proizvaja beljakovini (NPTII in AAD), ki zagotavljata odpornost proti antibiotikom; |
| --- | --- |

C.

ker gensko spremenjeni bombaž GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 izraža beljakovino 2mEPSPS, ki zagotavlja odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glifosat, beljakovino PAT, ki zagotavlja odpornost proti herbicidom na osnovi amonijevega glufosinata, ter beljakovini CryAc in Cry1Ab2, ki zagotavljata zaščito pred nekaterimi škodljivimi vrstami metuljev; ker poleg tega ta rastlina proizvaja beljakovini (NPTII in AAD), ki zagotavljata odpornost proti antibiotikom;

| D. | ker v Evropi sicer samega olja iz bombaževih semen zaužijemo relativno malo, ga pa lahko vsebuje veliko različnih živilskih izdelkov, med katerimi so prelivi, majoneza, fini pekovski izdelki, čokoladni namazi in čipsi (5); |
| --- | --- |

D.

ker v Evropi sicer samega olja iz bombaževih semen zaužijemo relativno malo, ga pa lahko vsebuje veliko različnih živilskih izdelkov, med katerimi so prelivi, majoneza, fini pekovski izdelki, čokoladni namazi in čipsi (5);

| E. | ker se bombaž za krmo živali uporablja v glavnem v obliki tropine/moke ali polnomastnih bombaževih semen (6); |
| --- | --- |

E.

ker se bombaž za krmo živali uporablja v glavnem v obliki tropine/moke ali polnomastnih bombaževih semen (6);

Ostanki in sestavine komplementarnih herbicidov

| F. | ker se pri gojenju rastlin, odpornih proti herbicidom, običajno uporabljajo komplementarni herbicidi, v tem primeru sta to glifosat in glufosinat, zato je mogoče pričakovati, da bodo te rastline izpostavljene večjim in večkratnim odmerkom herbicidov, kar ne bo povzročilo le več ostankov v pridelku in s tem v uvoženih proizvodih, temveč lahko vpliva na sestavo gensko spremenjene rastline in njenih agronomskih značilnosti; |
| --- | --- |

F.

ker se pri gojenju rastlin, odpornih proti herbicidom, običajno uporabljajo komplementarni herbicidi, v tem primeru sta to glifosat in glufosinat, zato je mogoče pričakovati, da bodo te rastline izpostavljene večjim in večkratnim odmerkom herbicidov, kar ne bo povzročilo le več ostankov v pridelku in s tem v uvoženih proizvodih, temveč lahko vpliva na sestavo gensko spremenjene rastline in njenih agronomskih značilnosti;

| G. | ker uporaba glufosinata od 1. avgusta 2018 v Uniji ni več dovoljena, saj je bil razvrščen kot strupen za razmnoževanje in zato zanj veljajo merila za izločitev, določena v Uredbi (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (7); |
| --- | --- |

G.

ker uporaba glufosinata od 1. avgusta 2018 v Uniji ni več dovoljena, saj je bil razvrščen kot strupen za razmnoževanje in zato zanj veljajo merila za izločitev, določena v Uredbi (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (7);

| H. | ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije pa je marca 2017 sklenila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ne bi bila utemeljena; ker je prav nasprotno Mednarodna agencija za raziskave raka, ki deluje pod okriljem Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki so verjetno rakotvorne za ljudi; |
| --- | --- |

H.

ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije pa je marca 2017 sklenila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ne bi bila utemeljena; ker je prav nasprotno Mednarodna agencija za raziskave raka, ki deluje pod okriljem Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki so verjetno rakotvorne za ljudi;

| I. | ker po mnenju odbora EFSA za pesticide in njihove ostanke v splošnem ni mogoče sklepati o varnosti ostankov škropljenja gensko spremenjenih rastlin s pripravki glifosata (8); ker so dodatki in njihove mešanice, uporabljeni v komercialnih pripravkih glifosata za škropljenje, lahko bolj toksični kot sama aktivna snov (9); |
| --- | --- |

I.

ker po mnenju odbora EFSA za pesticide in njihove ostanke v splošnem ni mogoče sklepati o varnosti ostankov škropljenja gensko spremenjenih rastlin s pripravki glifosata (8); ker so dodatki in njihove mešanice, uporabljeni v komercialnih pripravkih glifosata za škropljenje, lahko bolj toksični kot sama aktivna snov (9);

| J. | ker je Unija dodatek glifosatu, znan kot polietoksilirani lojni amin (POEA), že umaknila s trga zaradi pomislekov o njegovi toksičnosti; ker so problematični dodatki in mešanice še vedno dovoljeni v državah, kjer se goji ta gensko spremenjeni bombaž (Japonska); |
| --- | --- |

J.

ker je Unija dodatek glifosatu, znan kot polietoksilirani lojni amin (POEA), že umaknila s trga zaradi pomislekov o njegovi toksičnosti; ker so problematični dodatki in mešanice še vedno dovoljeni v državah, kjer se goji ta gensko spremenjeni bombaž (Japonska);

| K. | ker so informacije o vrednostih ostankov herbicidov in njihovih metabolitov ključnega pomena za temeljito oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom; ker ostanki škropljenja s herbicidi ne sodijo v področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme (odbor EFSA za GSO); ker učinki škropljenja gensko spremenjenega bombaža s herbicidi niso bili ocenjeni, prav tako ni bil ocenjen kumulativni učinek škropljenja z glifosatom in glufosinatom; |
| --- | --- |

K.

ker so informacije o vrednostih ostankov herbicidov in njihovih metabolitov ključnega pomena za temeljito oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom; ker ostanki škropljenja s herbicidi ne sodijo v področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme (odbor EFSA za GSO); ker učinki škropljenja gensko spremenjenega bombaža s herbicidi niso bili ocenjeni, prav tako ni bil ocenjen kumulativni učinek škropljenja z glifosatom in glufosinatom;

| L. | ker državam članicam po predpisih ni treba meriti ostankov glifosata ali glufosinata na uvoženem bombažu, da bi v okviru usklajenega večletnega programa nadzora za leta 2019, 2020 in 2021 (10) zagotovile skladnost z mejnimi vrednostmi ostankov; ker najnovejše poročilo Evropske unije o ostankih pesticidov v hrani, ki ga je pripravila agencija EFSA na podlagi rezultatov usklajenega večletnega programa in posameznih programov držav članic, ne vsebuje informacij o skladnosti bombaža z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov (11); ker torej po najnovejših podatkih ni znano, ali so ostanki glifosata ali glufosinata na gensko spremenjenem bombažu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 skladni z mejnimi vrednostmi ostankov na ravni Unije; |
| --- | --- |

L.

ker državam članicam po predpisih ni treba meriti ostankov glifosata ali glufosinata na uvoženem bombažu, da bi v okviru usklajenega večletnega programa nadzora za leta 2019, 2020 in 2021 (10) zagotovile skladnost z mejnimi vrednostmi ostankov; ker najnovejše poročilo Evropske unije o ostankih pesticidov v hrani, ki ga je pripravila agencija EFSA na podlagi rezultatov usklajenega večletnega programa in posameznih programov držav članic, ne vsebuje informacij o skladnosti bombaža z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov (11); ker torej po najnovejših podatkih ni znano, ali so ostanki glifosata ali glufosinata na gensko spremenjenem bombažu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 skladni z mejnimi vrednostmi ostankov na ravni Unije;

Prisotnost toksičnega gosipola

| M. | ker je gosipol toksična snov, ki je naravno prisotna v bombažu; ker lahko beljakovina EPSPS pri gensko spremenjenih rastlinah, ki jo vsebujejo, povzroči višje vrednosti gosipola (12); ker je odbor EFSA za GSO ugotovil, da so vrednosti prostega gosipola v surovih semenih gensko spremenjenega bombaža GHB614 ×LLcotton25 × MON15985 višje kot v primeru bombaža, ki ni bil gensko spremenjen (7 200 mg/kg in 6 000 mg/kg (13)), obe vrednosti pa sta bili višji od zgornje meje, določene v Direktivi 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), tj. 5 000 mg/kg; |
| --- | --- |

M.

ker je gosipol toksična snov, ki je naravno prisotna v bombažu; ker lahko beljakovina EPSPS pri gensko spremenjenih rastlinah, ki jo vsebujejo, povzroči višje vrednosti gosipola (12); ker je odbor EFSA za GSO ugotovil, da so vrednosti prostega gosipola v surovih semenih gensko spremenjenega bombaža GHB614 ×LLcotton25 × MON15985 višje kot v primeru bombaža, ki ni bil gensko spremenjen (7 200 mg/kg in 6 000 mg/kg (13)), obe vrednosti pa sta bili višji od zgornje meje, določene v Direktivi 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), tj. 5 000 mg/kg;

| N. | ker se na podlagi študije iz leta 2014 o toksičnosti gosipola iz bombaževih semen posledica toksičnosti najpogosteje kaže v motnjah v razmnoževanju pri samcih in samicah, kar povzroča hude gospodarske izgube v živinoreji, kaže pa se tudi v delovanju imunskega sistema, tako da so živali manj odporne na okužbe ter so cepiva manj učinkovita (15); ker odbor EFSA o onesnaževalih v prehranski verigi gosipol obravnava kot neželeno snov v živalski krmi (16); |
| --- | --- |

N.

ker se na podlagi študije iz leta 2014 o toksičnosti gosipola iz bombaževih semen posledica toksičnosti najpogosteje kaže v motnjah v razmnoževanju pri samcih in samicah, kar povzroča hude gospodarske izgube v živinoreji, kaže pa se tudi v delovanju imunskega sistema, tako da so živali manj odporne na okužbe ter so cepiva manj učinkovita (15); ker odbor EFSA o onesnaževalih v prehranski verigi gosipol obravnava kot neželeno snov v živalski krmi (16);

| O. | ker odbor EFSA za GSO trdi, da višja vsebnost gosipola v semenih gensko spremenjenega bombaža GHB614 ×LLcotton25 × MON15985 v primerjavi z bombažem, ki ni bil gensko spremenjen, v praksi ni nevarna za živali in ljudi, saj (i) evropska zakonodaja ureja najvišjo vsebnost prostega gosipola ter (ii) očiščeno in rafinirano olje ter moka iz bombaževih semen, ki ju lahko neposredno zaužijejo ljudje, v bistvu ne vsebujeta gosipola (17); ker agencija EFSA tega olja (za prehrano ljudi) ali moke (za živalsko krmo) ni ocenjevala v skladu s priporočilom iz obstoječega dokumenta OECD o soglasju v zvezi s preudarki o sestavi za nove sorte bombaža; ker izjava, da za gosipol veljajo zgornje meje, določene v zakonodaji Unije, ni dovolj dobro zagotovilo, da je gensko spremenjeni bombaž GHB614 × LLcotton25 ×MON15985 varen za prehrano; |
| --- | --- |

O.

ker odbor EFSA za GSO trdi, da višja vsebnost gosipola v semenih gensko spremenjenega bombaža GHB614 ×LLcotton25 × MON15985 v primerjavi z bombažem, ki ni bil gensko spremenjen, v praksi ni nevarna za živali in ljudi, saj (i) evropska zakonodaja ureja najvišjo vsebnost prostega gosipola ter (ii) očiščeno in rafinirano olje ter moka iz bombaževih semen, ki ju lahko neposredno zaužijejo ljudje, v bistvu ne vsebujeta gosipola (17); ker agencija EFSA tega olja (za prehrano ljudi) ali moke (za živalsko krmo) ni ocenjevala v skladu s priporočilom iz obstoječega dokumenta OECD o soglasju v zvezi s preudarki o sestavi za nove sorte bombaža; ker izjava, da za gosipol veljajo zgornje meje, določene v zakonodaji Unije, ni dovolj dobro zagotovilo, da je gensko spremenjeni bombaž GHB614 × LLcotton25 ×MON15985 varen za prehrano;

Beljakovine Cry in povezava z alergijskimi reakcijami

| P. | ker bombaž GHB614 ×LLcotton25 ×MON15985 izraža toksina Bt (beljakovini Cry1Ac in Cry1Ab2), ki zagotavljata zaščito pred nekaterimi škodljivimi vrstami metuljev; ker je bilo za beljakovine Cry1 ugotovljeno, da imajo adjuvantne lastnosti, kar pomeni, da lahko okrepijo alergene lastnosti drugih živil, vendar agencija EFSA tega ni analizirala; |
| --- | --- |

P.

ker bombaž GHB614 ×LLcotton25 ×MON15985 izraža toksina Bt (beljakovini Cry1Ac in Cry1Ab2), ki zagotavljata zaščito pred nekaterimi škodljivimi vrstami metuljev; ker je bilo za beljakovine Cry1 ugotovljeno, da imajo adjuvantne lastnosti, kar pomeni, da lahko okrepijo alergene lastnosti drugih živil, vendar agencija EFSA tega ni analizirala;

| Q. | ker je bilo v znanstveni študiji iz leta 2017 o morebitnih učinkih toksinov Bt in ostankov škropljenja s komplementarnimi herbicidi na zdravje ugotovljeno, da je treba ostankom herbicidov in njihovi interakciji s toksini Bt posvetiti posebno pozornost (18); ker agencija EFSA tega ni raziskala; |
| --- | --- |

Q.

ker je bilo v znanstveni študiji iz leta 2017 o morebitnih učinkih toksinov Bt in ostankov škropljenja s komplementarnimi herbicidi na zdravje ugotovljeno, da je treba ostankom herbicidov in njihovi interakciji s toksini Bt posvetiti posebno pozornost (18); ker agencija EFSA tega ni raziskala;

Odpornost proti antibiotikom

| R. | ker bombaž GHB614 ×LLcotton25 ×MON15985 proizvaja beljakovini (NPTII in AAD), ki zagotavljata odpornost proti antibiotikom; ker beljakovina NPT11 zagotavlja odpornost proti neomicinu in kanamicinu; ker beljakovina AAD zagotavlja odpornost proti streptomicinu; ker Svetovna zdravstvena organizacija (19) vse te antibiotike uvršča med kritično pomembne antibiotike; |
| --- | --- |

R.

ker bombaž GHB614 ×LLcotton25 ×MON15985 proizvaja beljakovini (NPTII in AAD), ki zagotavljata odpornost proti antibiotikom; ker beljakovina NPT11 zagotavlja odpornost proti neomicinu in kanamicinu; ker beljakovina AAD zagotavlja odpornost proti streptomicinu; ker Svetovna zdravstvena organizacija (19) vse te antibiotike uvršča med kritično pomembne antibiotike;

| S. | ker je treba na podlagi člena 4(2) Direktive 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20) gensko spremenjene organizme, ki vsebujejo gene, ki izražajo odpornost proti antibiotikom, ki se uporabljajo za medicinsko ali veterinarsko zdravljenje, posebej upoštevati pri oceni tveganja, da se določijo in postopoma odpravijo označevalci odpornosti proti antibiotikom v GSO, ki lahko škodujejo zdravju ljudi in okolju; |
| --- | --- |

S.

ker je treba na podlagi člena 4(2) Direktive 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20) gensko spremenjene organizme, ki vsebujejo gene, ki izražajo odpornost proti antibiotikom, ki se uporabljajo za medicinsko ali veterinarsko zdravljenje, posebej upoštevati pri oceni tveganja, da se določijo in postopoma odpravijo označevalci odpornosti proti antibiotikom v GSO, ki lahko škodujejo zdravju ljudi in okolju;

| T. | ker je odbor EFSA za GSO v mnenju leta 2004 preučil uporabo označevalnih genov za odpornost proti antibiotikom pri izbiri transgenskih transformacij v rastlinah zaradi zaskrbljenosti, da lahko uporaba teh označevalnih genov zaradi njihovega prenosa iz gensko spremenjene rastline na bakterije povzroči večjo odpornost proti antibiotikom pri ljudeh in živalih; |
| --- | --- |

T.

ker je odbor EFSA za GSO v mnenju leta 2004 preučil uporabo označevalnih genov za odpornost proti antibiotikom pri izbiri transgenskih transformacij v rastlinah zaradi zaskrbljenosti, da lahko uporaba teh označevalnih genov zaradi njihovega prenosa iz gensko spremenjene rastline na bakterije povzroči večjo odpornost proti antibiotikom pri ljudeh in živalih;

| U. | ker na podlagi tega mnenja iz leta 2004 gen AAD sodi med gene za odpornost proti antibiotikom skupine II, katerih uporabo bi bilo treba omejiti na poljske poskuse in ki ne bi smeli biti prisotni v gensko spremenjenih rastlinah, ki se dajo na trg (21); |
| --- | --- |

U.

ker na podlagi tega mnenja iz leta 2004 gen AAD sodi med gene za odpornost proti antibiotikom skupine II, katerih uporabo bi bilo treba omejiti na poljske poskuse in ki ne bi smeli biti prisotni v gensko spremenjenih rastlinah, ki se dajo na trg (21);

Pripombe pristojnih organov držav članic

| V. | ker so pristojni organi v trimesečnem posvetovalnem obdobju posredovali veliko kritičnih pripomb, ki so se med drugim nanašale na zgoraj navedena vprašanja (22); |
| --- | --- |

V.

ker so pristojni organi v trimesečnem posvetovalnem obdobju posredovali veliko kritičnih pripomb, ki so se med drugim nanašale na zgoraj navedena vprašanja (22);

Pomanjkanje demokracije v postopku odločanja

| W. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 3. decembra 2018, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

W.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 3. decembra 2018, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

| X. | ker je Komisija v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovedo uporabo gensko spremenjenih živil in krme, in v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala dejstvo, da je od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejemala odločbe o odobritvi, ki niso bile podprte z mnenjem odbora držav članic, in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, ki naj bi bila kvečjemu izjema v postopku kot celoti, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (23); |
| --- | --- |

X.

ker je Komisija v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovedo uporabo gensko spremenjenih živil in krme, in v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala dejstvo, da je od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejemala odločbe o odobritvi, ki niso bile podprte z mnenjem odbora držav članic, in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, ki naj bi bila kvečjemu izjema v postopku kot celoti, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (23);

| Y. | ker je Parlament v prvi obravnavi 28. oktobra 2015 (24) zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega; |
| --- | --- |

Y.

ker je Parlament v prvi obravnavi 28. oktobra 2015 (24) zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj ne odobri uvoza gensko spremenjenih rastlin, namenjenih za živila ali krmo, ki so odporne proti herbicidu, ki ni registriran za uporabo v Uniji (glufosinat v tem primeru); |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, ne odobri brez popolne ocene ostankov škropljenja s komplementarnimi herbicidi in njihovimi komercialnimi pripravki, ki se uporabljajo v državah gojenja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj oceno tveganja uporabe komplementarnih herbicidov in njihovih ostankov v celoti vključi v oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, ne glede na to, ali je gensko spremenjena rastlina namenjena gojenju v Uniji ali se v Unijo uvaža za živila in krmo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj ne odobri nobene gensko spremenjene rastline, ki vsebuje gene za odpornost proti antibiotikom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znova poudarja, da je odločen doseči napredek v zvezi s predlogom Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011; poziva Svet, naj nujno nadaljuje svoje delo v zvezi s tem predlogom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj prekine izvajanje vseh izvedbenih sklepov glede vlog za odobritev gensko spremenjenih organizmov, dokler se postopek odobritve ne spremeni in se ne odpravijo pomanjkljivosti sedanjega postopka, za katerega se je izkazalo, da je neustrezen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj umakne predloge za odobritev GSO, če stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali ne bo izdal mnenja, bodisi za gojenje ali za uporabo v živilih in krmi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Assessment of genetically modified cotton GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 for food and feed uses, under Regulation (EC) No 1829/2003 (Ocena gensko spremenjenega bombaža GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 za uporabo v živilih in krmi v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003, vloga EFSA-GMO-NL-2011-94), https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(4)

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 482, 23.12.2016, str. 110). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 482, 23.12.2016, str. 110).

| — | Resolucija z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (UL C 399, 24.11.2017, str. 71). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (UL C 399, 24.11.2017, str. 71).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 19). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 19).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 17). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 17).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 15). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 15).

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 86, 6.3.2018, str. 108). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 86, 6.3.2018, str. 108).

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (UL C 86, 6.3.2018, str. 111). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (UL C 86, 6.3.2018, str. 111).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 76). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 76).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 80). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 80).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 70). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 70).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 73). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 73).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (UL C 215, 19.6.2018, str. 83). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (UL C 215, 19.6.2018, str. 83).

| — | Resolucija z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 298, 23.8.2018, str. 34). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 298, 23.8.2018, str. 34).

| — | Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 307, 30.8.2018, str. 71). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 307, 30.8.2018, str. 71).

| — | Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 307, 30.8.2018, str. 67). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 307, 30.8.2018, str. 67).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-68416-4, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 337, 20.9.2018, str. 54). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-68416-4, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 337, 20.9.2018, str. 54).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 55). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 55).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 60). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 60).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 122). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 122).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 127). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 127).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) in MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 133). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) in MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 133).

| — | Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122 (DAS-59122-7), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122 (DAS-59122-7), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0051).

| — | Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh transformacij MON 87427, MON 89034 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Sklepa 2010/420/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh transformacij MON 87427, MON 89034 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Sklepa 2010/420/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0052).

| — | Resolucija z dne 3. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjene sladkorne pese H7-1 (KM-ØØØH71-4), v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjene sladkorne pese H7-1 (KM-ØØØH71-4), v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0197).

| — | Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo GA21 (MON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo GA21 (MON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0221).

| — | Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, 59122, MON 810 in NK603, ter o razveljavitvi sklepov 2009/815/ES, 2010/428/EU in 2010/432/EU v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, 59122, MON 810 in NK603, ter o razveljavitvi sklepov 2009/815/ES, 2010/428/EU in 2010/432/EU v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0222).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0416).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Sklepa 2011/366/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Sklepa 2011/366/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0417).

(5)  Mnenje EFSA 2017, str. 17 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213.

(6)  Mnenje EFSA 2017, str. 18 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213.

(7)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(8)  Sklep agencije EFSA o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo glifosat. Strokovno glasilo EFSA 2015, 13 (11):4302 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf.

(9)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(10)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/555 z dne 9. aprila 2018 o usklajenem večletnem programu nadzora Unije za leta 2019, 2020 in 2021 za zagotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v ali na živilih rastlinskega in živalskega izvora ter oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (UL L 92, 10.4.2018, str. 6).

(11)  Poročilo Evropske unije za leto 2016 o ostankih pesticidov v hrani https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5348.

(12)  https://www.testbiotech.org/node/2209 str. 2

(13)  Mnenje EFSA 2017, str. 14, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213.

(14)  Direktiva 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. maja 2002 o nezaželenih snoveh v živalski krmi (UL L 140, 30.5.2002, str. 10), v kateri je največja vsebnost gosipola v krmi, ki sestavljajo bombažna semena, določena na 5 000 mg/kg

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:02002L0032-20131227&from=ES

(15)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC4033412/

(16)  Mnenje EFSA 2017, str. 15 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213.

(17)  Mnenje EFSA 2017, str. 15 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213.

(18)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5236067/

(19)  Str. 21 http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/255027/9789241512220-eng.pdf;jsessionid=11933F77EEEE4D6E7BD574889996C4E6?sequence=1.

(20)  Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (UL L 106, 17.4.2001, str. 1).

(21)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2004.48

(22)  Priloga G, pripombe držav članic, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionDocumentsLoader?question=EFSA-Q-2018-00147.

(23)  Glej na primer uvodni govor na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta, vključen v politične smernice za naslednjo Evropsko komisijo (Strasbourg, 15. julij 2014), ali govor o stanju v Uniji iz leta 2016 (Strasbourg, 14. september 2016).

(24)  UL C 355, 20.10.2017, str. 165.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/185 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/185

---

P8_TA(2019)0061

Razmere v Venezueli

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o razmerah v Venezueli (2019/2543(RSP))

(2020/C 411/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Venezueli, zlasti tistih z dne 3. maja 2018 o volitvah v Venezueli (1), z dne 5. julija 2018 o migracijski krizi in humanitarnih razmerah v Venezueli in na njenih kopenskih mejah s Kolumbijo in Brazilijo (2) ter z dne 25. oktobra 2018 o razmerah v Venezueli (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Venezueli, zlasti tistih z dne 3. maja 2018 o volitvah v Venezueli (1), z dne 5. julija 2018 o migracijski krizi in humanitarnih razmerah v Venezueli in na njenih kopenskih mejah s Kolumbijo in Brazilijo (2) ter z dne 25. oktobra 2018 o razmerah v Venezueli (3),

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 26. januarja 2019 v imenu EU o razmerah v Venezueli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 26. januarja 2019 v imenu EU o razmerah v Venezueli,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice/visoke predstavnice z dne 10. januarja 2019 v imenu EU o razmerah v Venezueli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice/visoke predstavnice z dne 10. januarja 2019 v imenu EU o razmerah v Venezueli,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča,

| — | ob upoštevanju venezuelske ustave, zlasti 233. člena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju venezuelske ustave, zlasti 233. člena,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker so bile volitve, ki so potekale 20. maja 2018, izvedene, ne da bi bili izpolnjeni minimalni mednarodni standardi za verodostojen postopek in ne da bi se upoštevali politična pluralnost, demokracija, preglednost in pravna država; ker EU skupaj z drugimi regionalnimi organizacijami in demokratičnimi državami ni priznala ne volitev in ne oblasti, ki se je vzpostavila s tem nelegitimnim postopkom; |
| --- | --- |

A.

ker so bile volitve, ki so potekale 20. maja 2018, izvedene, ne da bi bili izpolnjeni minimalni mednarodni standardi za verodostojen postopek in ne da bi se upoštevali politična pluralnost, demokracija, preglednost in pravna država; ker EU skupaj z drugimi regionalnimi organizacijami in demokratičnimi državami ni priznala ne volitev in ne oblasti, ki se je vzpostavila s tem nelegitimnim postopkom;

| B. | ker si je Nicolás Maduro 10. januarja 2019 pred vrhovnim sodiščem nezakonito in v nasprotju z ustavnim redom države prisvojil predsedniško oblast; |
| --- | --- |

B.

ker si je Nicolás Maduro 10. januarja 2019 pred vrhovnim sodiščem nezakonito in v nasprotju z ustavnim redom države prisvojil predsedniško oblast;

| C. | ker je 23. januarja 2019 skladno z 233. členom venezuelske ustave kot začasni predsednik Venezuele zaprisegel zakonito in demokratično izvoljeni predsednik narodne skupščine Juan Guaidó; |
| --- | --- |

C.

ker je 23. januarja 2019 skladno z 233. členom venezuelske ustave kot začasni predsednik Venezuele zaprisegel zakonito in demokratično izvoljeni predsednik narodne skupščine Juan Guaidó;

| D. | ker v zadnjih dneh v Venezueli potekajo protesti in množične demonstracije; ker naj bi demonstracije in nemiri po poročanjih terjali na desetine smrtnih žrtev, več sto ljudi pa naj bi bilo ranjenih; ker še vedno prihaja do smrtnih žrtev in hudih kršitev človekovih pravic zaradi nasilja nad protestniki in zatiranja družbenih protestov, zaradi nezakonitih racij, samovoljnih aretacij, med drugim je bilo aretiranih več kot 70 mladoletnikov, ter stigmatizacije in preganjanja opozicijskih aktivistov; ker so prejšnji teden pozivali še k novim protestom; |
| --- | --- |

D.

ker v zadnjih dneh v Venezueli potekajo protesti in množične demonstracije; ker naj bi demonstracije in nemiri po poročanjih terjali na desetine smrtnih žrtev, več sto ljudi pa naj bi bilo ranjenih; ker še vedno prihaja do smrtnih žrtev in hudih kršitev človekovih pravic zaradi nasilja nad protestniki in zatiranja družbenih protestov, zaradi nezakonitih racij, samovoljnih aretacij, med drugim je bilo aretiranih več kot 70 mladoletnikov, ter stigmatizacije in preganjanja opozicijskih aktivistov; ker so prejšnji teden pozivali še k novim protestom;

| E. | ker je EU že večkrat pozvala, naj se v Venezueli z verodostojnim političnim procesom ponovno vzpostavita demokracija in pravna država; |
| --- | --- |

E.

ker je EU že večkrat pozvala, naj se v Venezueli z verodostojnim političnim procesom ponovno vzpostavita demokracija in pravna država;

| F. | ker je Evropski parlament decembra 2017 nagrado Saharova za svobodo misli podelil venezuelski demokratični opoziciji in političnim zapornikom; |
| --- | --- |

F.

ker je Evropski parlament decembra 2017 nagrado Saharova za svobodo misli podelil venezuelski demokratični opoziciji in političnim zapornikom;

| G. | ker venezuelsko prebivalstvo sooča z družbeno in gospodarsko krizo ter krizo demokracije brez primere, zaradi katere se je iz države izselilo več kot tri milijone ljudi, stopnja inflacije pa presega 1 650 000 %; |
| --- | --- |

G.

ker venezuelsko prebivalstvo sooča z družbeno in gospodarsko krizo ter krizo demokracije brez primere, zaradi katere se je iz države izselilo več kot tri milijone ljudi, stopnja inflacije pa presega 1 650 000 %;

| H. | ker so se mednarodni in regionalni partnerji, tudi EU, zavezali, da bodo pomagali vzpostaviti pogoje za miren, verodostojen in vključujoč politični proces med najpoglavitnejšimi akterji v Venezueli; ker EU ponovno poudarja, da je pripravljena pustiti komunikacijske poti odprte; |
| --- | --- |

H.

ker so se mednarodni in regionalni partnerji, tudi EU, zavezali, da bodo pomagali vzpostaviti pogoje za miren, verodostojen in vključujoč politični proces med najpoglavitnejšimi akterji v Venezueli; ker EU ponovno poudarja, da je pripravljena pustiti komunikacijske poti odprte;

| I. | ker je Nicolás Maduro v odgovor na zahtevo podpredsednice/visoke predstavnice v imenu EU, naj se hitro izvedejo svobodne, pregledne in verodostojne predsedniške volitve, javno zavrnil možnost, da bi razpisali nove predsedniške volitve; |
| --- | --- |

I.

ker je Nicolás Maduro v odgovor na zahtevo podpredsednice/visoke predstavnice v imenu EU, naj se hitro izvedejo svobodne, pregledne in verodostojne predsedniške volitve, javno zavrnil možnost, da bi razpisali nove predsedniške volitve;

| 1. | skladno venezuelsko ustavo in njenim 233. členom priznava Juana Guaidója kot legitimnega začasnega predsednika Bolivarske republike Venezuele in izraža popolno podporo njegovemu načrtu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko naj skupaj z državami članicami zavzame odločno in enotno stališče ter Juana Guaidója prizna kot edinega legitimnega začasnega predsednika države, dokler ne bo mogoče razpisati novih svobodnih, preglednih in verodostojnih volitev, s katerimi bi obnovili demokracijo; pozdravlja, da so že mnoge demokratične države priznale začasno novo predsedstvo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | če bo ta odločitev sprejeta, poziva EU in države članice, naj ravnajo v tem smislu in akreditirajo predstavnike, ki jih bo imenovala legitimna oblast; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ostro obsoja hudo represijo in nasilje ter poboje in smrtne žrtve; izraža solidarnost s prebivalci Venezuele in izreka iskreno sožalje njihovim svojcem in prijateljem; poziva de facto venezuelske oblasti, naj ustavijo vse kršitve človekovih pravic, odgovorne zanje privedejo pred sodišče ter zagotovijo, da se bodo popolnoma spoštovale vse človekove pravice in temeljne svoboščine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obsoja pridržanje številnih novinarjev, ki so poročali o razmerah v Venezueli, in poziva k njihovi takojšnji izpustitvi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zavrača vse predloge ali poskuse reševanja krize, ki bi zajemali uporabo nasilja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno poudarja, da popolnoma podpira narodno skupščino, ki je edini legitimni demokratični organ Venezuele in katerega pooblastila je treba znova uveljaviti in spoštovati, vključno s pristojnostjo in varnostjo njegovih poslancev; |
| --- | --- |

7.

| 8. | odločno podpira poziv generalnega sekretarja OZN, naj se v zvezi z izvršenimi uboji izvede neodvisna in celovita preiskava, kar je izrazil že v svojih preteklih resolucijah; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj sodeluje z državami v tej regiji in z drugimi najpomembnejšimi akterji ter naj, kakor je pozval že Svet v svojih sklepih z dne 15. oktobra 2018, skupaj oblikujejo kontaktno skupino, ki bi lahko posredovala pri doseganju sporazuma o razpisu svobodnih, preglednih in verodostojnih predsedniških volitev na podlagi dogovorjenega volilnega koledarja, enakih pogojev za vse udeležence, preglednosti in mednarodnega opazovanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, legitimnemu začasnemu predsedniku republike in narodne skupščine Bolivarske republike Venezuele, vladam in parlamentom skupine iz Lime, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini ter generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0199.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0313.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0436.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/187 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/187

---

P8_TA(2019)0062

Letno poročilo o politiki konkurence

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o letnem poročilu o politiki konkurence (2018/2102(INI))

(2020/C 411/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 7, 8, 9, 11, 12, 39, 42, 101 do 109 in 174, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 7, 8, 9, 11, 12, 39, 42, 101 do 109 in 174,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti njenih členov 35, 37 in 38, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti njenih členov 35, 37 in 38,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. junija 2018 o politiki konkurence za leto 2017 (COM(2018)0482) ter objavljenega delovnega dokumenta služb Komisije z istega dne, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. junija 2018 o politiki konkurence za leto 2017 (COM(2018)0482) ter objavljenega delovnega dokumenta služb Komisije z istega dne,

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (2) (Uredba ES o združitvah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (2) (Uredba ES o združitvah),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 9. julija 2014 z naslovom Za učinkovitejši nadzor EU nad združitvami (COM(2014)0449), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 9. julija 2014 z naslovom Za učinkovitejši nadzor EU nad združitvami (COM(2014)0449),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. marca 2017 o krepitvi vloge organov držav članic, pristojnih za konkurenco, da bodo učinkoviteje izvajali pravila konkurence in zagotavljali pravilno delovanje notranjega trga (COM(2017)0142) (direktiva ECN+), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. marca 2017 o krepitvi vloge organov držav članic, pristojnih za konkurenco, da bodo učinkoviteje izvajali pravila konkurence in zagotavljali pravilno delovanje notranjega trga (COM(2017)0142) (direktiva ECN+),

| — | ob upoštevanju obvestila Komisije z dne 19. julija 2016 o pojmu državne pomoči po členu 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C(2016)2946), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila Komisije z dne 19. julija 2016 o pojmu državne pomoči po členu 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C(2016)2946),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2014 o sporazumih EU o sodelovanju na področju izvrševanja politike konkurence – pot naprej (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2014 o sporazumih EU o sodelovanju na področju izvrševanja politike konkurence – pot naprej (3),

| — | ob upoštevanju ustreznih pravil, smernic, sklepov, resolucij, sporočil in dokumentov Komisije na področju konkurence, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih pravil, smernic, sklepov, resolucij, sporočil in dokumentov Komisije na področju konkurence,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 19. aprila 2018 (4) in 14. februarja 2017 (5) o letnem poročilu o politiki konkurence EU za leti 2017 in 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 19. aprila 2018 (4) in 14. februarja 2017 (5) o letnem poročilu o politiki konkurence EU za leti 2017 in 2016,

| — | ob upoštevanju študije iz julija 2018 v zvezi z vprašanji konkurenčnosti na področju finančne tehnologije (Fintech), ki jo je naročila delovna skupina za konkurenco Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz julija 2018 v zvezi z vprašanji konkurenčnosti na področju finančne tehnologije (Fintech), ki jo je naročila delovna skupina za konkurenco Odbora za ekonomske in monetarne zadeve,

| — | ob upoštevanju odgovorov Komisije na pisna vprašanja E-000344-16, E-002666-16 in E-002112-16, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovorov Komisije na pisna vprašanja E-000344-16, E-002666-16 in E-002112-16,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 o poročilu Komisije z dne 18. junija 2018 o politiki konkurence za leto 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 o poročilu Komisije z dne 18. junija 2018 o politiki konkurence za leto 2017,

| — | ob upoštevanju končnega poročila Komisije z dne 10. maja 2017 o preiskavi sektorja e-trgovanja (COM(2017)0229), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Komisije z dne 10. maja 2017 o preiskavi sektorja e-trgovanja (COM(2017)0229),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0474/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0474/2018),

| A. | ker je politika konkurence zdaj uveljavljena že več kot šestdeset let in ker je bila močna in učinkovita politika konkurence EU vedno temeljni kamen evropskega projekta; |
| --- | --- |

A.

ker je politika konkurence zdaj uveljavljena že več kot šestdeset let in ker je bila močna in učinkovita politika konkurence EU vedno temeljni kamen evropskega projekta;

| B. | ker utaja davkov in izogibanje davkom ustvarjata nepošteno konkurenco, ki zlasti vpliva na mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

B.

ker utaja davkov in izogibanje davkom ustvarjata nepošteno konkurenco, ki zlasti vpliva na mala in srednja podjetja;

| C. | ker pranje denarja, izogibanje davkom in utaja davkov ogrožajo pravično porazdelitev prihodkov od davkov v državah članicah in zato izkrivlja konkurenco na notranjem trgu; |
| --- | --- |

C.

ker pranje denarja, izogibanje davkom in utaja davkov ogrožajo pravično porazdelitev prihodkov od davkov v državah članicah in zato izkrivlja konkurenco na notranjem trgu;

| D. | ker obsežno izogibanje davkom s strani premožnih posameznikov in podjetij škoduje običajnim davkoplačevalcem, javnim financam in socialni porabi, poleg tega pa ogroža dobro upravljanje, makroekonomsko stabilnost, socialno kohezijo ter zaupanje javnosti v institucije Unije in držav članic; |
| --- | --- |

D.

ker obsežno izogibanje davkom s strani premožnih posameznikov in podjetij škoduje običajnim davkoplačevalcem, javnim financam in socialni porabi, poleg tega pa ogroža dobro upravljanje, makroekonomsko stabilnost, socialno kohezijo ter zaupanje javnosti v institucije Unije in držav članic;

| E. | ker so se nekatere vlade in jurisdikcije, vključno z nekaterimi znotraj Evropske unije, specializirale za oblikovanje izredno preferencialnih davčnih ureditev z izkrivljeno konkurenco v korist multinacionalnih podjetij in premožnih posameznikov, ki v teh jurisdikcijah niso dejansko prisotni z gospodarsko dejavnostjo, pač pa jih zgolj zastopajo slamnata podjetja; |
| --- | --- |

E.

ker so se nekatere vlade in jurisdikcije, vključno z nekaterimi znotraj Evropske unije, specializirale za oblikovanje izredno preferencialnih davčnih ureditev z izkrivljeno konkurenco v korist multinacionalnih podjetij in premožnih posameznikov, ki v teh jurisdikcijah niso dejansko prisotni z gospodarsko dejavnostjo, pač pa jih zgolj zastopajo slamnata podjetja;

| 1. | meni, da je politika konkurence, usmerjena na zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev v vseh sektorjih, temelj evropskega socialnega tržnega gospodarstva in bistveni dejavnik zagotavljanja ustreznega delovanja notranjega trga; pozdravlja poročilo Komisije o politiki konkurenci za leto 2017 in njene dejavnosti in prizadevanja za zagotavljanje učinkovite uporabe pravil o konkurenci v Uniji v korist vseh državljanov EU, zlasti tistih v šibkem položaju kot potrošnikov; poleg tega poziva Komisijo, naj še naprej zagotavlja polno izvrševanje pravil EU o konkurenci, pri čemer naj posebno pozornost nameni težavam, s katerimi se soočajo mala in srednja podjetja, in prepreči neenako uporabo teh pravil v državah članicah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja in še naprej spodbuja strukturiran dialog s komisarjem za konkurenco in prizadevanja Komisije za tesno sodelovanje s člani pristojnega odbora Parlamenta in njegovo delovno skupino za politiko konkurence; meni, da je letno poročilo Komisije o politiki konkurence nepogrešljivo pri demokratičnem nadzoru; opozarja, da je Parlament v zadnjih letih prek rednega zakonodajnega postopka sodeloval pri oblikovanju okvira za pravila o konkurenci, na primer pri predlagani direktivi o Evropski mreži za konkurenco (direktiva ECN+); ugotavlja, da bi moral biti Parlament pristojen za soodločanje pri oblikovanju okvira za pravila konkurence, in obžaluje, da v nedavnih spremembah Pogodb ni bila okrepljena demokratična razsežnost tega področja politike Unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja ambiciozen program in prednostne naloge generalnega direktorata Komisije za konkurenco in jih še naprej podpira, hkrati pa ugotavlja, da še vedno obstajajo veliki izzivi, na primer na področju nadzora nad združitvami, kjer že samo število združitev predstavlja izziv; ugotavlja, da so odločitve Komisije o združitvah, kartelih in državni pomoči pogosto predmet politične razprave, in poudarja, da so v tem poročilu sicer navedene nekatere nedavne odločitve, da pa je splošna slika širša in da se Parlament ne namerava izreči o posameznih primerih, saj je naloga Komisije, da odloči o tem, kdaj konkurenčno pravo ni spoštovano; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj analizira potencialni škodljivi učinek predlagane združitve Siemens/Alstom na konkurenčnost evropskega železniškega trga in njegove škodljive posledice za uporabnike železniškega voznega prometa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da je Komisija v letu 2018 pripravila zakonodajni predlog za vzpostavitev vseevropskega osebnega pokojninskega produkta, ki bi bil zasebni pokojninski sklad; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da učinkovita konkurenca na evropskem notranjem trgu koristi predvsem potrošnikom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja preiskavo kartela proizvajalcev tovornjakov; pozitivno ocenjuje, da je Komisija pregledala vpliv kartela med velikimi proizvajalci tovornjakov glede cen tovornjakov in jih kaznovala zaradi skupnega delovanja, s katerim so odložili uvedbo čistejših tovornjakov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da pravila o konkurenci izhajajo iz Pogodbe in, kot je zapisano v členu 7 PDEU, bi jih bilo razlagati ob upoštevanju širših evropskih vrednot, ki se nanašajo na socialne zadeve, socialno tržno gospodarstvo Unije, okoljske standarde, podnebno politiko in varstvo potrošnikov; meni, da bi bilo treba pri uporabi konkurenčnega prava EU obravnavati vsa izkrivljanja trga, vključno s tistimi, ki so nastala zaradi negativnih socialnih in okoljskih zunanjih učinkov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da mora politika konkurence podpirati energetski prehod v vsej EU, pospeševati gospodarsko in socialno povezovanje v Evropi, spodbujati okoljsko trajnostne kmetijske dejavnosti in omejevati velika podjetja za energetske storitve pri zviševanju cen oskrbe z energijo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da bodo potrošniki morda tudi v primeru brezplačne dobave izdelkov ali storitev, zlasti v digitalnem gospodarstvu, še vedno izpostavljeni nepoštenemu ravnanju, kot je poslabšanje kakovosti, izbire in inovacij ali izsiljevanje; meni, da bi morala pravila EU o konkurenci in njihovo izvrševanje presegati cenovno usmerjene pristope in upoštevati širše vidike, kot je kakovost izdelkov ali storitev, tudi glede vpliva na zasebnost državljanov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja velikanske spremembe na trgih, ki so posledica stalnega tehnološkega razvoja, ki prinaša tako priložnosti kot izzive; v zvezi s tem poudarja, da ima politika konkurence ključno vlogo pri nadaljnjem razvoju enotnega digitalnega trga; poudarja, da je nujno vzpostaviti okvir, ki bo spodbujal inovacije na področju podatkov in nove poslovne modele, obenem pa učinkovito obravnaval izzive gospodarstva, ki temelji na podatkih in algoritmih; zlasti poudarja, da lahko več digitalnih platform, ki lahko dostopajo do vse obsežnejših podatkov in jih nadzirajo, ustvarja ekonomije obsega in precejšnje zunanje učinke na omrežja ter lahko povzroči nedelovanje trga zaradi pretirane koncentracije in črpanja rent, ki izhaja iz zlorabe tržne moči; v zvezi s tem pozdravlja imenovanje posebnih svetovalcev komisarju, ki se osredotočajo na prihodnje izzive digitalizacije za politiko konkurence, in z zanimanjem pričakuje njihove ugotovitve in priporočila za ukrepe; poudarja potrebo po skupnem pristopu na ravni EU glede teh vprašanj; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da se uporabniki pogosto ne zavedajo, v kolikšni meri se njihovi podatki uporabljajo in posredujejo tretjim osebam v tržne ali komercialne namene; poziva Komisijo, naj v skladu s členom 5(3) Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (6) (direktiva o e-zasebnosti) zagotovi, da bodo digitalna podjetja izkoriščala osebne podatke le po izrecni privolitvi naročnika ali uporabnika in da podatkov brez tega soglasja ne bo mogoče prenesti na tretje osebe, s katerimi ima podjetje ali platforma sklenjen sporazum; zato meni, da je treba digitalne trge ocenjevati z večdisciplinarnega vidika, saj lahko protikonkurenčno ravnanje pomeni tudi kršitve drugih pravnih področij, kot sta varstvo podatkov in varstvo potrošnikov; poudarja, da bi bilo za ustrezen odziv glede izvrševanja potrebno sodelovanje različnih pristojnih organov, zlasti organov za varstvo konkurence, potrošnikov in podatkov, kot je predlagano v pobudi za urad za izmenjavo informacij (7), ki jo je podal evropski nadzornik za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj organizira predstavitev s tehnološkimi podjetji, na katero bo povabila izvršne direktorje podjetij Google, Facebook in Apple, da bi razpravljali o tem, kako tretje države nabirajo in uporabljajo osebne podatke potrošnikov; je zaskrbljen, da se uporabniki, regulativni organi in včasih celo razvijalci aplikacij ter oglaševalci ne zavedajo, v kolikšni meri se podatki iz pametnih telefonov prenašajo skupinam za digitalno oglaševanje in drugim tretjim stranem; ugotavlja, da lahko podatki, ki jih zbirajo tretje strani prek aplikacij pametnih telefonov, vključujejo vse od informacij o profilu, kot so starost in spol, do podatkov o lokaciji, vključno s podatki o bližnjih telekomunikacijskih stolpih ali usmerjevalnikih Wi-Fi, ter informacij o vseh drugih aplikacijah na telefonu; meni, da bi morala EU posameznike poučiti, da bi razumeli vprašanja monopolnega položaja in koncentracije, ki obkrožajo ta podjetja za sledenje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | v zvezi s tem poziva Komisijo, naj potrdi, da je nadzor podatkov, potrebnih za oblikovanje in opravljanje storitev, približek obstoja tržne moči, tudi pri izdajanju smernic za uporabo člena 102 PDEU, ter naj zahteva interoperabilnost med spletnimi platformami in ponudniki socialnih omrežij; opozarja tudi na razvoj samoizobraževalnih algoritmov in umetne inteligence, zlasti kadar jih podjetjem zagotavljajo tretje strani, in njegovega vpliva na naravo kartelne dejavnosti; zahteva, da Komisija v svojem naslednjem letnem poročilu o politiki konkurence predstavi podrobne informacije o tem vprašanju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da je pomembno zagotoviti pravilno delovanje kolektivnih pravnih sredstev Unije, katerih namen je zagotoviti ustrezno nadomestilo za potrošnike, ki so bili žrtve protikonkurenčnih praks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da je treba zagotoviti pravico do čezmejne prenosljivosti, da se obstoječe omejitve te pravice ne bodo utrdile kot zakonite tržne prakse; poleg tega meni, da je treba odpraviti neustrezno in neupravičeno uporabo omejitev na podlagi geografskih razlogov, katere posledica je spremenljiva raven domnevnega varstva pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da pragi za določitev pravne pristojnosti, ki določajo izhodišče za pregled združitev na ravni EU, ki temeljijo na prometu ciljnih in prevzemnih subjektov, niso vedno primerni za digitalno gospodarstvo, v katerem vrednost za oglaševalske namene pogosto predstavlja število obiskovalcev spletnega mesta; predlaga, naj se ti pragovi spremenijo in prilagodijo, da bi med drugim upoštevali dejavnike, kot sta število potrošnikov, na katere vplivajo združitve, in vrednost zadevnih transakcij; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da postajajo ovire za vstop v nekatera področja digitalnega gospodarstva vse bolj nepremostljive, saj dlje kot traja nepravično ravnanje, težje se je vrniti k protikonkurenčnim učinkom; meni, da so lahko začasni ukrepi koristno orodje, s katerim bi zagotovili, da med potekom preiskave konkurenca ni ogrožena; v zvezi s tem potrjuje, da bi morala Komisija učinkovito uporabiti začasne ukrepe ter hkrati zagotoviti ustrezen postopek in pravico do obrambe podjetij, ki so predmet preiskave; pozdravlja zavezo Komisije, da bo preučila, ali obstajajo načini za poenostavitev sprejemanja začasnih ukrepov, in sicer v dveh letih od datuma prenosa direktive o Evropski mreži za konkurenco +; v zvezi s tem priporoča, naj se Komisija zgleduje po primerih najboljše prakse v drugih jurisdikcijah; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj sprejme bolj ambiciozne ukrepe za odpravo nezakonitih ovir za spletno konkurenco, da bi zagotovila neovirano spletni nakupovanje znotraj EU, spremlja omejevanje cen v sektorjih, kot so spletne platforme za nastanitev in turizem, ter zagotovi, da bodo imeli potrošniki čezmejni dostop do širokega nabora spletnih proizvodov in storitev po konkurenčnih cenah; poziva Komisijo, naj izvede sektorsko preiskavo oglaševalskega trga, da bi bolje razumela dinamiko spletnega oglaševanja in ugotovila, katere protikonkurenčne prakse je treba obravnavati v okviru izvrševanja zakonodaje o konkurenci, kot so to storili nekateri nacionalni organi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da digitalizacija sodobnega gospodarstva spreminja tradicionalno gospodarsko logiko; zato poudarja, da mora vsak sistem obdavčitve upoštevati, da digitalizacija v vseh delih našega gospodarstva ni nič več nenavadnega; je seznanjen s predlogom Komisije o določitvi pravil za obdavčitev digitalnega gospodarstva (8); poudarja, da mora obdavčitev digitalnega gospodarstva odpraviti nesorazmerja med tradicionalnim gospodarstvom in novimi digitalnimi gospodarskimi praksami ter ne sme ovirati digitalizacije in inovacij ali ustvarjati umetnih mej v gospodarstvu; poudarja pomen iskanja mednarodnih rešitev in skupnih pristopov k obdavčevanju v digitalnem gospodarstvu; poziva Komisijo, naj si v okviru mednarodnih forumov, in sicer z OECD, še naprej prizadeva, da bi bil o tem dosežen dogovor; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja predlog Komisije o davku na digitalne storitve kot ključnem ukrepu za zagotovitev, da bo digitalni sektor plačal svoj pošteni delež davkov (COM(2018)0148), dokler ne bo sprejeta trajna rešitev, ki bo omogočala, da se dobiček obdavči tam, kjer se ustvarja vrednost; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponavlja, da je konkurenca v telekomunikacijskem sektorju bistvena za poganjanje inovacij in naložb v omrežja in da bi bilo treba spodbujati dostopne cene ter izbiro pri storitvah za potrošnike; meni, da so klici znotraj EU še vedno veliko breme za podjetja in potrošnike in da ukrepi za ukinitev potrošniških stroškov gostovanja v EU v dolgoročnem pogledu ne zadostujejo, če naj se enotni trg še poglobi; priznava, da je treba za notranje klice v EU ustvariti enake spodbude kot za lokalne klice, tako da se olajšujejo naložbe v docela evropska ali deljena omrežja; meni, da bi morale politike dajati prednost učinkovitim naložbam v nova omrežja in upoštevati učinek na potrošnike ter s tem preprečiti nove digitalne vrzeli med gospodinjstvi z visokimi in nizkimi dohodki; poziva Komisijo, naj spodbuja uvajanje širokopasovnih storitev s spodbujanjem visoke ravni konkurence in zagotavljanjem visoke ravni povezljivosti v EU ter hitro uvedbo omrežja 5G po vsej Uniji, da bi zagotovili svetovno konkurenčnost Unije in privabili naložbe; meni, da je pri izvajanju te naloge pomembno, da se v okviru politike konkurence upoštevajo posebnosti uvedbe širokopasovnih omrežij na podeželju, da bi delovali v javno dobro in obrnili trend vse večje tehnološke asimetričnosti med podeželjem in mestnimi območji, ko gre za dostop do tehnologij; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da uporabnik ne bi smel plačevati nadomestil za tekoče in varčevalne račune, razen če so povezani s posebnimi storitvami; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja protimonopolno odločitev Komisije, da podjetju Google naloži globo v višini 4,34 milijarde EUR za nezakonite prakse v zvezi z mobilnimi napravami Android za utrditev prevlade Googlovega iskalnika; poziva Komisijo, naj leta 2019 zaključi protimonopolni primer „Google Shopping“, ki se je začel pred osmimi leti, novembra 2010; opozarja Komisijo, naj zaključi preiskavo Googlove obravnave drugih specializiranih storitev iskanja Google v svojih rezultatih iskanja, vključno z vprašanji, povezanimi z lokalnim iskanjem, ki jih je Yelp izpostavil v nedavni pritožbi; priporoča generalnemu direktoratu za konkurenco, naj razmisli o trajanju digitalnih protimonopolnih zadev in razmisli o najustreznejšem orodju za njihovo obravnavo; zlasti poziva Komisijo, naj preuči možnost določitve rokov za protimonopolne zadeve, na primer v primerih združitev; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponovno poudarja, da mora Komisija razmisliti tudi o celovitem strukturnem ločevanju digitalnih tehnoloških monopolov kot možni rešitvi za ponovno vzpostavitev konkurence in enakih konkurenčnih pogojev na evropskem digitalnem trgu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je učinkovitost izvrševanja zakonodaje o konkurenci odvisna od ustrezne zasnove in testiranja pravnih sredstev; poudarja, da so pravna sredstva, usmerjena v potrošnike, pomembna za ponovno vzpostavitev konkurenčnosti na trgu, saj potrošnikom pomagajo sprejemati informirane odločitve in obravnavati pristranskost; meni, da bi morala Komisija v oblikovanje ukrepov v zvezi z ravnanjem vključiti vedenjsko ekonomijo kot podporno disciplino, kot so v zadnjih letih to storili nekateri nacionalni organi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da se je predsednik Komisije zavezal, da bo predložil predloge za okrepitev davčnega sodelovanja med državami članicami z obvezo za odgovarjanje na skupinske zahteve v zvezi z davčnimi vprašanji, da bo lahko država članica drugim zagotovila vse potrebne podatke, ki bodo omogočili pregon čezmejnih davčnih utajevalcev; ugotavlja, da lahko Evropski parlament in Svet, če ukrepi določene države članice izkrivljajo konkurenco na notranjem trgu, pod določenimi pogoji in kot je določeno v členu 116 PDEU, izdata direktive za odpravo tega izkrivljanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je seznanjen, da je Komisija ugotovila, da je Luksemburg podjetju Engie odobril neupravičene davčne ugodnosti v višini približno 120 milijonov EUR in da postopek izterjave še poteka; obžaluje, da se je luksemburška vlada odločila, da bo vložila pritožbo na odločitev Komisije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | je seznanjen z odločitvijo komisarke za konkurenco Margrethe Vestager o preiskavi državne pomoči za McDonalds o tem, da neobdavčevanje nekaterih dobičkov podjetja McDonald’s v Luksemburgu ne pomeni nezakonite državne pomoči; meni, da sedanja ureditev na ravni EU ni primerna za učinkovit boj proti dvojnemu neobdavčevanju in za zaustavitev tekmovanja v zniževanju stopenj davka od dohodkov pravnih oseb; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opozarja, da je Komisija v dveh nedavnih primerih kljub ugotovitvam Enotnega odbora za reševanje (SRB), da reševanje ne more temeljiti na razlogih javnega interesa, odobrila državno pomoč na podlagi tega, da bo zmanjšala gospodarske motnje na regionalni ravni, s čimer se kažeta dve različni interpretaciji javnega interesa; poziva Komisijo, naj znova preuči neskladja med predpisi o državni pomoči na področju pomoči za likvidacijo in shem za reševanje iz direktive o sanaciji in reševanju bank (DSRB), nato pa skladno s tem pregleda svoje sporočilo o bančništvu iz leta 2013; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da je več študij (9) pokazalo skrite družbene stroške in manjšo konkurenco med produkti, ki ustrezajo višjim ravnem horizontalne koncentracije lastništva; zato poziva Komisijo, naj razmisli o reviziji uredbe o združitvah v tem smislu ter v takih primerih zagotovi smernice za uporabo členov 101 in 102 PDEU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da so začasne državne pomoči v finančnem sektorju utegnile biti potrebne za stabilizacijo svetovnega finančnega sistema, saj ni bilo instrumentov za reševanje, vendar jih je treba pregledati in odpraviti; obžaluje, da je ta pregled nezadosten; zato ponovno poziva Komisijo, naj preuči, ali so banke od začetka krize prejele implicitne subvencije in državno pomoč v obliki likvidnostne podpore, ki jo zagotovijo centralne banke; pozdravlja zaveze komisarke Vestager, izražene med strukturiranim dialogom z Odborom za ekonomske in monetarne zadeve novembra 2017, da bo preučila morebitno izkrivljanje konkurence, ki ga povzroča program Evropske centralne banke za nakup vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja, in sporočila kvalitativne ugotovitve; v zvezi s tem poudarja, da je koncept selektivnosti pri državni pomoči bistveno merilo, ki ga je treba temeljito preiskati, in opozarja na člen 4(3) Pogodbe o Evropski uniji, ki vsebuje t. i. načelo lojalnosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da je treba pri reševanju bodočih bančnih kriz zagotoviti strogo in nepristransko spoštovanje pravil o državni pomoči, tako da so davkoplačevalci zaščiteni pred bremenom reševanja bank; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja, da je Komisija uvedla anonimno orodje za prijavljanje nepravilnosti, ki omogoča prijavljanje kartelov ali drugih vrst nezakonitih protikonkurenčnih praks, s čimer je povečala verjetnost njihovega odkrivanja in pregona; je seznanjen s pozitivnimi rezultati po prvih mesecih uporabe; |
| --- | --- |

34.

| 35. | izraža zaskrbljenost, da bi se lahko zaradi vse večje koncentracije v finančnem sektorju zmanjšala konkurenca v sektorju, zaskrbljen pa je tudi, ker ni resničnega notranjega bančnega trga in ker še naprej obstaja razdrobljenost na nacionalne trge; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da Evropa potrebuje trden in usklajen okvir za poročanje in obdavčitev dohodkov multinacionalnih podjetij, z javnim poročanjem po posameznih državah in skupno konsolidirano osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb; želi spomniti, da bi s sprejetjem teh ukrepov poleg zmanjšanja stroškov za podjetja in davčne uprave držav članic rešili vprašanje transfernih cen in na enotnem trgu zagotovili bolj pošteno konkurenco; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj še naprej ocenjuje škodljive davčne ukrepe v državah članicah v okviru evropskega semestra ter v celoti oceni izkrivljanje konkurence in učinke prelivanja na druge jurisdikcije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj nadaljuje in okrepi prizadevanja pri preiskavah zlorab prevladujočega položaja na trgu v škodo potrošnikov v EU; poziva Komisijo, naj hkrati spremlja obstoječe vladne monopole in zakonitost javnih razpisov za koncesije, da bi preprečila vsako pretirano izkrivljanje konkurence; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da ima lahko državna pomoč izkrivljajoč učinek na delovanje notranjega trga; opozarja na stroge zahteve za uporabo člena 107(3)(b) PDEU; ugotavlja, da se večina odločitev o protimonopolnih vprašanjih in državni pomoči sprejme na nacionalni ravni; zato meni, da bi morala Komisija spremljati in sprejeti ukrepe za zagotavljanje dosledne politike na notranjem trgu; poziva Komisijo, naj pripravi načrt za bolje usmerjeno državno pomoč; pozdravlja stalna prizadevanja Komisije, da bi pojasnila različne vidike opredelitve državne pomoči, kot je pokazala v Obvestilu Komisije o pojmu državne pomoči iz člena 107(1) PDEU; posebej izpostavlja prizadevanja za razjasnitev pojmov podjetja in gospodarske dejavnosti; vendar ugotavlja, da je še vedno težko razlikovati med gospodarskimi in negospodarskimi dejavnostmi; izpostavlja tudi, da je za zagotavljanje, da se ustanovne pogodbe ustrezno razlagajo, pristojno Evropsko sodišče; poziva Komisijo, naj pri uporabi pravil EU o državni pomoči posebno pozornost nameni zagotavljanju storitev splošnega gospodarskega pomena, vključno z energijo, prometom in telekomunikacijami, zlasti v okviru državne podpore, namenjene izoliranim, oddaljenim ali obrobnim regijam v Uniji; poudarja, da bi morali pri uporabi državne pomoči za spodbujanje storitev splošnega pomena zasledovati cilj koristi za potrošnike in državljane, ne pa krepitve posameznih interesov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je obdavčitev prvenstveno v nacionalni pristojnosti, saj je treba v Svetu doseči soglasje, in da je zato izbira politike odvisna od političnega stališča in usmerjenosti nacionalnih vlad in parlamentov držav članic; ugotavlja pa, da je instrument obdavčenja mogoče uporabiti za dodelitev implicitne državne pomoči, ki lahko ustvari neenake konkurenčne pogoje na notranjem trgu; zato poudarja, da je treba zagotoviti, da nacionalne davčne politike ne izkrivljajo poštene konkurence in da se davčna politika in politika konkurence dosledno uporabljata na notranjem trgu; pozdravlja, da je delovna skupina za državno pomoč v obliki davčne ugodnosti postala stalno telo; poziva, naj ima zadostne človeške vire in preiskovalna orodja; poziva k razjasnitvi stanja v preiskavah državne pomoči v zvezi z davčnimi ugodnostmi, vključno s številom preiskanih primerov; poudarja, da so na notranjem trgu novi udeleženci in podjetja, vključno z malimi in srednjimi podjetji, ki ne uporabljajo agresivnih davčnih praks, kaznovani; izraža zadovoljstvo, da je Komisija objavila poglobljene preiskave protikonkurenčnega ravnanja, kot so selektivne davčne ugodnosti in sistemi izdajanja stališč o presežnem dobičku; zlasti pozdravlja smernice iz obvestila Komisije o državni pomoči, ki se še posebej nanaša na davčna stališča; poziva države članice, naj opustijo prakse nelojalne konkurence med državami, ki temeljijo na neupravičenih davčnih spodbudah; poziva Svet, naj sprejme predlog o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb; obžaluje, da se v skladu s pravili EU o državni pomoči neplačani davki, izterjani od upravičencev nezakonite davčne pomoči, vrnejo v državo, ki je pomoč dodelila; poziva Komisijo, naj najde rešitev za to težavo; poudarja, da bi morala nadaljnja pogajanja z Združenim kraljestvom vključevati tudi spoštovanje poštene konkurence in zagotovilo, da Združeno kraljestvo ne bo dodeljevalo državne pomoči v obliki davčnih ugodnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja daljnosežno koncentracijo verige preskrbe s hrano, pri čemer lahko nekaj podjetij ustvari oligopol na svetovnem trgu semen in pesticidov v škodo potrošnikov, kmetov, okolja in biotske raznovrstnosti; opozarja, da bo zaradi takšne strukture prišlo do povečanja tehnološke in ekonomske odvisnosti kmetov od nekaj globalnih celovitih platform za nakup vsega na enem mestu, omejene raznovrstnosti semen in prenehanja prizadevanja na področju inovacij, da bi sprejeli proizvodni model, ki spoštuje okolje in biotsko raznovrstnost, ter v končni fazi do manjše inovativnosti in slabše kakovosti končnih izdelkov zaradi zmanjšane konkurence; poziva Komisijo, naj glede na zmanjšanje prihodkov kmetij, zlasti za male kmete, predvsem malim in srednjim kmetom zagotovi dostojen dohodek; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da je nujno, da Komisija bolje spremlja uporabo patentov v kmetijstvu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja pobude, kot je okvir za pametne vasi, ki spodbuja naselja, naj postanejo bolj prožna, bolje izkoristijo svoje vire in dejavneje sodelujejo na področju konkurence na enotnem trgu ter izboljšajo privlačnost teh naselij in kakovost življenja prebivalcev na podeželju; |
| --- | --- |

43.

| 44. | priznava potencial tehnologije blokovnih verig za finančne storitve; vendar opozarja, da mora biti uporaba te tehnologije za zbiranje sredstev urejena s predpisi, da bi se izognili pretiranemu dampingu na reguliranih finančnih trgih, tveganjem za vlagatelje in tveganjem pranja denarja; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predlaga regulativni okvir za prve javne ponudbe kovancev; |
| --- | --- |

44.

| 45. | je zaskrbljen, ker je Komisija nedavno odobrila združitev podjetij Bayer in Monsanto in priznala, da pri svoji odločitvi ni upoštevala svojih ciljev iz PDEU, zlasti glede varnosti hrane, varstva potrošnikov, okolja in podnebja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | meni, da je zato pomembno ukrepati proti podjetjem, ki se v kmetijski verigi ukvarjajo s trženjem in distribucijo in ki izkrivljajo kmetijske trge, kar ima negativni učinek na prihodke kmetij in maloprodajne cene; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja pristop Komisije pri ocenjevanju horizontalnih združitev z vse večjim poudarkom na konkurenci na področju inovacij, zlasti pri združitvah, ki vključujejo trge, ki temeljijo na intenzivnih dejavnostih raziskav in razvoja, ter ugotavlja, da bi bilo treba združitve ocenjevati z vidika celotnega notranjega trga; prav tako poziva Komisijo, naj predlaga revizijo uredbe ES o združitvah in preuči, kolikšna pooblastila bi morala imeti, podobno kot jih ima zdaj več držav članic, da sprejme ukrepe za zaščito evropskega javnega reda ter pravic in načel iz PDEU in Listine EU o temeljnih pravicah, tudi na področju varstva okolja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ponovno poudarja predhodno ugotovitev Komisije, da je Google s tem, ko je dajal nezakonito prednost svojim produktom, zlorabil svoj prevladujoč položaj na trgu; poudarja, da je potrebna popolna strukturna ločitev med splošnimi in specializiranimi storitvami iskanja tega podjetja, da bi odpravili to zlorabo; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ugotavlja, da Evropsko sodišče pri razlagi člena 101 PDEU upošteva različne cilje Pogodb; vendar poudarja, da je vse bolj očitno, da ozka razlaga člena 101 PDEU, ki jo vsebujejo horizontalne smernice Komisije, vedno bolj ovira sodelovanje manjših tržnih akterjev pri sprejemanju višjih okoljskih in socialnih standardov; meni, da bi morala Komisija vzpostaviti pravno varnost glede pogojev, pod katerimi bi bile kolektivne ureditve organizacij proizvajalcev, vključno z zadrugami, njihovimi združenji in medpanožnimi organizacijami, ki delujejo po vsej verigi preskrbe s hrano za namene trajnosti in poštenih delovnih standardov, ocenjene v skladu s konkurenčnim pravom, ter spodbujati take pobude v okviru politike konkurence; poudarja tudi, da ta pristop ne bi smel preprečevati proizvodnje blaga z nižjimi cenami, zlasti v sektorjih, kjer so potrošniki bolj občutljivi na ceno; poudarja tudi pomen načela sorazmernosti, kar pomeni, da omejevanje konkurence ne sme presegati tistega, kar je potrebno za doseganje splošnega interesa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja skupno dogovorjene cilje energetske unije in zlasti opozarja na razsežnost varnosti, razogljičenja gospodarstva, solidarnosti in zaupanja; poudarja, da je pomembno zagotoviti, da evropski energetski trgi temeljijo na pravni državi, konkurenčnosti, raznolikosti energetskih virov in dobaviteljev, predvidljivosti in preglednosti, ter preprečiti, da bi kateri koli udeleženec na trgu, ki ima sedež v Uniji ali v tretji državi, okrepil prevladujoč položaj v škodo konkurentov in potrošnikov; v zvezi s tem poziva k strožjemu nadzoru in po potrebi k ukrepanju zoper takšne udeležence na trgu in nalaganju obveznosti zanje; zlasti ugotavlja, da je treba ustrezno obravnavati strategijo delitve trga s plinom v EU, ki jo izvajajo nekatera energetska podjetja, kar bi utegnilo privesti do kršitve protimonopolnih pravil EU; priznava tudi, da pravno zavezujočih zavez držav članic v skladu s pariškim podnebnim sporazumom ni mogoče uresničiti brez konkretnih državnih ukrepov za pospeševanje, omogočanje in ustvarjanje spodbud in financiranje proizvodnje ter uporabe obnovljivih virov energije; je seznanjen s prihodnjo revizijo smernic o državni pomoči in energiji, ki ne bodo več izključevale dveh sektorjev, ki pridobita največ državnih subvencij, tj. jedrske energije in pridobivanja fosilnih goriv, pri čemer bodo smernice zagotovile večjo prožnost za energijo iz obnovljivih virov, ki jo proizvajajo potrošniki; poudarja, kako pomembno je dokončati energetsko unijo z združevanjem trgov, zlasti z naložbami v povezovalne daljnovode, kjer so potrebne ter na podlagi tržnih razmer in tržnega potenciala, ter s povečanjem trgovalnih zmogljivosti obstoječih povezav; zato poudarja, da je treba pred vsako odobritvijo državne pomoči za mehanizme zmogljivosti oceniti, ali je zares nujna, in obenem preučiti alternativne ukrepe, zlasti učinkovitejšo uporabo obstoječih povezovalnih daljnovodov; poudarja, da mehanizmi zmogljivosti pogosto predstavljajo precejšnje stroške za potrošnike in pomenijo „prikrito subvencioniranje“ ter podpirajo nedonosne in onesnažujoče elektrarne, zaradi česar je treba pri odobritvi državne pomoči zagotoviti, da ti mehanizmi niso odprti za sredstva, ki najbolj onesnažujejo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je treba izboljšati preglednost pri načrtovanju javno-zasebnih partnerstev, da bi zmanjšali verjetnost, da bi si partnerji iz zasebnega sektorja prek njih zagotovili konkurenčno prednost pred svojimi konkurenti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja preiskavo Komisije o oblikovanju cen zdravil, ki rešujejo življenja, zlasti glede primera Aspen; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da je pomembno vsem letalskim prevoznikom pri letenju v EU ali iz nje podeliti iste pravice; priznava, da žal to ne velja vedno za letalske prevoznike iz EU, ki delujejo zunaj EU, kjer so izpostavljeni nepoštenim praksam, ki vplivajo na konkurenco; poziva Komisijo, naj obravnava protikonkurenčne prakse, ki spodkopavajo tudi zakonodajo o varstvu potrošnikov; ponovno poudarja, da je pomembno zagotoviti pošteno konkurenco med letalskimi prevozniki EU in letalskimi prevozniki iz tretjih držav; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja pomen konkurenčnega prometnega sektorja; ugotavlja, da je treba enotni trg na področju prometa še dopolniti, saj je najbolj razdrobljen; pozdravlja ukrepe, ki jih je sprejela Komisija za spodbujanje dokončnega oblikovanja in izboljšanja delovanja na notranjem trgu cestnega prevoza potnikov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ponovno poudarja, da za nove infrastrukturne projekte, vključno s tistimi, ki državo članico povezujejo s tretjo državo, velja zakonodaja Unije, zlasti pravila o ločevanju in oblikovanju tržnih cen; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da so ustrezna finančna sredstva in človeški viri v generalnem direktoratu Komisije za konkurenco in v nacionalnih pristojnih organih pomembna in potrebna, prav tako pa strokovno znanje na digitalnem področju in področju IT, potrebno za spopadanje z izzivi, ki jih predstavlja gospodarstvo, ki temelji na podatkih in algoritmih; v zvezi s tem podpira predlagani sklop programa enotnega trga v okviru večletnega finančnega okvira 2021–2027, namenjen konkurenci; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da mora Komisija pri pripravi pravil o konkurenci notranji trg obravnavati kot enoten trg in ne kot skupino samostojnih lokalnih ali nacionalnih trgov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da je za učinkovito izvajanje načel konkurenčnega prava in preprečevanje nedoslednosti pri pravnih sredstvih in izidih izvršilnih ukrepov bistveno mednarodno sodelovanje; meni, da je najboljši način za izboljšanje pravil in praks na področju konkurence po svetu sodelovanje v poštenih in preglednih razpravah; podpira dejavno sodelovanje Komisije, nacionalnih in morebitnih regionalnih organov, pristojnih za konkurenco, v Mednarodni mreži za konkurenco; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pozdravlja direktivo o Evropski mreži za konkurenco (ECN+), ki bo znatno izboljšala učinkovito in dosledno uporabo konkurenčnega prava EU v vsej Uniji, saj bo zagotovila, da imajo nacionalni organi, pristojni za konkurenco, na voljo ustrezna orodja, vire in varovala za neodvisnost, vključno s preglednim postopkom za izvolitev ali imenovanje njihovega vodstva, kar jim omogoča, da za kršitve konkurenčnih pravil naložijo odvračilne kazni; odobrava zgodnjo pomoč Komisije državam članicam v zvezi z izvajanjem te direktive; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo prihodnji trgovinski sporazumi zagotavljali enake pogoje, zlasti glede konkurence in državne pomoči; poudarja, da bi morala biti državna pomoč dovoljena le v izjemnih in upravičenih primerih, ki jih ureja zakonodaja, da bi preprečili izkrivljanje konkurence, ter da bi morali omogočiti izjeme in utemeljitve, povezane z doseganjem ciljev Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah; opozarja, da podjetja delujejo globalno, zato morajo globalno delovati tudi organi za zagotavljanje konkurence, saj so razširitev informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter pojav digitalnega gospodarstva privedli do prekomerne tržne koncentracije in koncentracije moči v nekaterih sektorjih; meni, da sta osnovna pogoja za razvoj pravične trgovine na svetovni ravni oblikovanje svetovnih pravil konkurence in najvišja raven usklajevanja med organi za konkurenco, vključno z izmenjavo informacij v okviru postopkov na tem področju; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opozarja, da bi morali mednarodni trgovinski in naložbeni sporazumi vsebovati posebno in izčrpno poglavje o konkurenci; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisijo, naj si ambiciozneje prizadeva za odpiranje mednarodnih trgov javnih naročil in povečanje dostopa evropskih podjetij do javno-zasebnih partnerstev v tretjih državah; meni, da je treba zmanjšati nesorazmerja med Unijo in tretjimi državami pri dostopu do javnih naročil, predvsem ZDA in Kitajsko; poziva vse trgovinske partnerje EU, naj evropskim podjetjem in delavcem omogočijo nediskriminatoren dostop do trgov javnih naročil; pozdravlja obnovljeno razpravo o mednarodnem instrumentu za javna naročila, ki vzpostavlja potrebno vzajemnost v primerih, ko trgovinski partnerji omejujejo dostop do svojih trgov javnih naročil, in poziva Evropski svet, naj ga hitro sprejme; pozdravlja prizadevanja Komisije pri odpiranju trgov javnih naročil v tretjih državah z dvostranskimi partnerskimi sporazumi; opozarja, da podjetja, ki delujejo v netržnih pogojih in ki upoštevajo geopolitična vprašanja, lahko v evropskih javnih naročilih premagajo praktično vse konkurente; poziva Komisijo, naj spremlja javna naročila in naj prepreči, da bi evropska podjetja in delavci utrpeli škodo zaradi nepoštene konkurence, ki jo povzročajo podjetja, ki jih upravlja država; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, da je boj proti nepoštenim trgovinskim praksam, tudi z uveljavljanjem politike konkurence, potreben za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev po vsem svetu, kar bo koristilo delavcem, potrošnikom in podjetjem, to pa je tudi ena od prednostnih nalog trgovinske strategije EU; poudarja, da je v dokumentu o razmisleku o izkoriščanju globalizacije ugotovljeno, da mora Unija sprejeti ukrepe za ponovno vzpostavitev poštenih konkurenčnih pogojev; pozdravlja vključitev določb o politikah konkurence v sporazum o gospodarskem partnerstvu z Japonsko in v celovit gospodarski in trgovinski sporazum s Kanado; obžaluje, da je obseg teh določb omejen in da ne zagotavljajo učinkovitega izvrševanja in reševanja sporov; opozarja, da je treba v vse trgovinske sporazume vključiti ambiciozne določbe o konkurenci in zagotoviti njihovo izvajanje, da bi zagotovili poštena pravila; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pozdravlja predlog o vzpostavitvi evropskega okvira za pregledovanje neposrednih tujih naložb; meni, da je to koristno orodje za zaščito evropskih podjetij strateškega pomena pred nepoštenimi trgovinskimi praksami, ki bi utegnile ogroziti varnost in javni red, ter za zagotavljanje spoštovanja načel poštene konkurence v EU; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da je v boju proti nepošteni svetovni konkurenci pomemben protisubvencijski instrument, ter da je treba vzpostaviti enake konkurenčne pogoje s pravili EU o državni pomoči; v zvezi s tem obžaluje, da je leta 2017 Ljudska republika Kitajska ponovno vzpostavila največje število novih trgovinskih ovir za evropska podjetja in delavce ter je bila vključena v večino evropskih protisubvencijskih primerov; |
| --- | --- |

65.

| 66. | je zaskrbljen zaradi carinske politike ZDA in njenega vpliva na konkurenčnost evropskih podjetij; poudarja, da bi morala biti prizadevanja Komisije za uravnoteženje trgovine z ZDA odločna, a uravnotežena, sorazmerna in združljiva z načeli Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za spodbujanje poštene konkurence, tudi s preprečevanjem neupravičene uporabe tarifnih ovir in subvencij na globalnem trgu z okrepljenim sodelovanjem z drugimi državami na forumih, kot so Svetovna trgovinska organizacija, Organizacija za ekonomsko sodelovanje in razvoj, Konferenca OZN za trgovino in razvoj, skupina G20 in Svetovna banka; želi spomniti na delo v zvezi s povezanostjo med trgovinsko politiko in politiko konkurence, opravljeno v okviru Svetovne trgovinske organizacije med letoma 1996 in 2004, in obžaluje, da ta tema ni vključena v njen delovni program; poudarja, da se je treba za nadaljnje sodelovanje med članicami Svetovne trgovinske organizacije v vprašanjih konkurence opirati na določbe v njenih sporazumih, na primer na člen IX Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami; zato poziva, naj se na 12. ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije doseže napredek glede zagotavljanja poštene mednarodne konkurence; |
| --- | --- |

67.

| 68. | izraža zaskrbljenost glede domnevne nezmožnosti Svetovne trgovinske organizacije pri spopadanju z netržnimi gospodarstvi in pri obravnavanju izkrivljanja konkurence, ki ga povzročajo subvencije in državna intervencija, vendar je globoko prepričan, da ima ta organizacija na tem področju bistveno vlogo; pozdravlja tristransko ukrepanje ZDA, Japonske in EU v zvezi s tem; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisijo, naj poveča podporo malim in srednjim podjetjem v EU, tako da bodo lahko zaščitila in uveljavila svoje pravice v primeru nepoštenih poslovnih praks, kot sta dumping in subvencioniranje s strani držav, ki niso članice EU. v zvezi s tem je seznanjen s prizadevanji Komisije za boj proti nelojalni konkurenci v odmevnih primerih proti znanim podjetjem, vendar poudarja, da je zagotavljanje poštene konkurence za mala in srednja podjetja prav tako izredno pomembno; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja, da je učinkovito izvajanje določb o trajnostnem razvoju v okviru trgovinskih sporazumov pomembno za izboljšanje življenjskih razmer v partnerskih državah in zaščite evropskih podjetij pred nelojalno konkurenco. pozdravlja uvedbo okoljskih in družbenih meril v reformi protisubvencijskih in protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

70.

| 71. | poudarja, da politika EU na področju konkurence ne dosega želenih rezultatov, saj se sicer uporablja z namenom zaščite poštene konkurence med vsemi udeleženci na notranjem trgu s posebnim poudarkom na interesih potrošnikov, v praksi pa se kmetijski proizvajalci zaradi neenakosti v verigi preskrbe s hrano soočajo z nesprejemljivo ravnjo pritiska; meni, da bi morali biti interesi potrošnikov in kmetijskih proizvajalcev enako pomembni; |
| --- | --- |

71.

| 72. | meni, da so zaradi posebnih značilnosti kmetijskih dejavnosti kolektivne organizacije bistvenega pomena, da bi izboljšali položaj primarnih proizvajalcev v prehranski verigi in omogočili doseganje ciljev skupne kmetijske politike, opredeljenih v členu 39 PDEU, in da bi morale skupne dejavnosti, ki jih izvajajo organizacije proizvajalcev in njihova združenja, tudi načrtovanje proizvodnje in pogajanja o prodaji in pogodbenih pogojih, šteti za združljive s členom 101 PDEU; poudarja, da se z združevanjem kmetov v organizacijah proizvajalcev krepi njihov položaj v dobavni verigi; |
| --- | --- |

72.

| 73. | meni, da je model medpanožne organizacije uspešna oblika sektorskega upravljanja, saj zagotavlja strukturo za vse akterje v sektorju, ki so v tej strukturi pošteno zastopani, ter organizira izmenjavo med njimi, in sicer z omogočanjem posredovanja gospodarskih in tehničnih informacij, da se poveča preglednost trga in boljše razporedijo tveganja in koristi; meni, da bi morala skupna kmetijska politika spodbujati različne, ustrezno strukturirane modele sodelovanja, kot je trenutni, da bi olajšali ustanavljanje medpanožnih organizacij na evropski ravni; |
| --- | --- |

73.

| 74. | meni, da je treba v skladu s trenutnim trendom dodatno okrepiti kompetence organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij, da bi se lahko pogajalska moč kmetov uravnovesila s pogajalsko močjo trgovcev na drobno v prehranski verigi; meni, da bi bilo treba povečati sofinanciranje EU za ustanovitev in delovanje teh organizacij; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Komisijo, naj olajša uporabo instrumentov za kolektivno tržno upravljanje v primeru krize z uporabo orodij, ki ne zahtevajo javnih sredstev, kot so umiki proizvodov, izvedeni z dogovorom med udeleženci v prehranski verigi; poudarja, da bi tak ukrep lahko uporabljale same medpanožne organizacije; |
| --- | --- |

75.

| 76. | meni, da vstop proizvodov iz tretjih držav, ki ne izpolnjujejo istih socialnih, zdravstvenih in okoljskih standardov, na evropski trg za evropske proizvajalce pomeni nelojalno konkurenco za evropske proizvajalce; zato poziva, naj se pri trenutnih in prihodnjih trgovinskih pogajanjih v zvezi s kmetijskimi proizvodi zaščitijo ranljivi sektorji ter zagotovi sistematična uporaba načel vzajemnosti in skladnosti; poziva Komisijo, naj ta vidik vključi v pogajanja o izstopu Združenega kraljestva iz Unije; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poudarja, da bi moral biti dostop do notranjega trga EU pogojen s skladnostjo s sanitarnimi, fitosanitarnimi in okoljskimi standardi; poziva Komisijo, naj za zagotovitev poštene konkurence spodbuja enakovredne ukrepe in preglede med tretjimi državami in Evropsko unijo na področju okoljskih standardov ter standardov za varnost hrane; ugotavlja, da najvišji standardi varstva okolja in dobrobiti živali lahko pomenijo višje cene in da zato lahko nižanje standardov povzroči protikonkurenčno vedenje; |
| --- | --- |

77.

| 78. | opozarja, da podnebne katastrofe, ki pogosto prizadenejo kmete, vplivajo na trg in slabijo njihov položaj v prehranski verigi; želi spomniti, da glede na protidampinška pravila EU (10), ki se med drugim uporabljajo tudi za kmetijski sektor, okoljski damping povzroča nepošteno konkurenco; poziva, naj se upoštevajo interese evropskih državljanov, ki zahtevajo trajnostno in okolju prijazno družbo; zato ob upoštevanju delovanja enotnega trga in koristi za celotno družbo poziva Komisijo, naj dovoli izvzetja iz pravil konkurence, da se olajša sodelovanje, tako horizontalno kot vertikalno, v okviru trajnostnih pobud; |
| --- | --- |

78.

| 79. | opozarja, da pojma „poštena cena“ ne bi smeli dojemati kot najnižjo možno ceno za potrošnika, temveč kot razumno ceno, ki omogoča pošteno plačilo vsem udeležencem vzdolž prehranske verige; poudarja, da imajo potrošniki razen nizkih cen tudi druge interese, vključno z dobrobitjo živali, okoljsko trajnostnostjo, razvojem podeželja, pobudami za zmanjšanje uporabe antibiotikov, ublažitvijo protimikrobne odpornosti itd.; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pozdravlja, da uredba omnibus (11) vzpostavlja postopek, ko lahko skupina kmetov prosi Komisijo za nezavezujoče mnenje o skladnosti skupnega ukrepa s splošnim odstopanjem od pravil konkurence po členu 209 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007/(uredba o skupni ureditvi trgov kmetijskih proizvodov); vseeno glede na priporočilo projektne skupine za kmetijske trge poziva Komisijo, naj pojasni področje uporabe splošnega odstopanja za kmetijstvo in njegovo prepletanje z odstopanji iz členov 149 in 152 ter tako natančneje opredeli odstopanje, da bo neuporaba člena 101 PDEU, če je to potrebno, veljavna in izvedljiva; |
| --- | --- |

80.

| 81. | opozarja, da se je individualna zgornja meja pomoči de minimis v kmetijskem sektorju v letu 2013 podvojila (s 7 500 EUR na 15 000 EUR), da bi se odzvali na porast podnebnih, zdravstvenih in gospodarskih kriz; poudarja, da je bila ob tem nacionalna zgornja meja pomoči de minimis dvignjena le malo (z 0,75 % na 1 % vrednosti nacionalne kmetijske proizvodnje), s čimer se je zmanjšal manevrski prostor držav članic za pomoč kmetijam v težavah; zato podpira predlog Komisije, da se državam članicam in regijam zagotovi več prožnosti v okviru pravil de minimis na področju kmetijstva; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pozdravlja spremembe, uvedene v okviru uredbe omnibus, da bi lažje aktivirali določbe člena 222 uredbe o skupni ureditvi trgov kmetijskih proizvodov, ki dovoljujejo začasna odstopanja od prava konkurence; kljub temu poziva Komisijo, naj pojasni uporabo členov 219 in 222 uredbe o skupni ureditvi trgov kmetijskih proizvodov v zvezi z ukrepi v primeru motenj na trgu in resnega neravnovesja na trgu, glede na to, da trenutna pravna negotovost glede obeh členov pomeni, da ju nihče ne uporablja zaradi strahu pred neskladjem s pravili, ki jih v državah članicah določajo nacionalni organi, pristojni za konkurenco; |
| --- | --- |

82.

| 83. | želi spomniti, da je prišlo do znatnega horizontalnega in vertikalnega prestrukturiranja, ki je privedlo do nadaljnje konsolidacije že tako koncentriranega sektorja semen, agrokemije, gnojil, živalske genetike in kmetijskih strojev ter predelave in prodaje na drobno; poziva Komisijo, naj glede na to, da je družbo Monsanto nedavno prevzela skupina Bayer ter da skupaj nadzorujeta približno 24 % svetovnega trga pesticidov in 29 % svetovnega trga semen, zagotovi, da bodo interesi evropskih kmetov, državljanov in okolja zaščiteni; |
| --- | --- |

83.

| 84. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, nacionalnim in, kjer je ustrezno, regionalnim organom za konkurenco v državah članicah ter nacionalnim parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

84.

---

(1)  UL L 187, 26.6.2014, str. 1.

(2)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(3)  UL C 93, 24.3.2017, str. 71.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0187.

(5)  UL C 252, 18.7.2018, str. 78.

(6)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(7)  Privacy and competitiveness in the age of big data: The interplay between data protection, competition law and consumer protection in the Digital Economy (Zasebnost in konkurenčnost v času velepodatkov: povezava med varstvom podatkov, konkurenčnim pravom in varstvom potrošnikov v digitalnem gospodarstvu), predhodno mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov, marec 2014, https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/14-03-26_competitition_law_big_data_en.pdf

(8)  COM(2018)0147, COM(2018)0148 in C(2018)1650.

(9)  Skupno lastništvo institucionalnih vlagateljev in njegov vpliv na konkurenco, OECD, 5. in 6. december 2017.

(10)  COM(2013)0192.

(11)  Uredba (EU) 2017/2393 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2017 o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), (EU) št. 1306/2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike, (EU) št. 1307/2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike, (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in (EU) št. 652/2014 o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom (UL L 350, 29.12.2017, str. 15).

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

Torek, 15. januar 2019

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/199 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/199

---

P8_TA(2019)0004

Celovit sporazum med EU in Kirgizistanom

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o celovitem sporazumu med EU in Kirgiško republiko (2018/2118(INI))

(2020/C 411/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2017/... z dne 9. oktobra 2017 o pooblastilu Evropski komisiji in visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko za začetek pogajanj in pogajanja v imenu Evropske unije o določbah celovitega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kirgiško republiko na drugi strani, ki sodijo v pristojnost Unije (11436/1/17 REV 1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2017/... z dne 9. oktobra 2017 o pooblastilu Evropski komisiji in visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko za začetek pogajanj in pogajanja v imenu Evropske unije o določbah celovitega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kirgiško republiko na drugi strani, ki sodijo v pristojnost Unije (11436/1/17 REV 1),

| — | ob upoštevanju sklepa predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali 9. oktobra 2017 v okviru Sveta, o pooblastilu Evropski komisiji za začetek pogajanj in pogajanja v imenu držav članic o določbah celovitega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kirgiško republiko na drugi strani, ki sodijo v pristojnost držav članic (11438/1/17 REV 1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali 9. oktobra 2017 v okviru Sveta, o pooblastilu Evropski komisiji za začetek pogajanj in pogajanja v imenu držav članic o določbah celovitega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kirgiško republiko na drugi strani, ki sodijo v pristojnost držav članic (11438/1/17 REV 1),

| — | ob upoštevanju, da je predlagana pravna podlaga za novi celoviti sporazum člen 37 Pogodbe o Evropski uniji ter členi 91, 100(2), 207 in 209 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je predlagana pravna podlaga za novi celoviti sporazum člen 37 Pogodbe o Evropski uniji ter členi 91, 100(2), 207 in 209 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju veljavnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Kirgiško republiko, ki je začel veljati leta 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju veljavnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Kirgiško republiko, ki je začel veljati leta 1999,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o stanju izvajanja strategije EU za osrednjo Azijo (1) ter z dne 13. aprila 2016 o izvajanju in pregledu strategije EU za Srednjo Azijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o stanju izvajanja strategije EU za osrednjo Azijo (1) ter z dne 13. aprila 2016 o izvajanju in pregledu strategije EU za Srednjo Azijo (2),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kirgizistanu, tudi tistih z dne 15. januarja 2015 (3), 8. julija 2010 (4) in 6. maja 2010 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kirgizistanu, tudi tistih z dne 15. januarja 2015 (3), 8. julija 2010 (4) in 6. maja 2010 (5),

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice/visoke predstavnice z dne 16. oktobra 2017 o predsedniških volitvah v Kirgiški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice/visoke predstavnice z dne 16. oktobra 2017 o predsedniških volitvah v Kirgiški republiki,

| — | ob upoštevanju ugotovitev Evropskega parlamenta, Mednarodne misije za opazovanje volitev (IEOM) ter Urada za demokratične institucije in človekove pravic pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE/ODIHR) o predsedniških volitvah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev Evropskega parlamenta, Mednarodne misije za opazovanje volitev (IEOM) ter Urada za demokratične institucije in človekove pravic pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE/ODIHR) o predsedniških volitvah,

| — | ob upoštevanju izjave, ki jo je 3. maja 2018 sprejel 13. odbor za parlamentarno sodelovanje med EU in Kirgizistanom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, ki jo je 3. maja 2018 sprejel 13. odbor za parlamentarno sodelovanje med EU in Kirgizistanom,

| — | ob upoštevanju sklepa Evropske unije z dne 2. februarja 2016, da Kirgiški republiki podeli status GSP+, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Evropske unije z dne 2. februarja 2016, da Kirgiški republiki podeli status GSP+,

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 22. oktobra 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Kirgiški republiki (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 22. oktobra 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Kirgiški republiki (6),

| — | ob upoštevanju člena 113 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0450/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0450/2018),

| A. | ker sta EU in Kirgizistan decembra 2017 začela pogajanja o celovitem sporazumu, ki bi nadomestil sedanji sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Kirgizistanom ter okrepil in poglobil sodelovanje na področjih skupnega interesa, in sicer na temelju skupnih vrednot demokracije, pravne države in dobrega upravljanja v novem pravnem okviru; |
| --- | --- |

A.

ker sta EU in Kirgizistan decembra 2017 začela pogajanja o celovitem sporazumu, ki bi nadomestil sedanji sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Kirgizistanom ter okrepil in poglobil sodelovanje na področjih skupnega interesa, in sicer na temelju skupnih vrednot demokracije, pravne države in dobrega upravljanja v novem pravnem okviru;

| B. | ker bo za začetek veljavnosti celovitega sporazuma potrebna odobritev Parlamenta; |
| --- | --- |

B.

ker bo za začetek veljavnosti celovitega sporazuma potrebna odobritev Parlamenta;

| 1. | priporoči Svetu, Komisiji ter podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko: |
| --- | --- |

1.

Splošna načela

| (a) | naj izpogajajo in sklenejo ambiciozen, celovit in uravnotežen sporazum med EU in Kirgizistanom, ki bo nadomestil sporazum o partnerstvu in sodelovanju iz leta 1999 ter pomenil podlago za močne in trajne odnose, pa tudi za stabilen, varen in trajnosten razvoj obeh strani; |
| --- | --- |

(a)

naj izpogajajo in sklenejo ambiciozen, celovit in uravnotežen sporazum med EU in Kirgizistanom, ki bo nadomestil sporazum o partnerstvu in sodelovanju iz leta 1999 ter pomenil podlago za močne in trajne odnose, pa tudi za stabilen, varen in trajnosten razvoj obeh strani;

| (b) | naj v celovitem sporazumu opredelijo strateške kratko- in dolgoročne perspektive ter določijo številne dobro opredeljene in strukturirane cilje za sodelovanje s Kirgizistanom; naj si dodatno prizadevajo in poglobijo odnose, da bi EU v tej državi in celotni regiji postala bolj prepoznavna in učinkovita; |
| --- | --- |

(b)

naj v celovitem sporazumu opredelijo strateške kratko- in dolgoročne perspektive ter določijo številne dobro opredeljene in strukturirane cilje za sodelovanje s Kirgizistanom; naj si dodatno prizadevajo in poglobijo odnose, da bi EU v tej državi in celotni regiji postala bolj prepoznavna in učinkovita;

| (c) | naj spodbujajo tržno gospodarstvo z zagotavljanjem oprijemljivih socialnih in gospodarskih koristi za državljane obeh strani; naj uveljavijo pravila o konkurenci in pravno varnost, tudi s krepitvijo neodvisnih in transparentnih institucij; |
| --- | --- |

(c)

naj spodbujajo tržno gospodarstvo z zagotavljanjem oprijemljivih socialnih in gospodarskih koristi za državljane obeh strani; naj uveljavijo pravila o konkurenci in pravno varnost, tudi s krepitvijo neodvisnih in transparentnih institucij;

| (d) | naj zagotovijo trdno zavezo obeh strani k spoštovanju in napredku demokratičnih načel, človekovih pravic in pravne države ob polnem upoštevanju meril, zahtevanih za status GSP+, podeljen Kirgiški republiki, vključno z ratifikacijo zadevnih mednarodnih konvencij in učinkovitim izvajanjem sklepov in priporočil ustreznih organov za spremljanje, ustanovljenih v okviru teh konvencij; naj olajšajo in izvajajo reden in k rezultatom usmerjen dialog o vprašanjih v zvezi s človekovimi pravicami, ki so v interesu obeh strani, dialog pa bi moral vključevati oblasti in civilno družbo, da bi se okrepili institucionalni okvir in javne politike; naj izpostavijo konstruktivno članstvo Kirgizistana v Svetu OZN za človekove pravice v obdobju 2016–2018 in naj spodbujajo njegovo nadaljnje mednarodno udejstvovanje; |
| --- | --- |

(d)

naj zagotovijo trdno zavezo obeh strani k spoštovanju in napredku demokratičnih načel, človekovih pravic in pravne države ob polnem upoštevanju meril, zahtevanih za status GSP+, podeljen Kirgiški republiki, vključno z ratifikacijo zadevnih mednarodnih konvencij in učinkovitim izvajanjem sklepov in priporočil ustreznih organov za spremljanje, ustanovljenih v okviru teh konvencij; naj olajšajo in izvajajo reden in k rezultatom usmerjen dialog o vprašanjih v zvezi s človekovimi pravicami, ki so v interesu obeh strani, dialog pa bi moral vključevati oblasti in civilno družbo, da bi se okrepili institucionalni okvir in javne politike; naj izpostavijo konstruktivno članstvo Kirgizistana v Svetu OZN za človekove pravice v obdobju 2016–2018 in naj spodbujajo njegovo nadaljnje mednarodno udejstvovanje;

| (e) | naj prispevajo h krepitvi multilateralizma in mednarodnega sodelovanja ter razvijejo skupne pristope za sodelovanje s kirgiškimi partnerji z namenom spodbujanja mednarodne varnosti in učinkovitega skupnega reševanja svetovnih izzivov, kot so terorizem, podnebne spremembe, migracije in organizirani kriminal, pa tudi k izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 ter nove nacionalne razvojne strategije za obdobje 2018–2040; naj, splošneje, prispevajo k stabilizaciji in rasti Srednje Azije; |
| --- | --- |

(e)

naj prispevajo h krepitvi multilateralizma in mednarodnega sodelovanja ter razvijejo skupne pristope za sodelovanje s kirgiškimi partnerji z namenom spodbujanja mednarodne varnosti in učinkovitega skupnega reševanja svetovnih izzivov, kot so terorizem, podnebne spremembe, migracije in organizirani kriminal, pa tudi k izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 ter nove nacionalne razvojne strategije za obdobje 2018–2040; naj, splošneje, prispevajo k stabilizaciji in rasti Srednje Azije;

Politični dialog in mednarodno sodelovanje

| (f) | naj krepijo politični dialog in sektorsko sodelovanje; naj si na podlagi obstoječih oblik dialoga prizadevajo za vsebinski redni dialog o vseh pomembnih zadevah; |
| --- | --- |

(f)

naj krepijo politični dialog in sektorsko sodelovanje; naj si na podlagi obstoječih oblik dialoga prizadevajo za vsebinski redni dialog o vseh pomembnih zadevah;

| (g) | naj okrepijo sodelovanje na področjih kriznega upravljanja, preprečevanja konfliktov, boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, kibernetske kriminalitete, preprečevanja nasilne radikalizacije in čezmejnega kriminala, pa tudi pri integriranem upravljanju meja, ob polnem spoštovanju varstva človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter v skladu s spremembami kazenskega zakonika; naj zagotovijo tudi, da bo nacionalni zakon št. 150 iz leta 2005 o boju proti ekstremističnemu delovanju popolnoma v skladu z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

(g)

naj okrepijo sodelovanje na področjih kriznega upravljanja, preprečevanja konfliktov, boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, kibernetske kriminalitete, preprečevanja nasilne radikalizacije in čezmejnega kriminala, pa tudi pri integriranem upravljanju meja, ob polnem spoštovanju varstva človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter v skladu s spremembami kazenskega zakonika; naj zagotovijo tudi, da bo nacionalni zakon št. 150 iz leta 2005 o boju proti ekstremističnemu delovanju popolnoma v skladu z mednarodnimi standardi;

| (h) | naj okrepijo določbe, ki so povezane s trgovinskimi in gospodarskimi odnosi, izboljšanjem naložbenega okolja ter prispevanjem k diverzifikaciji kirgiškega gospodarstva, kar bo v obojestransko korist in okrepilo pravno varnost in regulativno preglednost; naj podprejo dobro upravljanje, delujoče sodstvo in zmanjševanje birokracije ter uporabijo vse razpoložljive ukrepe za spodbujanje trajnostnega gospodarskega razvoja v interesu utrditve in razvoja večstranskega, na pravilih temelječega trgovinskega sistema; naj prispevajo k podpiranju ustanovitve in razvoja malih in srednjih podjetij; naj dodatno okrepijo gospodarske in trgovinske odnose med EU in Kirgizistanom v zvezi s statusom GSP+ ter pozovejo Kirgizistan, naj izvaja mednarodne zaveze, ki iz tega statusa izhajajo, da bi spodbujali gospodarski razvoj države; |
| --- | --- |

(h)

naj okrepijo določbe, ki so povezane s trgovinskimi in gospodarskimi odnosi, izboljšanjem naložbenega okolja ter prispevanjem k diverzifikaciji kirgiškega gospodarstva, kar bo v obojestransko korist in okrepilo pravno varnost in regulativno preglednost; naj podprejo dobro upravljanje, delujoče sodstvo in zmanjševanje birokracije ter uporabijo vse razpoložljive ukrepe za spodbujanje trajnostnega gospodarskega razvoja v interesu utrditve in razvoja večstranskega, na pravilih temelječega trgovinskega sistema; naj prispevajo k podpiranju ustanovitve in razvoja malih in srednjih podjetij; naj dodatno okrepijo gospodarske in trgovinske odnose med EU in Kirgizistanom v zvezi s statusom GSP+ ter pozovejo Kirgizistan, naj izvaja mednarodne zaveze, ki iz tega statusa izhajajo, da bi spodbujali gospodarski razvoj države;

| (i) | naj izboljšajo sodelovanje v boju proti korupciji, pranju denarja in davčnim utajam; naj vključijo posebne razdelke z jasnimi in odločnimi zavezami in ukrepi za boj proti vsem oblikam korupcije ter izvajanje mednarodnih standardov in večstranskih konvencij proti korupciji; naj vključijo določbe o standardih dobrega davčnega upravljanja in preglednosti, ki bodo potrdile zavezanost strani k izvajanju mednarodnih standardov v boju proti izogibanju davkom in davčnim utajam; |
| --- | --- |

(i)

naj izboljšajo sodelovanje v boju proti korupciji, pranju denarja in davčnim utajam; naj vključijo posebne razdelke z jasnimi in odločnimi zavezami in ukrepi za boj proti vsem oblikam korupcije ter izvajanje mednarodnih standardov in večstranskih konvencij proti korupciji; naj vključijo določbe o standardih dobrega davčnega upravljanja in preglednosti, ki bodo potrdile zavezanost strani k izvajanju mednarodnih standardov v boju proti izogibanju davkom in davčnim utajam;

| (j) | naj prispevajo h krepitvi članstva Kirgizistana v Svetovni trgovinski organizaciji z ustreznimi reformami na področjih tujih naložb, carinskih organov in dostopa do mednarodnih trgov; |
| --- | --- |

(j)

naj prispevajo h krepitvi članstva Kirgizistana v Svetovni trgovinski organizaciji z ustreznimi reformami na področjih tujih naložb, carinskih organov in dostopa do mednarodnih trgov;

| (k) | naj izboljšajo usklajevanje med stališči EU in Kirgizistana v mednarodnih forumih; |
| --- | --- |

(k)

naj izboljšajo usklajevanje med stališči EU in Kirgizistana v mednarodnih forumih;

| (l) | naj okrepijo medparlamentarni dialog med Kirgizistanom in Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

(l)

naj okrepijo medparlamentarni dialog med Kirgizistanom in Evropskim parlamentom;

| (m) | naj v sporazumu zagotovijo odločno osredotočenost na podnebne spremembe, gospodarjenje z vodnimi viri ter preprečevanje tveganja nesreč in pripravljenost nanje, in sicer zaradi visokega tveganja naravnih nesreč, vključno s potresi; naj zagotavljajo podporo Kirgizistanu pri prizadevanjih za varstvo okolja in njegovih odločnih prizadevanjih za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

(m)

naj v sporazumu zagotovijo odločno osredotočenost na podnebne spremembe, gospodarjenje z vodnimi viri ter preprečevanje tveganja nesreč in pripravljenost nanje, in sicer zaradi visokega tveganja naravnih nesreč, vključno s potresi; naj zagotavljajo podporo Kirgizistanu pri prizadevanjih za varstvo okolja in njegovih odločnih prizadevanjih za trajnostni razvoj;

Institucionalne določbe

| (n) | naj zagotovijo, da bodo Evropskemu parlamentu posredovane pogajalske smernice, pri čemer se zanje uporabljajo pravila o zaupnosti, da bi Parlament lahko ustrezno nadzoroval pogajalski proces in dosledno izpolnil medinstitucionalne obveznosti, ki izhajajo iz člena 218(10) PDEU, po katerem mora biti Parlament nemudoma in v celoti obveščen v vseh fazah postopka; |
| --- | --- |

(n)

naj zagotovijo, da bodo Evropskemu parlamentu posredovane pogajalske smernice, pri čemer se zanje uporabljajo pravila o zaupnosti, da bi Parlament lahko ustrezno nadzoroval pogajalski proces in dosledno izpolnil medinstitucionalne obveznosti, ki izhajajo iz člena 218(10) PDEU, po katerem mora biti Parlament nemudoma in v celoti obveščen v vseh fazah postopka;

| (o) | naj posredujejo vse dokumente, ki so povezani s pogajanji, na primer zapisnike, pa tudi osnutke besedil, o katerih se potekala pogajanja, ter naj redno poročajo Parlamentu; |
| --- | --- |

(o)

naj posredujejo vse dokumente, ki so povezani s pogajanji, na primer zapisnike, pa tudi osnutke besedil, o katerih se potekala pogajanja, ter naj redno poročajo Parlamentu;

| (p) | naj na vseh ravneh zagotovijo spoštovanje dolgoletne prakse, da se novi sporazum ne uporablja začasno, dokler Parlament ne da soglasja; |
| --- | --- |

(p)

naj na vseh ravneh zagotovijo spoštovanje dolgoletne prakse, da se novi sporazum ne uporablja začasno, dokler Parlament ne da soglasja;

| (q) | naj okrepijo in razširijo obstoječe sodelovanje na podlagi veljavnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, s katerim so bili že vzpostavljeni naslednji organi za sodelovanje in dialog:






  — | svet za sodelovanje na ministrski ravni; |
| --- | --- | --- |

(q)

naj okrepijo in razširijo obstoječe sodelovanje na podlagi veljavnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, s katerim so bili že vzpostavljeni naslednji organi za sodelovanje in dialog:

—

svet za sodelovanje na ministrski ravni;

| — | odbor za sodelovanje na ravni visokih uradnikov in pododbora za trgovino in naložbe ter za razvojno sodelovanje; |
| --- | --- |

—

odbor za sodelovanje na ravni visokih uradnikov in pododbora za trgovino in naložbe ter za razvojno sodelovanje;

| — | odbor za parlamentarno sodelovanje; |
| --- | --- |

—

odbor za parlamentarno sodelovanje;

| (r) | naj okrepijo medparlamentarni nadzor v okviru pooblastil odbora za parlamentarno sodelovanje, ki se natančneje določijo v novem sporazumu, zlasti na področjih demokracije, pravne države in boja proti korupciji; |
| --- | --- |

(r)

naj okrepijo medparlamentarni nadzor v okviru pooblastil odbora za parlamentarno sodelovanje, ki se natančneje določijo v novem sporazumu, zlasti na področjih demokracije, pravne države in boja proti korupciji;

| (s) | naj zagotovijo udeležbo civilne družbe tako med pogajanji kot v fazi izvajanja sporazuma; |
| --- | --- |

(s)

naj zagotovijo udeležbo civilne družbe tako med pogajanji kot v fazi izvajanja sporazuma;

| (t) | naj zagotovijo vključitev pogojev za morebitno prekinitev sodelovanja v primeru, da bi katera od strani kršila bistvene elemente sporazuma, med katerimi naj bo tudi posvetovanje s Parlamentom v takih primerih; |
| --- | --- |

(t)

naj zagotovijo vključitev pogojev za morebitno prekinitev sodelovanja v primeru, da bi katera od strani kršila bistvene elemente sporazuma, med katerimi naj bo tudi posvetovanje s Parlamentom v takih primerih;

| (u) | naj na ravni EU in držav članic dodelijo zadostna sredstva za izvajanje celovitega sporazuma, da bi zagotovili izpolnitev vseh ambicioznih ciljev, določenih med pogajanji; |
| --- | --- |

(u)

naj na ravni EU in držav članic dodelijo zadostna sredstva za izvajanje celovitega sporazuma, da bi zagotovili izpolnitev vseh ambicioznih ciljev, določenih med pogajanji;

Skupni pomisleki in interesi, povezani s področji sodelovanja, ki jih obravnava sporazum

| (v) | naj upoštevajo vlogo Kirgizistana kot ene redkih novih demokratičnih držav v regiji, ki potrebuje dolgoročno politično, diplomatsko, finančno in tehnično podporo EU; |
| --- | --- |

(v)

naj upoštevajo vlogo Kirgizistana kot ene redkih novih demokratičnih držav v regiji, ki potrebuje dolgoročno politično, diplomatsko, finančno in tehnično podporo EU;

| (w) | naj nadaljujejo s prizadevanji za utrditev delujoče parlamentarne demokracije z dejanskim večstrankarskim sistemom ter ustavnim nadzorom in ravnotežjem, pa tudi zagotovijo parlamentarni nadzor nad izvršno oblastjo, v eni od pilotnih držav za podporo EU demokraciji; naj izrazijo zaskrbljenost Parlamenta glede ustavnih sprememb iz leta 2016, zlasti glede znatne okrepitve pristojnosti predsednika vlade, prevlade sodb nacionalnih sodišč nad mednarodnimi pogodbami na področju človekovih pravic ter izgubo samostojnosti ustavnega senata vrhovnega sodišča; naj spodbujajo udeležbo nevladnih organizacij pri razvoju in pregledu zakonodaje in politik te države, zlasti v zvezi z vsemi instrumenti in mehanizmi, ki neposredno vplivajo na delovanje organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

(w)

naj nadaljujejo s prizadevanji za utrditev delujoče parlamentarne demokracije z dejanskim večstrankarskim sistemom ter ustavnim nadzorom in ravnotežjem, pa tudi zagotovijo parlamentarni nadzor nad izvršno oblastjo, v eni od pilotnih držav za podporo EU demokraciji; naj izrazijo zaskrbljenost Parlamenta glede ustavnih sprememb iz leta 2016, zlasti glede znatne okrepitve pristojnosti predsednika vlade, prevlade sodb nacionalnih sodišč nad mednarodnimi pogodbami na področju človekovih pravic ter izgubo samostojnosti ustavnega senata vrhovnega sodišča; naj spodbujajo udeležbo nevladnih organizacij pri razvoju in pregledu zakonodaje in politik te države, zlasti v zvezi z vsemi instrumenti in mehanizmi, ki neposredno vplivajo na delovanje organizacij civilne družbe;

| (x) | naj ponovno potrdijo pomen sistematičnih prizadevanj za spodbujanje vrednot demokracije in človekovih pravic, vključno s svobodo izražanja, združevanja in zbiranja ter neodvisnostjo sodstva; |
| --- | --- |

(x)

naj ponovno potrdijo pomen sistematičnih prizadevanj za spodbujanje vrednot demokracije in človekovih pravic, vključno s svobodo izražanja, združevanja in zbiranja ter neodvisnostjo sodstva;

| (y) | naj spodbujajo okolje, ki bo naklonjeno novinarjem in neodvisnim medijem; naj zagotovijo, da bo Kirgizistan dovolil izgnanim tujim delavcem na področju človekovih pravic in novinarjem vstopiti v državo in nadaljevati svoje delo brez vmešavanja; |
| --- | --- |

(y)

naj spodbujajo okolje, ki bo naklonjeno novinarjem in neodvisnim medijem; naj zagotovijo, da bo Kirgizistan dovolil izgnanim tujim delavcem na področju človekovih pravic in novinarjem vstopiti v državo in nadaljevati svoje delo brez vmešavanja;

| (z) | naj priznajo napredek, dosežen v zvezi z mirno izvedbo in izboljšanjem preglednosti parlamentarnih in predsedniških volitev, ter pozovejo k nadaljnjemu izvajanju priporočil mednarodnih misij za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

(z)

naj priznajo napredek, dosežen v zvezi z mirno izvedbo in izboljšanjem preglednosti parlamentarnih in predsedniških volitev, ter pozovejo k nadaljnjemu izvajanju priporočil mednarodnih misij za opazovanje volitev;

| (aa) | naj pozovejo Kirgizistan, da zaustavi vse negativne avtoritativne trende, kot so politična instrumentalizacija pravosodja, nepravične sodne kazni, nepošteni in nepregledni sodni postopki, poseganje v svobodo medijev, nekaznovanost pripadnikov organov kazenskega pregona ter domnevno slabo ravnanje in mučenje tistih, ki jim je bila odvzeta prostost, izročitve državam, v katerih posameznikom grozi mučenje ali slabo ravnanje, pa tudi diskriminacija manjšin ter omejevanje svobode zbiranja in izražanja, ter ga pozovejo, da temeljito preišče vse obtožbe nameščanja dokazov, izsiljevanja, mučenja in slabega ravnanja; naj izrazijo zaskrbljenost, da je bila političnim voditeljem in potencialnim predsedniškim kandidatom odvzeta prostost na podlagi obtožb domnevne korupcije; |
| --- | --- |

(aa)

naj pozovejo Kirgizistan, da zaustavi vse negativne avtoritativne trende, kot so politična instrumentalizacija pravosodja, nepravične sodne kazni, nepošteni in nepregledni sodni postopki, poseganje v svobodo medijev, nekaznovanost pripadnikov organov kazenskega pregona ter domnevno slabo ravnanje in mučenje tistih, ki jim je bila odvzeta prostost, izročitve državam, v katerih posameznikom grozi mučenje ali slabo ravnanje, pa tudi diskriminacija manjšin ter omejevanje svobode zbiranja in izražanja, ter ga pozovejo, da temeljito preišče vse obtožbe nameščanja dokazov, izsiljevanja, mučenja in slabega ravnanja; naj izrazijo zaskrbljenost, da je bila političnim voditeljem in potencialnim predsedniškim kandidatom odvzeta prostost na podlagi obtožb domnevne korupcije;

| (ab) | naj v zvezi s tem izrazijo nezadovoljstvo z ohranitvijo smrtne kazni, izrečene aktivistu na področju človekovih pravic Azimjonu Askarovu, ki je popisal medetnično nasilje leta 2010, in zahtevajo njegovo takojšnjo izpustitev, razveljavitev njegove obsodbe, njegovo rehabilitacijo in odškodnino; |
| --- | --- |

(ab)

naj v zvezi s tem izrazijo nezadovoljstvo z ohranitvijo smrtne kazni, izrečene aktivistu na področju človekovih pravic Azimjonu Askarovu, ki je popisal medetnično nasilje leta 2010, in zahtevajo njegovo takojšnjo izpustitev, razveljavitev njegove obsodbe, njegovo rehabilitacijo in odškodnino;

| (ac) | naj opozorijo, da korupcija spodkopava človekove pravice, enakost, trgovino in pošteno konkurenco ter odvrača tuje investicije, s tem pa ovira gospodarsko rast in zmanjšuje zaupanje državljanov v državne institucije; |
| --- | --- |

(ac)

naj opozorijo, da korupcija spodkopava človekove pravice, enakost, trgovino in pošteno konkurenco ter odvrača tuje investicije, s tem pa ovira gospodarsko rast in zmanjšuje zaupanje državljanov v državne institucije;

| (ad) | naj spodbujajo odločno zavezanost družbenemu napredku, dobremu upravljanju, demokraciji ter dobrim medetničnim in medverskim odnosom, usposabljanju in izobraževanju, tudi kot sredstev za krepitev temeljev stabilnosti in varnosti; naj še naprej podpirajo ukrepe za vzpostavljanje miru in varnostne ukrepe ter krepitev prizadevanj za popolno integracijo manjšin po medetničnih spopadih v Kirgizistanu leta 2010, da bi se preprečili konflikti v prihodnosti; |
| --- | --- |

(ad)

naj spodbujajo odločno zavezanost družbenemu napredku, dobremu upravljanju, demokraciji ter dobrim medetničnim in medverskim odnosom, usposabljanju in izobraževanju, tudi kot sredstev za krepitev temeljev stabilnosti in varnosti; naj še naprej podpirajo ukrepe za vzpostavljanje miru in varnostne ukrepe ter krepitev prizadevanj za popolno integracijo manjšin po medetničnih spopadih v Kirgizistanu leta 2010, da bi se preprečili konflikti v prihodnosti;

| (ae) | naj pomagajo preseči socialno-ekonomske težave in ovire, kot so navedene v priporočilu MOD št. 202; naj v tem okviru posebno pozornost namenijo mladim, tako da spodbujajo akademske in kulturne izmenjave ter izmenjave mladih; naj posebno pozornost namenijo regionalnemu razvoju, s posebnim poudarkom na neenakostih med severom in jugom; |
| --- | --- |

(ae)

naj pomagajo preseči socialno-ekonomske težave in ovire, kot so navedene v priporočilu MOD št. 202; naj v tem okviru posebno pozornost namenijo mladim, tako da spodbujajo akademske in kulturne izmenjave ter izmenjave mladih; naj posebno pozornost namenijo regionalnemu razvoju, s posebnim poudarkom na neenakostih med severom in jugom;

| (af) | naj na temelju sedanje pozitivne dinamike podprejo, spodbudijo in olajšajo nadaljnje regionalno sodelovanje v Srednji Aziji, ki je ena najmanj povezanih regij na svetu, tudi za spodbujanje stabilnosti in razvoja vse Srednje Azije; naj priznajo vključenost države v programe EU, namenjene temu področju, pa tudi v izvajanje strategije EU-Srednja Azija na področjih energije, gospodarjenja z vodnimi viri in okoljskih izzivov, pa tudi v redne politične dialoge in dialoge o človekovih pravicah z EU; |
| --- | --- |

(af)

naj na temelju sedanje pozitivne dinamike podprejo, spodbudijo in olajšajo nadaljnje regionalno sodelovanje v Srednji Aziji, ki je ena najmanj povezanih regij na svetu, tudi za spodbujanje stabilnosti in razvoja vse Srednje Azije; naj priznajo vključenost države v programe EU, namenjene temu področju, pa tudi v izvajanje strategije EU-Srednja Azija na področjih energije, gospodarjenja z vodnimi viri in okoljskih izzivov, pa tudi v redne politične dialoge in dialoge o človekovih pravicah z EU;

| (ag) | naj ponovno zagotovijo, da članstvo Kirgizistana v Evrazijski gospodarski uniji ne bo vplivalo na krepitev odnosov te države z EU, kot dokazuje nedavno ratificiran okrepljen sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Kazahstanom; |
| --- | --- |

(ag)

naj ponovno zagotovijo, da članstvo Kirgizistana v Evrazijski gospodarski uniji ne bo vplivalo na krepitev odnosov te države z EU, kot dokazuje nedavno ratificiran okrepljen sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Kazahstanom;

| (ah) | naj upoštevajo razvoj odnosov Kirgizistana s Kitajsko in Rusijo; naj spodbujajo Kirgizistan, da diverzificira svoje gospodarstvo z namenom zmanjšanja svoje znatne politične odvisnosti od teh dveh zunanjih akterjev; naj upoštevajo razvoj teh odnosov v kontekstu izvajanja kitajske strategije En pas, ena pot; naj zagotovijo, da se bo boj proti propagandi, ki jo v tej državi širijo ruski mediji, znatno okrepil; |
| --- | --- |

(ah)

naj upoštevajo razvoj odnosov Kirgizistana s Kitajsko in Rusijo; naj spodbujajo Kirgizistan, da diverzificira svoje gospodarstvo z namenom zmanjšanja svoje znatne politične odvisnosti od teh dveh zunanjih akterjev; naj upoštevajo razvoj teh odnosov v kontekstu izvajanja kitajske strategije En pas, ena pot; naj zagotovijo, da se bo boj proti propagandi, ki jo v tej državi širijo ruski mediji, znatno okrepil;

| (ai) | naj prispevajo k prizadevanjem za ublažitev nedavnih diplomatskih in gospodarskih napetosti v regiji, tudi med Kazahstanom in Kirgizistanom; |
| --- | --- |

(ai)

naj prispevajo k prizadevanjem za ublažitev nedavnih diplomatskih in gospodarskih napetosti v regiji, tudi med Kazahstanom in Kirgizistanom;

| (aj) | naj podprejo sedanje izboljševanje diplomatskih odnosov z Uzbekistanom in konstruktiven dialog o upravljanju omejenih vodnih virov v regiji; |
| --- | --- |

(aj)

naj podprejo sedanje izboljševanje diplomatskih odnosov z Uzbekistanom in konstruktiven dialog o upravljanju omejenih vodnih virov v regiji;

| (ak) | naj priznajo zaskrbljenost Kirgizistana glede varnosti, in sicer kar zadeva vse slabše varnostne razmere v Afganistanu in odzivanje na naraščajočo radikalizacijo v regiji Srednje Azije; naj zagotovijo pomoč v zvezi z vračanjem tujih islamističnih borcev in njihovih družin iz tujine; naj okrepijo regionalno sodelovanje z državami Srednje Azije v zvezi z bojem proti džihadističnim gibanjem in nadnacionalni kriminaliteti ter se pri tem oprejo na izvajanje pravnih, institucionalnih in praktičnih ukrepov mejnega nadzora, povezanih z bojem proti terorizmu, ter preventivnih ukrepov proti povečanju nasilne verske radikalizacije; |
| --- | --- |

(ak)

naj priznajo zaskrbljenost Kirgizistana glede varnosti, in sicer kar zadeva vse slabše varnostne razmere v Afganistanu in odzivanje na naraščajočo radikalizacijo v regiji Srednje Azije; naj zagotovijo pomoč v zvezi z vračanjem tujih islamističnih borcev in njihovih družin iz tujine; naj okrepijo regionalno sodelovanje z državami Srednje Azije v zvezi z bojem proti džihadističnim gibanjem in nadnacionalni kriminaliteti ter se pri tem oprejo na izvajanje pravnih, institucionalnih in praktičnih ukrepov mejnega nadzora, povezanih z bojem proti terorizmu, ter preventivnih ukrepov proti povečanju nasilne verske radikalizacije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter predsedniku, vladi in parlamentu Kirgiške republike. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 91.

(2)  UL C 58, 15.2.2018, str. 119.

(3)  UL C 300, 18.2.2016, str. 10.

(4)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 92.

(5)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 80.

(6)  UL C 208, 10.6.2016, str. 177.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Četrtek, 31. januar 2019

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/204 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/204

---

P8_TA(2019)0046

Spremembe Poslovnika Parlamenta

Sklep Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o spremembah Poslovnika Parlamenta, ki zadevajo poglavji 1 in 4 naslova I, poglavje 3 naslova V, poglavji 4 in 5 naslova VII, poglavje 1 naslova VIII, naslov XII, naslov XIV in Prilogo II (2018/2170(REG))

(2020/C 411/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 226 in 227 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 226 in 227 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A8-0462/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A8-0462/2018),

| 1. | sklene spremeniti Poslovnik, kot sledi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sklene, da začnejo spremembe veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja, razen sprememb, ki vstavljajo drugi pododstavek odstavka 3e člena 11 ter točki 6 in 7 Kodeksa primernega vedenja za poslance Evropskega parlamenta pri opravljanju svojih dolžnosti, in sprememb členov 196 in 204, ki začnejo veljati ob začetku prvega delnega zasedanja po naslednjih volitvah v Evropski parlament, ki bodo potekale leta 2019; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

3.

Sprememba 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 – naslov

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Finančni interesi poslancev in
  pravila ravnanja | Pravila ravnanja |

Veljavno besedilo

Sprememba

Finančni interesi poslancev in
  pravila ravnanja

Pravila ravnanja

Sprememba 2

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.
     
  Parlament pravila, ki urejajo preglednost finančnih interesov poslancev, določi v obliki kodeksa ravnanja, ki se sprejme z večino vseh poslancev in priloži k temu poslovniku

   (4)

  . | črtano |
| Ta pravila drugače ne vplivajo na poslanca ali ga omejujejo pri izvrševanju njegovega mandata ali s tem povezanih političnih ali drugih dejavnosti. | |
| |

Veljavno besedilo

Sprememba

1.
     
  Parlament pravila, ki urejajo preglednost finančnih interesov poslancev, določi v obliki kodeksa ravnanja, ki se sprejme z večino vseh poslancev in priloži k temu poslovniku

   (4)

  .

črtano

črtano

Ta pravila drugače ne vplivajo na poslanca ali ga omejujejo pri izvrševanju njegovega mandata ali s tem povezanih političnih ali drugih dejavnosti.

Ta pravila drugače ne vplivajo na poslanca ali ga omejujejo pri izvrševanju njegovega mandata ali s tem povezanih političnih ali drugih dejavnosti.

Sprememba 3

Sprememba 3

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 – odstavek 2

Člen 11 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Poslanci bi se morali sistematično omejiti na sestanke samo s tistimi zastopniki interesov, ki so registrirani v registru za preglednost, vzpostavljenem s Sporazumom med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo o registru za preglednost

   (5)

  . | črtano |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

2.
     
  Poslanci bi se morali sistematično omejiti na sestanke samo s tistimi zastopniki interesov, ki so registrirani v registru za preglednost, vzpostavljenem s Sporazumom med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo o registru za preglednost

   (5)

  .

črtano

črtano

Sprememba 4

Sprememba 4

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Ravnanje poslancev izhaja iz medsebojnega spoštovanja, temelji na vrednotah in načelih, določenih v Pogodbah in zlasti v Listini o temeljnih pravicah
  , in spoštuje
  dostojanstvo Parlamenta
  . Prav tako njegovo ravnanje ne sme ogrožati poteka parlamentarnega dela, vzdrževanja varnosti in reda v prostorih Parlamenta ali delovanja opreme Parlamenta. | Ravnanje poslancev izhaja iz medsebojnega spoštovanja
  ter
  temelji na vrednotah in načelih, določenih v Pogodbah in zlasti v Listini o temeljnih pravicah
  . Poslanci spoštujejo
  dostojanstvo Parlamenta
  in
  ne
  škodijo njegovemu ugledu
  . |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Ravnanje poslancev izhaja iz medsebojnega spoštovanja, temelji na vrednotah in načelih, določenih v Pogodbah in zlasti v Listini o temeljnih pravicah
  , in spoštuje
  dostojanstvo Parlamenta
  . Prav tako njegovo ravnanje ne sme ogrožati poteka parlamentarnega dela, vzdrževanja varnosti in reda v prostorih Parlamenta ali delovanja opreme Parlamenta.

, in spoštuje

. Prav tako njegovo ravnanje ne sme ogrožati poteka parlamentarnega dela, vzdrževanja varnosti in reda v prostorih Parlamenta ali delovanja opreme Parlamenta.

Ravnanje poslancev izhaja iz medsebojnega spoštovanja
  ter
  temelji na vrednotah in načelih, določenih v Pogodbah in zlasti v Listini o temeljnih pravicah
  . Poslanci spoštujejo
  dostojanstvo Parlamenta
  in
  ne
  škodijo njegovemu ugledu
  .

ter

. Poslanci spoštujejo

in

škodijo njegovemu ugledu

Sprememba 5

Sprememba 5

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 2

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Poslanci se v parlamentarnih razpravah vzdržijo žaljivega, rasističnega ali ksenofobičnega govorjenja ali vedenja in ne razvijajo transparentov. | črtano |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Poslanci se v parlamentarnih razpravah vzdržijo žaljivega, rasističnega ali ksenofobičnega govorjenja ali vedenja in ne razvijajo transparentov.

Poslanci se v parlamentarnih razpravah vzdržijo žaljivega, rasističnega ali ksenofobičnega govorjenja ali vedenja in ne razvijajo transparentov.

črtano

črtano

Sprememba 6

Sprememba 6

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 3

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Poslanci ravnajo v skladu s pravili Parlamenta o ravnanju z zaupnimi informacijami. | črtano |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Poslanci ravnajo v skladu s pravili Parlamenta o ravnanju z zaupnimi informacijami.

Poslanci ravnajo v skladu s pravili Parlamenta o ravnanju z zaupnimi informacijami.

črtano

črtano

Sprememba 7

Sprememba 7

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 4

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Nespoštovanje teh standardov in pravil lahko pripelje do uporabe ukrepov v skladu s členi 165, 166 in 167. | črtano |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Nespoštovanje teh standardov in pravil lahko pripelje do uporabe ukrepov v skladu s členi 165, 166 in 167.

Nespoštovanje teh standardov in pravil lahko pripelje do uporabe ukrepov v skladu s členi 165, 166 in 167.

črtano

črtano

Sprememba 8

Sprememba 8

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 – odstavek 3 a (novo)

Člen 11 – odstavek 3 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Poslanci ne ogrožajo nemotenega poteka parlamentarnega dela, vzdrževanja varnosti in reda v prostorih Parlamenta ali delovanja opreme Parlamenta. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Poslanci ne ogrožajo nemotenega poteka parlamentarnega dela, vzdrževanja varnosti in reda v prostorih Parlamenta ali delovanja opreme Parlamenta.

Sprememba 9

Sprememba 9

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 – odstavek 3 b (novo)

Člen 11 – odstavek 3 b (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Poslanci ne motijo reda v sejni dvorani in se vzdržijo neprimernega vedenja. Ne razprostirajo transparentov. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Poslanci ne motijo reda v sejni dvorani in se vzdržijo neprimernega vedenja. Ne razprostirajo transparentov.

Sprememba 10

Sprememba 10

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 – odstavek 3 c (novo)

Člen 11 – odstavek 3 c (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  V parlamentarnih razpravah v sejni dvorani poslanci ne uporabljajo nedostojnega jezika. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

3c.
     
  V parlamentarnih razpravah v sejni dvorani poslanci ne uporabljajo nedostojnega jezika.

Sprememba 11

Sprememba 11

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 – odstavek 3 c (novo) – razlaga

Člen 11 – odstavek 3 c (novo) – razlaga

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | Ocena, ali je jezik, ki ga poslanec uporablja v parlamentarni razpravi, nedostojen, bi morala med drugim upoštevati ugotovljive namene govorca, kako javnost dojema izjavo, obseg, v katerem škoduje dostojanstvu in ugledu Parlamenta, ter svobodo govora zadevnega poslanca. Na primer obrekovalni jezik, „sovražni govor“ in spodbujanje k diskriminaciji, zlasti na kakršni koli podlagi iz člena 21 Listine o temeljnih pravicah, bi običajno pomenili primer „nedostojnega jezika“ v smislu tega člena. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Ocena, ali je jezik, ki ga poslanec uporablja v parlamentarni razpravi, nedostojen, bi morala med drugim upoštevati ugotovljive namene govorca, kako javnost dojema izjavo, obseg, v katerem škoduje dostojanstvu in ugledu Parlamenta, ter svobodo govora zadevnega poslanca. Na primer obrekovalni jezik, „sovražni govor“ in spodbujanje k diskriminaciji, zlasti na kakršni koli podlagi iz člena 21 Listine o temeljnih pravicah, bi običajno pomenili primer „nedostojnega jezika“ v smislu tega člena.

Ocena, ali je jezik, ki ga poslanec uporablja v parlamentarni razpravi, nedostojen, bi morala med drugim upoštevati ugotovljive namene govorca, kako javnost dojema izjavo, obseg, v katerem škoduje dostojanstvu in ugledu Parlamenta, ter svobodo govora zadevnega poslanca. Na primer obrekovalni jezik, „sovražni govor“ in spodbujanje k diskriminaciji, zlasti na kakršni koli podlagi iz člena 21 Listine o temeljnih pravicah, bi običajno pomenili primer „nedostojnega jezika“ v smislu tega člena.

Sprememba 12

Sprememba 12

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 – odstavek 3 d (novo)

Člen 11 – odstavek 3 d (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3d.
     
  Poslanci ravnajo v skladu s pravili Parlamenta o ravnanju z zaupnimi informacijami. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

3d.
     
  Poslanci ravnajo v skladu s pravili Parlamenta o ravnanju z zaupnimi informacijami.

Sprememba 13

Sprememba 13

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 – odstavek 3 e (novo)

Člen 11 – odstavek 3 e (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3e.
     
  Poslanci se vzdržijo vseh vrst psihološkega ali spolnega nadlegovanja in spoštujejo Kodeks primernega vedenja za poslance Evropskega parlamenta pri opravljanju svojih dolžnosti, ki je priložen temu poslovniku

   (1a)

  . |
| | Če poslanec ni podpisal izjave, povezane s tem kodeksom, ne more biti izvoljen za nosilca funkcije Parlamenta ali njegovih organov in ne more biti imenovan za poročevalca ali sodelovati v uradni delegaciji ali pri medinstitucionalnih pogajanjih. |
| |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

3e.
     
  Poslanci se vzdržijo vseh vrst psihološkega ali spolnega nadlegovanja in spoštujejo Kodeks primernega vedenja za poslance Evropskega parlamenta pri opravljanju svojih dolžnosti, ki je priložen temu poslovniku

   (1a)

  .

Če poslanec ni podpisal izjave, povezane s tem kodeksom, ne more biti izvoljen za nosilca funkcije Parlamenta ali njegovih organov in ne more biti imenovan za poročevalca ali sodelovati v uradni delegaciji ali pri medinstitucionalnih pogajanjih.

Če poslanec ni podpisal izjave, povezane s tem kodeksom, ne more biti izvoljen za nosilca funkcije Parlamenta ali njegovih organov in ne more biti imenovan za poročevalca ali sodelovati v uradni delegaciji ali pri medinstitucionalnih pogajanjih.

Sprememba 14

Sprememba 14

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 – odstavek 4

Člen 11 – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Uporaba tega člena sicer ne vpliva na živahnost parlamentarnih razprav ali ogroža svobode govora poslancev. | črtano |
| Temelji na polnem spoštovanju pristojnosti poslancev, kakor so določene v primarnem pravu Unije in statutu za poslance. | |
| Temelji na načelu preglednosti in se izvede tako, da so poslanci seznanjeni z ustreznimi določbami ter so posamično obveščeni o svojih pravicah in dolžnostih. | |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

4.
     
  Uporaba tega člena sicer ne vpliva na živahnost parlamentarnih razprav ali ogroža svobode govora poslancev.

črtano

črtano

Temelji na polnem spoštovanju pristojnosti poslancev, kakor so določene v primarnem pravu Unije in statutu za poslance.

Temelji na polnem spoštovanju pristojnosti poslancev, kakor so določene v primarnem pravu Unije in statutu za poslance.

Temelji na načelu preglednosti in se izvede tako, da so poslanci seznanjeni z ustreznimi določbami ter so posamično obveščeni o svojih pravicah in dolžnostih.

Temelji na načelu preglednosti in se izvede tako, da so poslanci seznanjeni z ustreznimi določbami ter so posamično obveščeni o svojih pravicah in dolžnostih.

Sprememba 15

Sprememba 15

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 – odstavek 5

Člen 11 – odstavek 5

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Kadar oseba, ki
  jo zaposluje poslanec
  ali druga oseba, ki ji je poslanec omogočil dostop do prostorov ali opreme Parlamenta, ne spoštuje standardov ravnanja, določenih v 
  odstavku 3
  , se lahko
  zadevnemu poslancu
  po potrebi
  naložijo kazni, določene v členu 166
  . | 5.   Kadar oseba, ki
  dela za poslanca,
  ali druga oseba, ki ji je poslanec omogočil dostop do prostorov ali opreme Parlamenta, ne spoštuje standardov ravnanja, določenih v 
  tem členu
  , se lahko
  takšno ravnanje
  po potrebi
  pripiše zadevnemu poslancu
  . |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

5.   Kadar oseba, ki
  jo zaposluje poslanec
  ali druga oseba, ki ji je poslanec omogočil dostop do prostorov ali opreme Parlamenta, ne spoštuje standardov ravnanja, določenih v 
  odstavku 3
  , se lahko
  zadevnemu poslancu
  po potrebi
  naložijo kazni, določene v členu 166
  .

5.   Kadar oseba, ki
  dela za poslanca,
  ali druga oseba, ki ji je poslanec omogočil dostop do prostorov ali opreme Parlamenta, ne spoštuje standardov ravnanja, določenih v 
  tem členu
  , se lahko
  takšno ravnanje
  po potrebi
  pripiše zadevnemu poslancu
  .

Sprememba 16

Sprememba 16

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 – odstavek 5 a (novo)

Člen 11 – odstavek 5 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Uporaba tega člena sicer ne vpliva na živahnost parlamentarnih razprav ali ogroža svobode govora poslancev. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Uporaba tega člena sicer ne vpliva na živahnost parlamentarnih razprav ali ogroža svobode govora poslancev.

Sprememba 17

Sprememba 17

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 – odstavek 5 b (novo)

Člen 11 – odstavek 5 b (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Ta člen se smiselno uporablja za organe, odbore in delegacije Parlamenta. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

5b.
     
  Ta člen se smiselno uporablja za organe, odbore in delegacije Parlamenta.

Sprememba 18

Sprememba 18

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 – odstavek 6

Člen 11 – odstavek 6

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.
     
  Kvestorji določijo najvišje število pomočnikov, ki jih lahko prijavi vsak poslanec. | črtano |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

6.
     
  Kvestorji določijo najvišje število pomočnikov, ki jih lahko prijavi vsak poslanec.

črtano

črtano

Sprememba 19

Sprememba 19

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 – odstavek 7

Člen 11 – odstavek 7

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.
     
  Pravila ravnanja ter pravice in privilegiji nekdanjih poslancev se določijo s sklepom predsedstva. Pri obravnavanju nekdanjih poslancev se ne dela razlik. | črtano |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

7.
     
  Pravila ravnanja ter pravice in privilegiji nekdanjih poslancev se določijo s sklepom predsedstva. Pri obravnavanju nekdanjih poslancev se ne dela razlik.

črtano

črtano

Spremembi 20 in 75

Spremembi 20 in 75

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 a (novo)

Člen 11 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11a |
| | Finančni interesi poslancev in register za preglednost |
| | 1.
     
  Parlament pravila, ki urejajo preglednost finančnih interesov poslancev, določi v obliki kodeksa ravnanja, ki se sprejme z večino vseh poslancev in priloži k temu poslovniku

   (1a)

  . |
| | Ta pravila drugače ne vplivajo na poslanca ali ga omejujejo pri izvrševanju njegovega mandata ali s tem povezanih političnih ali drugih dejavnosti. |
| | 2.
     
  Poslanci bi se morali sistematično omejiti na sestanke samo s tistimi zastopniki interesov, ki so registrirani v registru za preglednost, vzpostavljenem s Sporazumom med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo o registru za preglednost

   (1b)

  . |
| | 3.
     
  Poslanci bi morali na spletu objaviti vse načrtovane sestanke z zastopniki interesov, ki spadajo na področje uporabe registra za preglednost. Poročevalci, poročevalci v senci in predsedniki odborov brez poseganja v člen 4(6) Priloge I za vsako poročilo na spletu objavijo vse predvidene sestanke z zastopniki interesov, ki spadajo na področje uporabe registra za preglednost. Predsedstvo poskrbi za potrebno infrastrukturo na spletišču Parlamenta. |
| | 4.
     
  Predsedstvo zagotovi potrebno infrastrukturo na spletnem mestu poslancev na spletišču Parlamenta za tiste poslance, ki želijo objaviti prostovoljno revizijo ali potrditev, kot je določeno v veljavnih pravilih Statuta poslancev in njegovih izvedbenih pravilih, da je njihova uporaba nadomestila splošnih stroškov v skladu z veljavnimi pravili Statuta poslancev in njegovimi izvedbenimi ukrepi. |
| | 5.
     
  Navedena pravila drugače ne vplivajo na poslanca ali ga omejujejo pri izvrševanju njegovega mandata ali s tem povezanih političnih ali drugih dejavnosti. |
| | 6.
     
  Kodeks ravnanja ter pravice in privilegiji nekdanjih poslancev se določijo s sklepom predsedstva. Pri obravnavanju nekdanjih poslancev se ne dela razlik. |
| |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Člen 11a

Člen 11a

Finančni interesi poslancev in register za preglednost

Finančni interesi poslancev in register za preglednost

1.
     
  Parlament pravila, ki urejajo preglednost finančnih interesov poslancev, določi v obliki kodeksa ravnanja, ki se sprejme z večino vseh poslancev in priloži k temu poslovniku

   (1a)

  .

Ta pravila drugače ne vplivajo na poslanca ali ga omejujejo pri izvrševanju njegovega mandata ali s tem povezanih političnih ali drugih dejavnosti.

Ta pravila drugače ne vplivajo na poslanca ali ga omejujejo pri izvrševanju njegovega mandata ali s tem povezanih političnih ali drugih dejavnosti.

2.
     
  Poslanci bi se morali sistematično omejiti na sestanke samo s tistimi zastopniki interesov, ki so registrirani v registru za preglednost, vzpostavljenem s Sporazumom med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo o registru za preglednost

   (1b)

  .

3.
     
  Poslanci bi morali na spletu objaviti vse načrtovane sestanke z zastopniki interesov, ki spadajo na področje uporabe registra za preglednost. Poročevalci, poročevalci v senci in predsedniki odborov brez poseganja v člen 4(6) Priloge I za vsako poročilo na spletu objavijo vse predvidene sestanke z zastopniki interesov, ki spadajo na področje uporabe registra za preglednost. Predsedstvo poskrbi za potrebno infrastrukturo na spletišču Parlamenta.

4.
     
  Predsedstvo zagotovi potrebno infrastrukturo na spletnem mestu poslancev na spletišču Parlamenta za tiste poslance, ki želijo objaviti prostovoljno revizijo ali potrditev, kot je določeno v veljavnih pravilih Statuta poslancev in njegovih izvedbenih pravilih, da je njihova uporaba nadomestila splošnih stroškov v skladu z veljavnimi pravili Statuta poslancev in njegovimi izvedbenimi ukrepi.

5.
     
  Navedena pravila drugače ne vplivajo na poslanca ali ga omejujejo pri izvrševanju njegovega mandata ali s tem povezanih političnih ali drugih dejavnosti.

6.
     
  Kodeks ravnanja ter pravice in privilegiji nekdanjih poslancev se določijo s sklepom predsedstva. Pri obravnavanju nekdanjih poslancev se ne dela razlik.

Sprememba 88

Sprememba 88

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 32 – odstavek 5

Člen 32 – odstavek 5

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Predsednik je o vzpostavitvi politične skupine obveščen z izjavo. V tej izjavi se
  podrobno
  navedejo ime skupine,
  njeni člani
  in sestava njenega predsedstva.
  Podpišejo jo vsi člani skupine. | 5.   Predsednik je o vzpostavitvi politične skupine obveščen z izjavo. V tej izjavi se navedejo: |
| | — | ime skupine, |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

5.   Predsednik je o vzpostavitvi politične skupine obveščen z izjavo. V tej izjavi se
  podrobno
  navedejo ime skupine,
  njeni člani
  in sestava njenega predsedstva.
  Podpišejo jo vsi člani skupine.

5.   Predsednik je o vzpostavitvi politične skupine obveščen z izjavo. V tej izjavi se navedejo:

—

ime skupine,

| — | politična deklaracija, v kateri je naveden namen te skupine, ter |
| --- | --- |

—

politična deklaracija, v kateri je naveden namen te skupine, ter

politična deklaracija, v kateri je naveden namen te skupine, ter

| — | imena članov skupine
  in sestava njenega predsedstva. |
| --- | --- |

—

imena članov skupine
  in sestava njenega predsedstva.

imena članov skupine

Vsi člani skupine v prilogi k izjavi pisno izjavijo, da imajo enako politično pripadnost.

Vsi člani skupine v prilogi k izjavi pisno izjavijo, da imajo enako politično pripadnost.

Sprememba 21

Sprememba 21

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 34 – odstavek 1 a (novo)

Člen 34 – odstavek 1 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medskupine in druga neuradna združenja svoje dejavnosti opravljajo popolnoma pregledno in ne opravljajo nobenih dejavnosti, ki bi lahko povzročile nejasnosti v zvezi z uradnimi dejavnostmi Parlamenta ali njegovih organov. Ne smejo organizirati prireditev v tretjih državah, ki bi sovpadale z misijo uradnega organa Parlamenta, vključno z uradno delegacijo za opazovanje volitev. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Medskupine in druga neuradna združenja svoje dejavnosti opravljajo popolnoma pregledno in ne opravljajo nobenih dejavnosti, ki bi lahko povzročile nejasnosti v zvezi z uradnimi dejavnostmi Parlamenta ali njegovih organov. Ne smejo organizirati prireditev v tretjih državah, ki bi sovpadale z misijo uradnega organa Parlamenta, vključno z uradno delegacijo za opazovanje volitev.

Sprememba 22

Sprememba 22

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 34 – odstavek 2

Člen 34 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Takšna združenja svoje dejavnosti opravljajo popolnoma pregledno in ne opravljajo nobenih dejavnosti, ki bi lahko povzročile nejasnosti v zvezi z uradnimi dejavnostmi Parlamenta in njegovih teles. Če
  so izpolnjeni pogoji iz
  pravil, ki jih sprejme predsedstvo
  o oblikovanju teh združenj,
  jim
  lahko
  politične skupine nudijo
  logistično podporo in jim tako
  olajšajo
  delo. | 2.   
  Če
  so izpolnjeni pogoji iz
  notranjih pravil Parlamenta
  o oblikovanju teh združenj, lahko
  politična skupina nudi
  logistično podporo
  takšnim združenjem
  in jim tako
  olajša
  delo. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

2.   
  Takšna združenja svoje dejavnosti opravljajo popolnoma pregledno in ne opravljajo nobenih dejavnosti, ki bi lahko povzročile nejasnosti v zvezi z uradnimi dejavnostmi Parlamenta in njegovih teles. Če
  so izpolnjeni pogoji iz
  pravil, ki jih sprejme predsedstvo
  o oblikovanju teh združenj,
  jim
  lahko
  politične skupine nudijo
  logistično podporo in jim tako
  olajšajo
  delo.

2.   
  Če
  so izpolnjeni pogoji iz
  notranjih pravil Parlamenta
  o oblikovanju teh združenj, lahko
  politična skupina nudi
  logistično podporo
  takšnim združenjem
  in jim tako
  olajša
  delo.

Sprememba 23

Sprememba 23

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 34 – odstavek 3 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 34 – odstavek 3 – pododstavek 1 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | Druga neuradna združenja morajo ravno tako do konca naslednjega meseca prijaviti morebitno podporo v denarju ali naravi, ki je poslanci posamično niso prijavili v skladu s svojimi obveznostmi iz Priloge I. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Druga neuradna združenja morajo ravno tako do konca naslednjega meseca prijaviti morebitno podporo v denarju ali naravi, ki je poslanci posamično niso prijavili v skladu s svojimi obveznostmi iz Priloge I.

Druga neuradna združenja morajo ravno tako do konca naslednjega meseca prijaviti morebitno podporo v denarju ali naravi, ki je poslanci posamično niso prijavili v skladu s svojimi obveznostmi iz Priloge I.

Sprememba 24

Sprememba 24

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 34 – odstavek 3 a (novo)

Člen 34 – odstavek 3 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Pri dejavnostih medskupine ali drugih neuradnih skupin, organiziranih v prostorih Parlamenta, lahko sodelujejo samo zastopniki interesov, ki so registrirani v registru za preglednost, na primer z udeležbo na srečanjih ali prireditvah medskupine ali drugega neuradnega združenja, tako da ji nudijo podporo ali sogostijo njene prireditve. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Pri dejavnostih medskupine ali drugih neuradnih skupin, organiziranih v prostorih Parlamenta, lahko sodelujejo samo zastopniki interesov, ki so registrirani v registru za preglednost, na primer z udeležbo na srečanjih ali prireditvah medskupine ali drugega neuradnega združenja, tako da ji nudijo podporo ali sogostijo njene prireditve.

Sprememba 25

Sprememba 25

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 34 – odstavek 4

Člen 34 – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Register prijav iz odstavka 3 vodijo kvestorji.
  Ta register se objavi na spletišču Parlamenta.
  Kvestorji sprejmejo podrobna pravila v zvezi s takimi prijavami in zagotovijo
  učinkovito izvrševanje tega člena
  . | 4.   Register prijav iz odstavka 3 vodijo kvestorji. Kvestorji sprejmejo podrobna pravila v zvezi s takimi prijavami in zagotovijo
  njihovo objavo na spletišču Parlamenta
  . |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

4.   Register prijav iz odstavka 3 vodijo kvestorji.
  Ta register se objavi na spletišču Parlamenta.
  Kvestorji sprejmejo podrobna pravila v zvezi s takimi prijavami in zagotovijo
  učinkovito izvrševanje tega člena
  .

4.   Register prijav iz odstavka 3 vodijo kvestorji. Kvestorji sprejmejo podrobna pravila v zvezi s takimi prijavami in zagotovijo
  njihovo objavo na spletišču Parlamenta
  .

Sprememba 26

Sprememba 26

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 34 – odstavek 4 a (novo)

Člen 34 – odstavek 4 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kvestorji zagotavljajo učinkovito izvrševanje tega člena. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Kvestorji zagotavljajo učinkovito izvrševanje tega člena.

Sprememba 27

Sprememba 27

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 128 – odstavek 4

Člen 128 – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   
  Eden od avtorjev lahko
  vprašanje
  predstavi
  na plenarnem zasedanju. Odgovori mu naslovnik. | 4.   
  Poslanec, ki ga vnaprej določijo avtorji,
  vprašanje
  zastavi
  na plenarnem zasedanju
  . Če ta poslanec ni navzoč, se vprašanje šteje za brezpredmetno.
  Odgovori mu naslovnik. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

4.   
  Eden od avtorjev lahko
  vprašanje
  predstavi
  na plenarnem zasedanju. Odgovori mu naslovnik.

4.   
  Poslanec, ki ga vnaprej določijo avtorji,
  vprašanje
  zastavi
  na plenarnem zasedanju
  . Če ta poslanec ni navzoč, se vprašanje šteje za brezpredmetno.
  Odgovori mu naslovnik.

Sprememba 28

Sprememba 28

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 130 – odstavek 1

Člen 130 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vsak poslanec lahko predsedniku Evropskega sveta, Svetu, Komisiji ali podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v skladu z merili iz priloge k temu poslovniku (27) postavi vprašanja za pisni odgovor. Za vsebino vprašanj so odgovorni izključno njihovi avtorji. | 1.   Vsak poslanec
  , politična skupina ali odbor
  lahko predsedniku Evropskega sveta, Svetu, Komisiji ali podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v skladu z merili iz priloge k temu poslovniku (27) postavi vprašanja za pisni odgovor. Za vsebino vprašanj so odgovorni izključno njihovi avtorji. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1.   Vsak poslanec lahko predsedniku Evropskega sveta, Svetu, Komisiji ali podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v skladu z merili iz priloge k temu poslovniku (27) postavi vprašanja za pisni odgovor. Za vsebino vprašanj so odgovorni izključno njihovi avtorji.

1.   Vsak poslanec
  , politična skupina ali odbor
  lahko predsedniku Evropskega sveta, Svetu, Komisiji ali podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v skladu z merili iz priloge k temu poslovniku (27) postavi vprašanja za pisni odgovor. Za vsebino vprašanj so odgovorni izključno njihovi avtorji.

Sprememba 29

Sprememba 29

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 130 – odstavek 2

Člen 130 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Vprašanja se predložijo predsedniku. O problemih glede dopustnosti vprašanja odloča predsednik. Predsednikova odločitev ne temelji izključno na določbah v prilogi iz odstavka 1, ampak na določbah tega poslovnika na splošno. O predsednikovi obrazloženi odločitvi se uradno obvesti avtorja vprašanja. | 2.   Vprašanja se
  v elektronski obliki
  predložijo predsedniku. O problemih glede dopustnosti vprašanja odloča predsednik. Predsednikova odločitev ne temelji izključno na določbah v prilogi iz odstavka 1, ampak na določbah tega poslovnika na splošno. O predsednikovi obrazloženi odločitvi se uradno obvesti avtor vprašanja. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

2.   Vprašanja se predložijo predsedniku. O problemih glede dopustnosti vprašanja odloča predsednik. Predsednikova odločitev ne temelji izključno na določbah v prilogi iz odstavka 1, ampak na določbah tega poslovnika na splošno. O predsednikovi obrazloženi odločitvi se uradno obvesti avtorja vprašanja.

2.   Vprašanja se
  v elektronski obliki
  predložijo predsedniku. O problemih glede dopustnosti vprašanja odloča predsednik. Predsednikova odločitev ne temelji izključno na določbah v prilogi iz odstavka 1, ampak na določbah tega poslovnika na splošno. O predsednikovi obrazloženi odločitvi se uradno obvesti avtor vprašanja.

Sprememba 30

Sprememba 30

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 130 – odstavek 3

Člen 130 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Vprašanja se predložijo
  v 
  elektronski obliki
  . Vsak poslanec lahko vloži največ 20 vprašanj v treh zaporednih mesecih. | 3.   Vsak poslanec
  , politična skupina ali odbor
  lahko vloži največ 20 vprašanj v treh zaporednih mesecih.
  Naslovnik na vprašanja praviloma odgovori v šestih tednih od dneva, ko so mu bila posredovana. Vendar pa lahko vsak poslanec, politična skupina ali odbor vsak mesec določi eno od vprašanj kot „prednostno vprašanje“, na katero mora naslovnik odgovoriti v treh tednih od dneva, ko mu je bilo posredovano. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

3.   
  Vprašanja se predložijo
  v 
  elektronski obliki
  . Vsak poslanec lahko vloži največ 20 vprašanj v treh zaporednih mesecih.

3.   Vsak poslanec
  , politična skupina ali odbor
  lahko vloži največ 20 vprašanj v treh zaporednih mesecih.
  Naslovnik na vprašanja praviloma odgovori v šestih tednih od dneva, ko so mu bila posredovana. Vendar pa lahko vsak poslanec, politična skupina ali odbor vsak mesec določi eno od vprašanj kot „prednostno vprašanje“, na katero mora naslovnik odgovoriti v treh tednih od dneva, ko mu je bilo posredovano.

Sprememba 31

Sprememba 31

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 130 – odstavek 5

Člen 130 – odstavek 5

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Če naslovnik
  na vprašanje ne more odgovoriti
  v 
  treh tednih (prednostno vprašanje) ali v šestih tednih (neprednostno
  vprašanje
  ) od dneva
  ,
  ko mu je bilo posredovano
  ,
  se lahko na zahtevo avtorja vprašanja
  uvrsti na dnevni red naslednje seje
  pristojnega odbora
  . | 5.   Če naslovnik v 
  roku iz odstavka 3 ne odgovori na
  vprašanje,
  lahko pristojni odbor odloči
  ,
  da vprašanje
  uvrsti na dnevni red
  svoje
  naslednje seje. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

5.   Če naslovnik
  na vprašanje ne more odgovoriti
  v 
  treh tednih (prednostno vprašanje) ali v šestih tednih (neprednostno
  vprašanje
  ) od dneva
  ,
  ko mu je bilo posredovano
  ,
  se lahko na zahtevo avtorja vprašanja
  uvrsti na dnevni red naslednje seje
  pristojnega odbora
  .

5.   Če naslovnik v 
  roku iz odstavka 3 ne odgovori na
  vprašanje,
  lahko pristojni odbor odloči
  ,
  da vprašanje
  uvrsti na dnevni red
  svoje
  naslednje seje.

Sprememba 32

Sprememba 32

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 130 – odstavek 6

Člen 130 – odstavek 6

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.
     
  Vsak poslanec lahko vloži eno prednostno vprašanje na mesec. | črtano |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

6.
     
  Vsak poslanec lahko vloži eno prednostno vprašanje na mesec.

črtano

črtano

Sprememba 33

Sprememba 33

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 130 – odstavek 7

Člen 130 – odstavek 7

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Vprašanja in odgovori se skupaj s povezanimi prilogami objavijo na spletišču Parlamenta. | 7.   (Ne zadeva slovenske različice.) |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

7.   Vprašanja in odgovori se skupaj s povezanimi prilogami objavijo na spletišču Parlamenta.

7.   (Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 34

Sprememba 34

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 130a

Člen 130a

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 130 a | črtano |
| Manjše interpelacije za pisni odgovor | |
| 1.
     
  Pri manjših interpelacijah, sestavljenih iz vprašanj za pisni odgovor, lahko odbor, politična skupina ali najmanj pet odstotkov vseh poslancev Parlamenta Svetu, Komisiji ali podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko postavi vprašanja z zahtevo, naj Parlamentu posredujejo informacije o določenih zadevah. | |
| Ta vprašanja se posredujejo predsedniku, ki – pod pogojem, da so v splošnem v skladu s tem poslovnikom in izpolnjujejo merila iz priloge k temu poslovniku

   (28)

  – naslovnika zaprosi, naj odgovori v dveh tednih; predsednik lahko po posvetovanju z avtorji ta rok podaljša. | |
| 2.
     
  Vprašanja in odgovori se objavijo na spletišču Parlamenta. | |
| |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Člen 130 a

Člen 130 a

črtano

črtano

Manjše interpelacije za pisni odgovor

Manjše interpelacije za pisni odgovor

1.
     
  Pri manjših interpelacijah, sestavljenih iz vprašanj za pisni odgovor, lahko odbor, politična skupina ali najmanj pet odstotkov vseh poslancev Parlamenta Svetu, Komisiji ali podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko postavi vprašanja z zahtevo, naj Parlamentu posredujejo informacije o določenih zadevah.

Ta vprašanja se posredujejo predsedniku, ki – pod pogojem, da so v splošnem v skladu s tem poslovnikom in izpolnjujejo merila iz priloge k temu poslovniku

   (28)

  – naslovnika zaprosi, naj odgovori v dveh tednih; predsednik lahko po posvetovanju z avtorji ta rok podaljša.

Ta vprašanja se posredujejo predsedniku, ki – pod pogojem, da so v splošnem v skladu s tem poslovnikom in izpolnjujejo merila iz priloge k temu poslovniku

28

– naslovnika zaprosi, naj odgovori v dveh tednih; predsednik lahko po posvetovanju z avtorji ta rok podaljša.

2.
     
  Vprašanja in odgovori se objavijo na spletišču Parlamenta.

Sprememba 35

Sprememba 35

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 130b – naslov

Člen 130b – naslov

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Večje interpelacije za pisni odgovor
  z razpravo | Večje interpelacije za pisni odgovor |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Večje interpelacije za pisni odgovor
  z razpravo

z razpravo

Večje interpelacije za pisni odgovor

Sprememba 36

Sprememba 36

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 130b – odstavek 1

Člen 130b – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Pri večjih interpelacijah, sestavljenih iz vprašanj
  za pisni odgovor
  z razpravo,
  se
  lahko odbor,
  politična skupina
  ali najmanj pet odstotkov vseh poslancev Parlamenta z vprašanji
  obrne na Svet, Komisijo ali podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.
  Vprašanja lahko vključujejo kratko obrazložitev. | 1.   
  Večje interpelacije sestavljajo vprašanja
  za pisni odgovor
  , s katerimi
  se politična skupina obrne na Svet, Komisijo ali podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. |
| Ta vprašanja se v pisni obliki posredujejo predsedniku, ki – pod pogojem, da so v splošnem v skladu s tem poslovnikom in izpolnjujejo merila iz priloge k temu poslovniku

   (29)

  – naslovnika takoj seznani z vprašanjem in ga zaprosi, naj navede, ali in kdaj bo odgovoril nanj. | |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1.   
  Pri večjih interpelacijah, sestavljenih iz vprašanj
  za pisni odgovor
  z razpravo,
  se
  lahko odbor,
  politična skupina
  ali najmanj pet odstotkov vseh poslancev Parlamenta z vprašanji
  obrne na Svet, Komisijo ali podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.
  Vprašanja lahko vključujejo kratko obrazložitev.

1.   
  Večje interpelacije sestavljajo vprašanja
  za pisni odgovor
  , s katerimi
  se politična skupina obrne na Svet, Komisijo ali podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

Ta vprašanja se v pisni obliki posredujejo predsedniku, ki – pod pogojem, da so v splošnem v skladu s tem poslovnikom in izpolnjujejo merila iz priloge k temu poslovniku

   (29)

  – naslovnika takoj seznani z vprašanjem in ga zaprosi, naj navede, ali in kdaj bo odgovoril nanj.

Ta vprašanja se v pisni obliki posredujejo predsedniku, ki – pod pogojem, da so v splošnem v skladu s tem poslovnikom in izpolnjujejo merila iz priloge k temu poslovniku

29

– naslovnika takoj seznani z vprašanjem in ga zaprosi, naj navede, ali in kdaj bo odgovoril nanj.

Sprememba 37

Sprememba 37

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 130b – odstavek 1 a (novo)

Člen 130b – odstavek 1 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Večja interpelacija je v splošnem interesu in se v pisni obliki posreduje predsedniku. Ne sme presegati 500 besed. Če je večja interpelacija v splošnem v skladu z določbami Poslovnika, jo predsednik takoj posreduje naslovniku za pisni odgovor. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Večja interpelacija je v splošnem interesu in se v pisni obliki posreduje predsedniku. Ne sme presegati 500 besed. Če je večja interpelacija v splošnem v skladu z določbami Poslovnika, jo predsednik takoj posreduje naslovniku za pisni odgovor.

Sprememba 38

Sprememba 38

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 130b – odstavek 1 b (novo)

Člen 130b – odstavek 1 b (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Vsako leto se lahko vloži največ 30 večjih interpelacij. Konferenca predsednikov zagotovi pošteno razdelitev teh interpelacij med politične skupine in nobena politična skupina ne predloži več kot ene na mesec. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Vsako leto se lahko vloži največ 30 večjih interpelacij. Konferenca predsednikov zagotovi pošteno razdelitev teh interpelacij med politične skupine in nobena politična skupina ne predloži več kot ene na mesec.

Sprememba 39

Sprememba 39

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 130b – odstavek 1 c (novo)

Člen 130b – odstavek 1 c (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Če naslovnik ne odgovori na večjo interpelacijo v šestih tednih od dneva, ko mu je bila posredovana, se interpelacija na zahtevo avtorja uvrsti v končni osnutek dnevnega reda Parlamenta v skladu s postopkom iz člena 149 in ob upoštevanju odstavka 3a. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1c.
     
  Če naslovnik ne odgovori na večjo interpelacijo v šestih tednih od dneva, ko mu je bila posredovana, se interpelacija na zahtevo avtorja uvrsti v končni osnutek dnevnega reda Parlamenta v skladu s postopkom iz člena 149 in ob upoštevanju odstavka 3a.

Sprememba 40

Sprememba 40

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 130b – odstavek 2

Člen 130b – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Večje interpelacije se ob prejemu pisnega odgovora uvrstijo
  na
  osnutek dnevnega reda Parlamenta v skladu s postopkom iz člena 149
  . Na zahtevo odbora, politične skupine ali vsaj petih odstotkov vseh poslancev Parlamenta je treba organizirati razpravo. | 2.   Večje interpelacije se ob prejemu pisnega odgovora
  , če tako zahtevajo poslanci ali politična skupina oziroma skupine, ki dosegajo vsaj srednji prag,
  uvrstijo
  v končni
  osnutek dnevnega reda Parlamenta v skladu s postopkom iz člena 149
  in ob upoštevanju odstavka 3a
  . |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

2.   Večje interpelacije se ob prejemu pisnega odgovora uvrstijo
  na
  osnutek dnevnega reda Parlamenta v skladu s postopkom iz člena 149
  . Na zahtevo odbora, politične skupine ali vsaj petih odstotkov vseh poslancev Parlamenta je treba organizirati razpravo.

2.   Večje interpelacije se ob prejemu pisnega odgovora
  , če tako zahtevajo poslanci ali politična skupina oziroma skupine, ki dosegajo vsaj srednji prag,
  uvrstijo
  v končni
  osnutek dnevnega reda Parlamenta v skladu s postopkom iz člena 149
  in ob upoštevanju odstavka 3a
  .

Sprememba 41

Sprememba 41

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 130b – odstavek 3

Člen 130b – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.
     
  Če naslovnik ne želi odgovoriti na vprašanje ali nanj ne odgovori v treh tednih, se vprašanje uvrsti na osnutek dnevnega reda. Na zahtevo odbora, politične skupine ali vsaj petih odstotkov vseh poslancev Parlamenta je treba organizirati razpravo. Pred razpravo je mogoče dati besedo kateremu od avtorjev, da navede dodatne razloge za vprašanje. | črtano |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

3.
     
  Če naslovnik ne želi odgovoriti na vprašanje ali nanj ne odgovori v treh tednih, se vprašanje uvrsti na osnutek dnevnega reda. Na zahtevo odbora, politične skupine ali vsaj petih odstotkov vseh poslancev Parlamenta je treba organizirati razpravo. Pred razpravo je mogoče dati besedo kateremu od avtorjev, da navede dodatne razloge za vprašanje.

črtano

črtano

Sprememba 42

Sprememba 42

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 130b – odstavek 3 a

Člen 130b – odstavek 3 a

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Med istim delnim zasedanjem se lahko razpravlja o največ treh večjih interpelacijah. Če se na istem delnem zasedanju zahtevajo razprave za več kot tri večje interpelacije, jih konferenca predsednikov vključi v končni osnutek dnevnega reda po vrstnem redu, v katerem je prejela zahteve za razpravo. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Med istim delnim zasedanjem se lahko razpravlja o največ treh večjih interpelacijah. Če se na istem delnem zasedanju zahtevajo razprave za več kot tri večje interpelacije, jih konferenca predsednikov vključi v končni osnutek dnevnega reda po vrstnem redu, v katerem je prejela zahteve za razpravo.

Sprememba 43

Sprememba 43

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 130b – odstavek 4

Člen 130b – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   
  Eden od avtorjev lahko vprašanje
  predstavi na plenarnem zasedanju.
  Odgovori mu eden izmed članov institucije
  . | 4.   
  Poslanec, ki ga vnaprej določi avtor ali tisti, ki zahtevajo razpravo v skladu z odstavkom 2, večjo interpelacijo
  predstavi na plenarnem zasedanju.
  Če ta poslanec ni navzoč, se večja interpelacija šteje za brezpredmetno. Odgovori mu naslovnik
  . |
| Smiselno se uporablja člen 123(2) do (
  5
  ) o vlaganju in glasovanju o predlogih resolucij. | Smiselno se uporablja člen 123(2) do (
  8
  ) o vlaganju in glasovanju o predlogih resolucij. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

4.   
  Eden od avtorjev lahko vprašanje
  predstavi na plenarnem zasedanju.
  Odgovori mu eden izmed članov institucije
  .

4.   
  Poslanec, ki ga vnaprej določi avtor ali tisti, ki zahtevajo razpravo v skladu z odstavkom 2, večjo interpelacijo
  predstavi na plenarnem zasedanju.
  Če ta poslanec ni navzoč, se večja interpelacija šteje za brezpredmetno. Odgovori mu naslovnik
  .

Smiselno se uporablja člen 123(2) do (
  5
  ) o vlaganju in glasovanju o predlogih resolucij.

5

Smiselno se uporablja člen 123(2) do (
  8
  ) o vlaganju in glasovanju o predlogih resolucij.

8

Sprememba 44

Sprememba 44

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 130b – odstavek 5

Člen 130b – odstavek 5

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   
  Taka vprašanja
  , kot tudi odgovori nanje, se objavijo na spletišču Parlamenta. | 5.   
  Te interpelacije
  , kot tudi odgovori nanje, se objavijo na spletišču Parlamenta. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

5.   
  Taka vprašanja
  , kot tudi odgovori nanje, se objavijo na spletišču Parlamenta.

5.   
  Te interpelacije
  , kot tudi odgovori nanje, se objavijo na spletišču Parlamenta.

Sprememba 45

Sprememba 45

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 165 – odstavek 1

Člen 165 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Predsednik na red opomni vsakega poslanca, ki
  moti nemoten potek seje ali katerega ravnanje ni v skladu z določbami iz
  člena 11. | 1.   Predsednik na red opomni vsakega poslanca, ki
  krši standarde ravnanja iz
  člena 11
  (3b) ali (3c)
  . |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1.   Predsednik na red opomni vsakega poslanca, ki
  moti nemoten potek seje ali katerega ravnanje ni v skladu z določbami iz
  člena 11.

1.   Predsednik na red opomni vsakega poslanca, ki
  krši standarde ravnanja iz
  člena 11
  (3b) ali (3c)
  .

Sprememba 46

Sprememba 46

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 165 – odstavek 2

Člen 165 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če se kršitev ponovi, predsednik ponovno opomni poslanca na red, kar se zabeleži v zapisniku. | 2.   (Ne zadeva slovenske različice.) |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

2.   Če se kršitev ponovi, predsednik ponovno opomni poslanca na red, kar se zabeleži v zapisniku.

2.   (Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 47

Sprememba 47

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 165 – odstavek 3

Člen 165 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Če se
  motenje
  nadaljuje ali ob novi kršitvi reda, lahko predsednik kršitelju vzame besedo in ga da za preostanek seje odstraniti iz sejne dvorane. V izjemno hudih primerih lahko predsednik zadevnega poslanca da za preostanek seje odstraniti iz sejne dvorane takoj in brez drugega opomina k redu. Generalni sekretar nemudoma poskrbi, da se disciplinski ukrep izvrši s pomočjo pristojnega osebja in, če je to potrebno, varnostne službe Parlamenta. | 3.   Če se
  kršitev
  nadaljuje ali ob novi kršitvi reda, lahko predsednik kršitelju vzame besedo in ga da za preostanek seje odstraniti iz sejne dvorane. V izjemno hudih primerih lahko predsednik zadevnega poslanca da za preostanek seje odstraniti iz sejne dvorane takoj in brez drugega opomina k redu. Generalni sekretar nemudoma poskrbi, da se disciplinski ukrep izvrši s pomočjo pristojnega osebja in, če je to potrebno, varnostne službe Parlamenta. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

3.   Če se
  motenje
  nadaljuje ali ob novi kršitvi reda, lahko predsednik kršitelju vzame besedo in ga da za preostanek seje odstraniti iz sejne dvorane. V izjemno hudih primerih lahko predsednik zadevnega poslanca da za preostanek seje odstraniti iz sejne dvorane takoj in brez drugega opomina k redu. Generalni sekretar nemudoma poskrbi, da se disciplinski ukrep izvrši s pomočjo pristojnega osebja in, če je to potrebno, varnostne službe Parlamenta.

3.   Če se
  kršitev
  nadaljuje ali ob novi kršitvi reda, lahko predsednik kršitelju vzame besedo in ga da za preostanek seje odstraniti iz sejne dvorane. V izjemno hudih primerih lahko predsednik zadevnega poslanca da za preostanek seje odstraniti iz sejne dvorane takoj in brez drugega opomina k redu. Generalni sekretar nemudoma poskrbi, da se disciplinski ukrep izvrši s pomočjo pristojnega osebja in, če je to potrebno, varnostne službe Parlamenta.

Sprememba 48

Sprememba 48

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 165 – odstavek 5

Člen 165 – odstavek 5

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   
  V
  primeru
  žaljivega, rasističnega ali ksenofobičnega izražanja
  ali
  obnašanja poslanca se predsednik lahko
  odloči za prekinitev neposrednega prenosa seje. | 5.   
  Predsednik se lahko v
  primeru
  , da poslanec krši člen 11(3b) ali (3c),
  odloči za prekinitev neposrednega prenosa seje. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

5.   
  V
  primeru
  žaljivega, rasističnega ali ksenofobičnega izražanja
  ali
  obnašanja poslanca se predsednik lahko
  odloči za prekinitev neposrednega prenosa seje.

5.   
  Predsednik se lahko v
  primeru
  , da poslanec krši člen 11(3b) ali (3c),
  odloči za prekinitev neposrednega prenosa seje.

Sprememba 49

Sprememba 49

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 165 – odstavek 6 – pododstavek 1

Člen 165 – odstavek 6 – pododstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Predsednik lahko naroči, da se deli govora poslanca,
  v katerih je uporabljen klevetniški, rasistični ali ksenofobičen jezik
  , izbrišejo iz avdiovizualnega zapisa postopka. | Predsednik lahko naroči, da se deli govora poslanca,
  ki kršijo člen 11(3b) ali (3c)
  , izbrišejo iz avdiovizualnega zapisa postopka. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Predsednik lahko naroči, da se deli govora poslanca,
  v katerih je uporabljen klevetniški, rasistični ali ksenofobičen jezik
  , izbrišejo iz avdiovizualnega zapisa postopka.

v katerih je uporabljen klevetniški, rasistični ali ksenofobičen jezik

Predsednik lahko naroči, da se deli govora poslanca,
  ki kršijo člen 11(3b) ali (3c)
  , izbrišejo iz avdiovizualnega zapisa postopka.

ki kršijo člen 11(3b) ali (3c)

Sprememba 50

Sprememba 50

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 166 – odstavek 1

Člen 166 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   V primerih hude kršitve
  reda ali motenja Parlamenta, s čimer se kršijo načela iz
  člena 11, predsednik sprejme obrazložen sklep, s katerim izreče primerno kazen. | 1.   V primerih hude kršitve člena 11
  (3a) do (5b)
  predsednik sprejme obrazložen sklep, s katerim izreče primerno kazen
  v skladu s tem členom
  . |
| | V zvezi s členom 11(3b) ali (3c) lahko predsednik na podlagi tega člena sprejme obrazložen sklep, ne glede na to, ali je bil zadevnemu poslancu predhodno naložen takojšen ukrep v smislu člena 165. |
| | V zvezi s členom 11(3e) lahko predsednik na podlagi tega člena sprejme obrazložen sklep le na podlagi ugotovitve, da gre za nadlegovanje v skladu z veljavnim notranjim upravnim postopkom o nadlegovanju in njegovem preprečevanju. |
| | Predsednik lahko poslancu izreče kazen v primerih, ko ta poslovnik ali sklep, ki ga predsedstvo sprejme v skladu s členom 25, določa uporabo tega člena. |
| Pred sprejetjem sklepa predsednik zadevnega poslanca povabi, naj predloži pisne pripombe. V izjemnih primerih lahko poslanca ustno zasliši. | |
| Zadevnega poslanca se o tem sklepu uradno obvesti s priporočenim pismom ali, v nujnih primerih, prek pristojnega osebja. | |
| Potem ko je bil poslanec uradno obveščen o sklepu, predsednik izrečeno kazen razglasi še na plenarnem zasedanju. Obvestijo se tudi nosilci funkcij, ki predsedujejo organom, odborom in delegacijam, katerim poslanec pripada. | |
| Ko kazen postane dokončna, se objavi na vidnem mestu na spletišču Parlamenta za preostanek parlamentarnega obdobja. | |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1.   V primerih hude kršitve
  reda ali motenja Parlamenta, s čimer se kršijo načela iz
  člena 11, predsednik sprejme obrazložen sklep, s katerim izreče primerno kazen.

1.   V primerih hude kršitve člena 11
  (3a) do (5b)
  predsednik sprejme obrazložen sklep, s katerim izreče primerno kazen
  v skladu s tem členom
  .

V zvezi s členom 11(3b) ali (3c) lahko predsednik na podlagi tega člena sprejme obrazložen sklep, ne glede na to, ali je bil zadevnemu poslancu predhodno naložen takojšen ukrep v smislu člena 165.

V zvezi s členom 11(3b) ali (3c) lahko predsednik na podlagi tega člena sprejme obrazložen sklep, ne glede na to, ali je bil zadevnemu poslancu predhodno naložen takojšen ukrep v smislu člena 165.

V zvezi s členom 11(3e) lahko predsednik na podlagi tega člena sprejme obrazložen sklep le na podlagi ugotovitve, da gre za nadlegovanje v skladu z veljavnim notranjim upravnim postopkom o nadlegovanju in njegovem preprečevanju.

V zvezi s členom 11(3e) lahko predsednik na podlagi tega člena sprejme obrazložen sklep le na podlagi ugotovitve, da gre za nadlegovanje v skladu z veljavnim notranjim upravnim postopkom o nadlegovanju in njegovem preprečevanju.

Predsednik lahko poslancu izreče kazen v primerih, ko ta poslovnik ali sklep, ki ga predsedstvo sprejme v skladu s členom 25, določa uporabo tega člena.

Predsednik lahko poslancu izreče kazen v primerih, ko ta poslovnik ali sklep, ki ga predsedstvo sprejme v skladu s členom 25, določa uporabo tega člena.

Pred sprejetjem sklepa predsednik zadevnega poslanca povabi, naj predloži pisne pripombe. V izjemnih primerih lahko poslanca ustno zasliši.

Pred sprejetjem sklepa predsednik zadevnega poslanca povabi, naj predloži pisne pripombe. V izjemnih primerih lahko poslanca ustno zasliši.

Zadevnega poslanca se o tem sklepu uradno obvesti s priporočenim pismom ali, v nujnih primerih, prek pristojnega osebja.

Zadevnega poslanca se o tem sklepu uradno obvesti s priporočenim pismom ali, v nujnih primerih, prek pristojnega osebja.

Potem ko je bil poslanec uradno obveščen o sklepu, predsednik izrečeno kazen razglasi še na plenarnem zasedanju. Obvestijo se tudi nosilci funkcij, ki predsedujejo organom, odborom in delegacijam, katerim poslanec pripada.

Potem ko je bil poslanec uradno obveščen o sklepu, predsednik izrečeno kazen razglasi še na plenarnem zasedanju. Obvestijo se tudi nosilci funkcij, ki predsedujejo organom, odborom in delegacijam, katerim poslanec pripada.

Ko kazen postane dokončna, se objavi na vidnem mestu na spletišču Parlamenta za preostanek parlamentarnega obdobja.

Ko kazen postane dokončna, se objavi na vidnem mestu na spletišču Parlamenta za preostanek parlamentarnega obdobja.

Sprememba 51

Sprememba 51

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 166 – odstavek 1 a (novo)

Člen 166 – odstavek 1 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Pred sprejetjem sklepa predsednik zadevnega poslanca povabi, naj predloži pisne pripombe. Predsednik se lahko odloči, da poslanca ustno zasliši, če je to bolj primerno. |
| | Zadevnemu poslancu se ta sklep vroči s priporočenim pismom ali, v nujnih primerih, prek pristojnega osebja. |
| | Potem ko je bil sklep vročen zadevnemu poslancu, predsednik kazen, izrečeno poslancu, razglasi na plenarnem zasedanju. Obvestijo se tudi nosilci funkcij, ki predsedujejo organom, odborom in delegacijam, ki jim poslanec pripada. |
| | Ko kazen postane pravnomočna, se objavi na vidnem mestu na spletišču Parlamenta za preostanek parlamentarnega obdobja. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Pred sprejetjem sklepa predsednik zadevnega poslanca povabi, naj predloži pisne pripombe. Predsednik se lahko odloči, da poslanca ustno zasliši, če je to bolj primerno.

Zadevnemu poslancu se ta sklep vroči s priporočenim pismom ali, v nujnih primerih, prek pristojnega osebja.

Zadevnemu poslancu se ta sklep vroči s priporočenim pismom ali, v nujnih primerih, prek pristojnega osebja.

Potem ko je bil sklep vročen zadevnemu poslancu, predsednik kazen, izrečeno poslancu, razglasi na plenarnem zasedanju. Obvestijo se tudi nosilci funkcij, ki predsedujejo organom, odborom in delegacijam, ki jim poslanec pripada.

Potem ko je bil sklep vročen zadevnemu poslancu, predsednik kazen, izrečeno poslancu, razglasi na plenarnem zasedanju. Obvestijo se tudi nosilci funkcij, ki predsedujejo organom, odborom in delegacijam, ki jim poslanec pripada.

Ko kazen postane pravnomočna, se objavi na vidnem mestu na spletišču Parlamenta za preostanek parlamentarnega obdobja.

Ko kazen postane pravnomočna, se objavi na vidnem mestu na spletišču Parlamenta za preostanek parlamentarnega obdobja.

Sprememba 52

Sprememba 52

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 166 – odstavek 2

Člen 166 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pri oceni opaženega ravnanja se upošteva njegova izjemnost, ponavljanje ali trajnost in resnost. | 2.   Pri oceni opaženega ravnanja se upošteva njegova izjemnost, ponavljanje ali trajnost in resnost.
  Po potrebi se upošteva tudi morebitna škoda, povzročena dostojanstvu in ugledu Parlamenta. |
| Razlikovati je treba med vidnimi dejanji, ki so dopustna, pod pogojem, da niso žaljiva, klevetniška, rasistična ali ksenofobična ter ostajajo v razumnem obsegu, ter med tistimi, ki aktivno motijo parlamentarne dejavnost. | |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

2.   Pri oceni opaženega ravnanja se upošteva njegova izjemnost, ponavljanje ali trajnost in resnost.

2.   Pri oceni opaženega ravnanja se upošteva njegova izjemnost, ponavljanje ali trajnost in resnost.
  Po potrebi se upošteva tudi morebitna škoda, povzročena dostojanstvu in ugledu Parlamenta.

Razlikovati je treba med vidnimi dejanji, ki so dopustna, pod pogojem, da niso žaljiva, klevetniška, rasistična ali ksenofobična ter ostajajo v razumnem obsegu, ter med tistimi, ki aktivno motijo parlamentarne dejavnost.

Razlikovati je treba med vidnimi dejanji, ki so dopustna, pod pogojem, da niso žaljiva, klevetniška, rasistična ali ksenofobična ter ostajajo v razumnem obsegu, ter med tistimi, ki aktivno motijo parlamentarne dejavnost.

Sprememba 53

Sprememba 53

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 166 – odstavek 4

Člen 166 – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Ukrepi iz točk (b) do (e) odstavka 3 se lahko podvojijo, če se kršitve ponavljajo ali če poslanec noče izpolniti ukrepa, sprejetega na podlagi člena 165(3). | 4.   (Ne zadeva slovenske različice.) |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

4.   Ukrepi iz točk (b) do (e) odstavka 3 se lahko podvojijo, če se kršitve ponavljajo ali če poslanec noče izpolniti ukrepa, sprejetega na podlagi člena 165(3).

4.   (Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 54

Sprememba 54

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 174 – odstavek 7

Člen 174 – odstavek 7

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Predsednik lahko da na glasovanje skupaj tudi druge predloge sprememb, kadar se med seboj dopolnjujejo, razen če politična skupina ali poslanci, ki dosegajo vsaj nizki prag, zahtevajo ločeno glasovanje ali glasovanje po delih. Tudi avtorji predlogov sprememb lahko predlagajo skupno glasovanje
  , če se njihovi predlogi medsebojno dopolnjujejo
  . | 7.   Predsednik lahko da na glasovanje skupaj tudi druge predloge sprememb, kadar se med seboj dopolnjujejo, razen če politična skupina ali poslanci, ki dosegajo vsaj nizki prag, zahtevajo ločeno glasovanje ali glasovanje po delih. Tudi avtorji predlogov sprememb lahko predlagajo skupno glasovanje
  o svojih predlogih
  . |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

7.   Predsednik lahko da na glasovanje skupaj tudi druge predloge sprememb, kadar se med seboj dopolnjujejo, razen če politična skupina ali poslanci, ki dosegajo vsaj nizki prag, zahtevajo ločeno glasovanje ali glasovanje po delih. Tudi avtorji predlogov sprememb lahko predlagajo skupno glasovanje
  , če se njihovi predlogi medsebojno dopolnjujejo
  .

7.   Predsednik lahko da na glasovanje skupaj tudi druge predloge sprememb, kadar se med seboj dopolnjujejo, razen če politična skupina ali poslanci, ki dosegajo vsaj nizki prag, zahtevajo ločeno glasovanje ali glasovanje po delih. Tudi avtorji predlogov sprememb lahko predlagajo skupno glasovanje
  o svojih predlogih
  .

Sprememba 55

Sprememba 55

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 174 – odstavek 10

Člen 174 – odstavek 10

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 10.   O predlogih sprememb, za katere se zahteva poimensko glasovanje, se glasuje
  posamično
  . | 10.   O predlogih sprememb, za katere se zahteva poimensko glasovanje, se glasuje
  ločeno od drugih predlogov sprememb
  . |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

10.   O predlogih sprememb, za katere se zahteva poimensko glasovanje, se glasuje
  posamično
  .

10.   O predlogih sprememb, za katere se zahteva poimensko glasovanje, se glasuje
  ločeno od drugih predlogov sprememb
  .

Sprememba 56

Sprememba 56

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 177 – razlaga

Člen 177 – razlaga

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Vsaka kršitev tega člena se šteje za
  primer hude kršitve reda iz
  člena
  166
  (
  1
  )
  in ima pravne posledice, določene v navedenem členu
  . | Vsaka kršitev tega člena se šteje za
  hudo kršitev
  člena
  11
  (
  3b
  ). |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Vsaka kršitev tega člena se šteje za
  primer hude kršitve reda iz
  člena
  166
  (
  1
  )
  in ima pravne posledice, določene v navedenem členu
  .

primer hude kršitve reda iz

166

1

in ima pravne posledice, določene v navedenem členu

Vsaka kršitev tega člena se šteje za
  hudo kršitev
  člena
  11
  (
  3b
  ).

hudo kršitev

11

3b

Sprememba 57

Sprememba 57

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 196

Člen 196

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 196 | Člen 196 |
| Ustanovitev stalnih odborov | Ustanovitev stalnih odborov |
| Parlament na predlog konference predsednikov ustanovi stalne odbore. Njihove pristojnosti so določene v prilogi k temu poslovniku (52). Ta priloga se sprejme z večino oddanih glasov. Njihovi člani se imenujejo med prvim delnim zasedanjem po volitvah Parlamenta
  in ponovno čez dve leti in pol
  . | Parlament na predlog konference predsednikov ustanovi stalne odbore. Njihove pristojnosti so določene v prilogi k temu poslovniku (52). Ta priloga se sprejme z večino oddanih glasov. Njihovi člani se imenujejo med prvim delnim zasedanjem po volitvah Parlamenta. |
| Pristojnosti stalnih odborov je mogoče opredeliti tudi
  kdaj drugič
  , ne le ob njihovi ustanovitvi. | Pristojnosti stalnih odborov je mogoče
  ponovno
  opredeliti tudi
  ob drugem času
  , ne le ob njihovi ustanovitvi. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Člen 196

Člen 196

Ustanovitev stalnih odborov

Ustanovitev stalnih odborov

Parlament na predlog konference predsednikov ustanovi stalne odbore. Njihove pristojnosti so določene v prilogi k temu poslovniku (52). Ta priloga se sprejme z večino oddanih glasov. Njihovi člani se imenujejo med prvim delnim zasedanjem po volitvah Parlamenta
  in ponovno čez dve leti in pol
  .

52

in ponovno čez dve leti in pol

Parlament na predlog konference predsednikov ustanovi stalne odbore. Njihove pristojnosti so določene v prilogi k temu poslovniku (52). Ta priloga se sprejme z večino oddanih glasov. Njihovi člani se imenujejo med prvim delnim zasedanjem po volitvah Parlamenta.

52

Pristojnosti stalnih odborov je mogoče opredeliti tudi
  kdaj drugič
  , ne le ob njihovi ustanovitvi.

kdaj drugič

Pristojnosti stalnih odborov je mogoče
  ponovno
  opredeliti tudi
  ob drugem času
  , ne le ob njihovi ustanovitvi.

ponovno

ob drugem času

Sprememba 58

Sprememba 58

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 204 – odstavek 1

Člen 204 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Na prvi seji odbora po imenovanju članov odbora v skladu s členom 199 odbor na ločenih glasovanjih izmed njegovih polnopravnih članov izvoli predsedstvo, ki ga sestavljajo predsednik in podpredsedniki. Število podpredsednikov, ki se izvolijo, določi Parlament na predlog konference predsednikov. Sestava predsedstva vsakega odbora mora odražati raznolikost Parlamenta; ni dovoljeno, da predsedstvo sestavljajo samo moški ali ženske ali da so vsi podpredsedniki iz iste države članice. | 1.   Na prvi seji odbora po imenovanju članov odbora v skladu s členom 199
  , in ponovno čez dve leti in pol,
  odbor na ločenih glasovanjih izmed njegovih polnopravnih članov izvoli predsedstvo, ki ga sestavljajo predsednik in podpredsedniki. Število podpredsednikov, ki se izvolijo, določi Parlament na predlog konference predsednikov. Sestava predsedstva vsakega odbora mora odražati raznolikost Parlamenta; ni dovoljeno, da predsedstvo sestavljajo samo moški ali ženske ali da so vsi podpredsedniki iz iste države članice. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1.   Na prvi seji odbora po imenovanju članov odbora v skladu s členom 199 odbor na ločenih glasovanjih izmed njegovih polnopravnih članov izvoli predsedstvo, ki ga sestavljajo predsednik in podpredsedniki. Število podpredsednikov, ki se izvolijo, določi Parlament na predlog konference predsednikov. Sestava predsedstva vsakega odbora mora odražati raznolikost Parlamenta; ni dovoljeno, da predsedstvo sestavljajo samo moški ali ženske ali da so vsi podpredsedniki iz iste države članice.

1.   Na prvi seji odbora po imenovanju članov odbora v skladu s členom 199
  , in ponovno čez dve leti in pol,
  odbor na ločenih glasovanjih izmed njegovih polnopravnih članov izvoli predsedstvo, ki ga sestavljajo predsednik in podpredsedniki. Število podpredsednikov, ki se izvolijo, določi Parlament na predlog konference predsednikov. Sestava predsedstva vsakega odbora mora odražati raznolikost Parlamenta; ni dovoljeno, da predsedstvo sestavljajo samo moški ali ženske ali da so vsi podpredsedniki iz iste države članice.

Sprememba 59

Sprememba 59

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 210a – naslov

Člen 210a – naslov

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Postopek za posvetovanje z odborom o zaupnih informacijah
  , ki jih prejme Parlament | Postopek za posvetovanje z odborom o zaupnih informacijah
  na seji odbora brez navzočnosti javnosti |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Postopek za posvetovanje z odborom o zaupnih informacijah
  , ki jih prejme Parlament

, ki jih prejme Parlament

Postopek za posvetovanje z odborom o zaupnih informacijah
  na seji odbora brez navzočnosti javnosti

na seji odbora brez navzočnosti javnosti

Sprememba 60

Sprememba 60

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 210a – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 210a – odstavek 3 – pododstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Ko predsednik odbora razglasi, da se uporablja postopek zaupne obravnave,
  so
  na
  seji
  navzoči le člani odbora
  ter uradniki in strokovnjaki
  , ki jih je predsednik odbora predhodno imenoval
  in katerih navzočnost je nujno potrebna
  . | Ko predsednik odbora razglasi, da se uporablja postopek zaupne obravnave,
  seja poteka brez navzočnosti javnosti,
  na
  njej pa so lahko
  navzoči le člani odbora
  , vključno z nadomestnimi člani. Odbor lahko v skladu z veljavnim medinstitucionalnim pravnim okvirom odloči, da se lahko seje udeležijo drugi člani v skladu s členom 206(3). Seje se lahko udeležijo tudi osebe
  , ki jih je predsednik odbora predhodno imenoval
  , da se morajo seznaniti s podatki, ob upoštevanju vseh omejitev, ki izhajajo iz veljavnih pravil, ki urejajo obravnavo zaupnih informacij s strani Parlamenta
  .
  Kar zadeva vpogled v podatke s stopnjo tajnosti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL in višje ali v primeru posebnih omejitev dostopa, ki izhajajo iz medinstitucionalnega pravnega okvira, se lahko uporabljajo dodatne omejitve. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Ko predsednik odbora razglasi, da se uporablja postopek zaupne obravnave,
  so
  na
  seji
  navzoči le člani odbora
  ter uradniki in strokovnjaki
  , ki jih je predsednik odbora predhodno imenoval
  in katerih navzočnost je nujno potrebna
  .

so

seji

ter uradniki in strokovnjaki

in katerih navzočnost je nujno potrebna

Ko predsednik odbora razglasi, da se uporablja postopek zaupne obravnave,
  seja poteka brez navzočnosti javnosti,
  na
  njej pa so lahko
  navzoči le člani odbora
  , vključno z nadomestnimi člani. Odbor lahko v skladu z veljavnim medinstitucionalnim pravnim okvirom odloči, da se lahko seje udeležijo drugi člani v skladu s členom 206(3). Seje se lahko udeležijo tudi osebe
  , ki jih je predsednik odbora predhodno imenoval
  , da se morajo seznaniti s podatki, ob upoštevanju vseh omejitev, ki izhajajo iz veljavnih pravil, ki urejajo obravnavo zaupnih informacij s strani Parlamenta
  .
  Kar zadeva vpogled v podatke s stopnjo tajnosti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL in višje ali v primeru posebnih omejitev dostopa, ki izhajajo iz medinstitucionalnega pravnega okvira, se lahko uporabljajo dodatne omejitve.

seja poteka brez navzočnosti javnosti,

njej pa so lahko

, vključno z nadomestnimi člani. Odbor lahko v skladu z veljavnim medinstitucionalnim pravnim okvirom odloči, da se lahko seje udeležijo drugi člani v skladu s členom 206(3). Seje se lahko udeležijo tudi osebe

, da se morajo seznaniti s podatki, ob upoštevanju vseh omejitev, ki izhajajo iz veljavnih pravil, ki urejajo obravnavo zaupnih informacij s strani Parlamenta

Kar zadeva vpogled v podatke s stopnjo tajnosti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL in višje ali v primeru posebnih omejitev dostopa, ki izhajajo iz medinstitucionalnega pravnega okvira, se lahko uporabljajo dodatne omejitve.

Sprememba 61

Sprememba 61

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 210a – odstavek 4

Člen 210a – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   
  Preučitev kršitve
  zaupnosti lahko zahtevajo poslanci ali politična skupina oziroma skupine, ki dosegajo vsaj srednji prag v odboru, ki je uporabil postopek zaupne obravnave. Ta zahteva se lahko uvrsti na dnevni red naslednje seje odbora. Odbor se lahko z večino glasov svojih članov odloči, da bo zadevo predložil predsedniku v nadaljnjo obravnavo v skladu s členoma 11 in 166. | 4.   
  Brez poseganja v veljavna pravila o kršitvi
  zaupnosti
  na splošno
  lahko
  preučitev kršitve zaupnosti
  zahtevajo poslanci ali politična skupina oziroma skupine, ki dosegajo vsaj srednji prag v odboru, ki je uporabil postopek zaupne obravnave. Ta zahteva se lahko uvrsti na dnevni red naslednje seje odbora. Odbor se lahko z večino glasov svojih članov odloči, da bo zadevo predložil predsedniku v nadaljnjo obravnavo v skladu s členoma 11 in 166. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

4.   
  Preučitev kršitve
  zaupnosti lahko zahtevajo poslanci ali politična skupina oziroma skupine, ki dosegajo vsaj srednji prag v odboru, ki je uporabil postopek zaupne obravnave. Ta zahteva se lahko uvrsti na dnevni red naslednje seje odbora. Odbor se lahko z večino glasov svojih članov odloči, da bo zadevo predložil predsedniku v nadaljnjo obravnavo v skladu s členoma 11 in 166.

4.   
  Brez poseganja v veljavna pravila o kršitvi
  zaupnosti
  na splošno
  lahko
  preučitev kršitve zaupnosti
  zahtevajo poslanci ali politična skupina oziroma skupine, ki dosegajo vsaj srednji prag v odboru, ki je uporabil postopek zaupne obravnave. Ta zahteva se lahko uvrsti na dnevni red naslednje seje odbora. Odbor se lahko z večino glasov svojih članov odloči, da bo zadevo predložil predsedniku v nadaljnjo obravnavo v skladu s členoma 11 in 166.

Sprememba 62

Sprememba 62

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 211 – naslov

Člen 211 – naslov

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Javne predstavitve o državljanskih pobudah | Javne predstavitve
  in razprave
  o državljanskih pobudah |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Javne predstavitve o državljanskih pobudah

Javne predstavitve
  in razprave
  o državljanskih pobudah

in razprave

Sprememba 63

Sprememba 63

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 211 – odstavek 7 a (novo)

Člen 211 – odstavek 7 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Parlament razpravlja o državljanski pobudi, objavljeni v ustreznem registru v skladu s točko (a) člena 10(1) Uredbe (EU) št. 211/2011, na delnem zasedanju, ki sledi javni predstavitvi, in se pri njeni uvrstitvi na svoj dnevni red odloči, ali bo razpravo zaključil z resolucijo. Razprave ne zaključi z resolucijo, kadar je za to ali za naslednje delno zasedanje predvidena obravnava poročila o isti ali podobni zadevi, razen če predsednik izjemoma predlaga drugače. Če Parlament odloči, da bo razpravo zaključil z resolucijo, lahko predlog resolucije vloži vsebinsko pristojni odbor, politična skupina ali poslanci, ki dosegajo vsaj nizki prag. Smiselno se uporablja člen 123(3) do (8) o vlaganju in glasovanju o predlogih resolucij. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

7a.
     
  Parlament razpravlja o državljanski pobudi, objavljeni v ustreznem registru v skladu s točko (a) člena 10(1) Uredbe (EU) št. 211/2011, na delnem zasedanju, ki sledi javni predstavitvi, in se pri njeni uvrstitvi na svoj dnevni red odloči, ali bo razpravo zaključil z resolucijo. Razprave ne zaključi z resolucijo, kadar je za to ali za naslednje delno zasedanje predvidena obravnava poročila o isti ali podobni zadevi, razen če predsednik izjemoma predlaga drugače. Če Parlament odloči, da bo razpravo zaključil z resolucijo, lahko predlog resolucije vloži vsebinsko pristojni odbor, politična skupina ali poslanci, ki dosegajo vsaj nizki prag. Smiselno se uporablja člen 123(3) do (8) o vlaganju in glasovanju o predlogih resolucij.

Sprememba 76

Sprememba 76

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 211 – odstavek 8

Člen 211 – odstavek 8

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   
  Če Komisija predloga pravnega akta
  o 
  uspešno predloženi državljanski pobudi v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 211/2011 ne predloži v 12 mesecih po tem
  ,
  ko
  je
  objavila pozitivno mnenje o njej in v sporočilu opredelila ukrep, ki ga namerava sprejeti
  , lahko vsebinsko pristojni odbor po posvetovanju z organizatorji državljanske pobude organizira predstavitev in
  po potrebi začne
  postopek iz člena 
  46 tega poslovnika z namenom uveljaviti
  pravico
  Parlamenta, da od Komisije zahteva predložitev ustreznega predloga
  . | 8.   
  Ko parlament prejme sporočilo Komisije o njenih pravnih in političnih sklepih glede posamezne državljanske pobude, oceni ukrepe, ki jih Komisija sprejme na podlagi tega sporočila. Če Komisija ne predloži ustreznega predloga o državljanski pobudi
  , lahko vsebinsko pristojni odbor po posvetovanju z organizatorji državljanske pobude organizira predstavitev
  . Parlament lahko tudi odloči, ali bo sklical razpravo na plenarnem zasedanju in ali bo zadevo zaključil z resolucijo. Smiselno se uporablja postopek iz člena 211(7a). Parlament lahko tudi odloči, da bo uveljavil
  pravico
  , ki jo ima na podlagi člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in sprožil postopek iz člena 46 Poslovnika
  . |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

8.   
  Če Komisija predloga pravnega akta
  o 
  uspešno predloženi državljanski pobudi v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 211/2011 ne predloži v 12 mesecih po tem
  ,
  ko
  je
  objavila pozitivno mnenje o njej in v sporočilu opredelila ukrep, ki ga namerava sprejeti
  , lahko vsebinsko pristojni odbor po posvetovanju z organizatorji državljanske pobude organizira predstavitev in
  po potrebi začne
  postopek iz člena 
  46 tega poslovnika z namenom uveljaviti
  pravico
  Parlamenta, da od Komisije zahteva predložitev ustreznega predloga
  .

8.   
  Ko parlament prejme sporočilo Komisije o njenih pravnih in političnih sklepih glede posamezne državljanske pobude, oceni ukrepe, ki jih Komisija sprejme na podlagi tega sporočila. Če Komisija ne predloži ustreznega predloga o državljanski pobudi
  , lahko vsebinsko pristojni odbor po posvetovanju z organizatorji državljanske pobude organizira predstavitev
  . Parlament lahko tudi odloči, ali bo sklical razpravo na plenarnem zasedanju in ali bo zadevo zaključil z resolucijo. Smiselno se uporablja postopek iz člena 211(7a). Parlament lahko tudi odloči, da bo uveljavil
  pravico
  , ki jo ima na podlagi člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in sprožil postopek iz člena 46 Poslovnika
  .

Sprememba 64

Sprememba 64

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 223a – naslov – opomba

Člen 223a – naslov – opomba

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 61 | Člen 223a se uporablja le za evropske politične stranke in evropske politične fundacije v smislu člena 2(3) in (4) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014.
  Glej tudi opombi k členoma 224 in 225 tega poslovnika. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

61

61

Člen 223a se uporablja le za evropske politične stranke in evropske politične fundacije v smislu člena 2(3) in (4) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014.
  Glej tudi opombi k členoma 224 in 225 tega poslovnika.

Glej tudi opombi k členoma 224 in 225 tega poslovnika.

| 61 | Člen 223a se uporablja le za evropske politične stranke in evropske politične fundacije v smislu člena 2(3) in (4) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014. |
| --- | --- |

61

61

Člen 223a se uporablja le za evropske politične stranke in evropske politične fundacije v smislu člena 2(3) in (4) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014.

Sprememba 65

Sprememba 65

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 223a – odstavek 2 a (novo)

Člen 223a – odstavek 2 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Na podlagi prvega pododstavka člena 10(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 lahko skupina najmanj 50 državljanov predloži obrazloženo zahtevo, s katero Parlament pozove, naj zahteva preverjanje iz odstavka 2. Te obrazložene zahteve ne vložijo ali podpišejo poslanci. Ta obrazložena zahteva vsebuje bistvene dejanske dokaze, ki kažejo, da zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 2. |
| | Predsednik dopustne zahteve skupin državljanov posreduje odboru, pristojnemu za nadaljnjo obravnavo. |
| | Po preučitvi, ki jo je treba izvesti v štirih mesecih po predložitvi predsednika, lahko pristojni odbor z večino svojih članov, ki predstavljajo najmanj tri politične skupine, odloči, da vloži predlog za nadaljnje ukrepanje, in o tem obvesti predsednika. |
| | Skupina državljanov se obvesti o izidu pregleda s strani odbora. |
| | Po prejemu predloga odbora predsednik zahtevo posreduje Parlamentu. |
| | Po takem obvestilu Parlament z večino oddanih glasov odloči, ali bo vložil zahtevo pri Organu za evropske politične stranke in evropske politične fundacije. |
| | Odbor sprejme smernice za obravnavo takih zahtev skupin državljanov. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Na podlagi prvega pododstavka člena 10(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 lahko skupina najmanj 50 državljanov predloži obrazloženo zahtevo, s katero Parlament pozove, naj zahteva preverjanje iz odstavka 2. Te obrazložene zahteve ne vložijo ali podpišejo poslanci. Ta obrazložena zahteva vsebuje bistvene dejanske dokaze, ki kažejo, da zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 2.

Predsednik dopustne zahteve skupin državljanov posreduje odboru, pristojnemu za nadaljnjo obravnavo.

Predsednik dopustne zahteve skupin državljanov posreduje odboru, pristojnemu za nadaljnjo obravnavo.

Po preučitvi, ki jo je treba izvesti v štirih mesecih po predložitvi predsednika, lahko pristojni odbor z večino svojih članov, ki predstavljajo najmanj tri politične skupine, odloči, da vloži predlog za nadaljnje ukrepanje, in o tem obvesti predsednika.

Po preučitvi, ki jo je treba izvesti v štirih mesecih po predložitvi predsednika, lahko pristojni odbor z večino svojih članov, ki predstavljajo najmanj tri politične skupine, odloči, da vloži predlog za nadaljnje ukrepanje, in o tem obvesti predsednika.

Skupina državljanov se obvesti o izidu pregleda s strani odbora.

Skupina državljanov se obvesti o izidu pregleda s strani odbora.

Po prejemu predloga odbora predsednik zahtevo posreduje Parlamentu.

Po prejemu predloga odbora predsednik zahtevo posreduje Parlamentu.

Po takem obvestilu Parlament z večino oddanih glasov odloči, ali bo vložil zahtevo pri Organu za evropske politične stranke in evropske politične fundacije.

Po takem obvestilu Parlament z večino oddanih glasov odloči, ali bo vložil zahtevo pri Organu za evropske politične stranke in evropske politične fundacije.

Odbor sprejme smernice za obravnavo takih zahtev skupin državljanov.

Odbor sprejme smernice za obravnavo takih zahtev skupin državljanov.

Sprememba 89/rev

Sprememba 89/rev

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 228 a (novo)

Člen 228 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 228a




  Vključevanje načela enakosti spolov




  Predsedstvo sprejme akcijski načrt za enakost spolov, katerega cilj je vključitev vidika spola v vse dejavnosti Parlamenta na vseh ravneh in v vseh fazah. Akcijski načrt za enakost spolov se spremlja dvakrat letno in se pregleda vsaj vsakih pet let. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Člen 228a

Vključevanje načela enakosti spolov

Predsedstvo sprejme akcijski načrt za enakost spolov, katerega cilj je vključitev vidika spola v vse dejavnosti Parlamenta na vseh ravneh in v vseh fazah. Akcijski načrt za enakost spolov se spremlja dvakrat letno in se pregleda vsaj vsakih pet let.

Sprememba 66

Sprememba 66

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 229 – odstavek 3

Člen 229 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Te določbe se ne uporabljajo za peticije in besedila, za katera odločitev ni potrebna. | Te določbe se ne uporabljajo za peticije
  , državljanske pobude
  in besedila, za katera odločitev ni potrebna. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Te določbe se ne uporabljajo za peticije in besedila, za katera odločitev ni potrebna.

Te določbe se ne uporabljajo za peticije
  , državljanske pobude
  in besedila, za katera odločitev ni potrebna.

, državljanske pobude

Sprememba 67

Sprememba 67

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga II – naslov

Priloga II – naslov

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| MERILA ZA VPRAŠANJA IN INTERPELACIJE ZA PISNI ODGOVOR V SKLADU S 
  ČLENOMA 130, 130A,
  130
  B
  , 131 IN 131A | MERILA ZA VPRAŠANJA IN INTERPELACIJE ZA PISNI ODGOVOR V SKLADU S 
  ČLENI
  130, 131 IN 131A |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

MERILA ZA VPRAŠANJA IN INTERPELACIJE ZA PISNI ODGOVOR V SKLADU S 
  ČLENOMA 130, 130A,
  130
  B
  , 131 IN 131A

ČLENOMA 130, 130A,

B

MERILA ZA VPRAŠANJA IN INTERPELACIJE ZA PISNI ODGOVOR V SKLADU S 
  ČLENI
  130, 131 IN 131A

ČLENI

---

(4)  
  Glej Prilogo I.

4

Glej Prilogo I.

(5)  
  Sporazum z dne 16. aprila 2014 med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo o registru za preglednost za organizacije in samozaposlene osebe, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju politik EU (UL L 277, 19.9.2014, str. 11).

5

Sporazum z dne 16. aprila 2014 med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo o registru za preglednost za organizacije in samozaposlene osebe, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju politik EU (UL L 277, 19.9.2014, str. 11).

(1a)  
  Kodeks primernega vedenja za poslance Evropskega parlamenta pri opravljanju svojih dolžnosti, ki ga je predsedstvo sprejelo 2. julija 2018, postane priloga k temu poslovniku.

1a

Kodeks primernega vedenja za poslance Evropskega parlamenta pri opravljanju svojih dolžnosti, ki ga je predsedstvo sprejelo 2. julija 2018, postane priloga k temu poslovniku.

(1a)  
  Glej Prilogo I.

1a

Glej Prilogo I.

(1b)  
  Sporazum z dne 16. aprila 2014 med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo o registru za preglednost za organizacije in samozaposlene osebe, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju politik EU (UL L 277, 19.9.2014, str. 11).

1b

Sporazum z dne 16. aprila 2014 med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo o registru za preglednost za organizacije in samozaposlene osebe, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju politik EU (UL L 277, 19.9.2014, str. 11).

(27)  Glej Prilogo II.

27

(27)  Glej Prilogo II.

27

(28)  
  Glej Prilogo II.

28

Glej Prilogo II.

(29)  
  Glej Prilogo II.

29

Glej Prilogo II.

(52)  Glej Prilogo V.

52

(52)  Glej Prilogo V.

52

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 15. januar 2019

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/230 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/230

---

P8_TA(2019)0001

Vzpostavitev instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 15. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (COM(2018)0474 – C8-0273/2018 – 2018/0258(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 411/30)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Na zunanjih mejah Evropske unije prisotnih 2 140 carinskih uradov (2) mora biti ustrezno opremljenih za zagotovitev delovanja carinske unije. Potreba po zadostnih in enakovrednih carinskih kontrolah je še nujnejša ne samo zaradi tradicionalne vloge carinskih organov pri pobiranju prihodkov, temveč vedno pogosteje tudi zaradi potrebe po znatni okrepitvi nadzora blaga, ki vstopa in izstopa na zunanjih mejah Unije, da se zagotovita varnost in zaščita. Vendar hkrati te kontrole pretoka blaga prek zunanjih meja ne bi smele ovirati zakonite trgovine s tretjimi državami, temveč jo poenostavljati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Na zunanjih mejah Evropske unije prisotnih 2 140 carinskih uradov (2) mora biti ustrezno opremljenih za zagotovitev delovanja carinske unije. Potreba po zadostnih in enakovrednih carinskih kontrolah je še nujnejša ne samo zaradi tradicionalne vloge carinskih organov pri pobiranju prihodkov, temveč vedno pogosteje tudi zaradi potrebe po znatni okrepitvi nadzora blaga, ki vstopa in izstopa na zunanjih mejah Unije, da se zagotovita varnost in zaščita. Vendar hkrati te kontrole pretoka blaga prek zunanjih meja ne bi smele ovirati zakonite trgovine s tretjimi državami, temveč jo poenostavljati.

| (1) | Na zunanjih mejah Evropske unije prisotnih 2 140 carinskih uradov (2) mora biti ustrezno opremljenih za zagotovitev
  učinkovitega in uspešnega
  delovanja carinske unije. Potreba po zadostnih in enakovrednih carinskih kontrolah je še nujnejša ne samo zaradi tradicionalne vloge carinskih organov pri pobiranju prihodkov, temveč vedno pogosteje tudi zaradi potrebe po znatni okrepitvi nadzora blaga, ki vstopa in izstopa na zunanjih mejah Unije, da se zagotovita varnost in zaščita. Vendar hkrati te kontrole pretoka blaga prek zunanjih meja ne bi smele ovirati zakonite trgovine s tretjimi državami, temveč jo poenostavljati
  v skladu s pogoji varnosti in zaščite
  . |
| --- | --- |

(1)

Na zunanjih mejah Evropske unije prisotnih 2 140 carinskih uradov (2) mora biti ustrezno opremljenih za zagotovitev
  učinkovitega in uspešnega
  delovanja carinske unije. Potreba po zadostnih in enakovrednih carinskih kontrolah je še nujnejša ne samo zaradi tradicionalne vloge carinskih organov pri pobiranju prihodkov, temveč vedno pogosteje tudi zaradi potrebe po znatni okrepitvi nadzora blaga, ki vstopa in izstopa na zunanjih mejah Unije, da se zagotovita varnost in zaščita. Vendar hkrati te kontrole pretoka blaga prek zunanjih meja ne bi smele ovirati zakonite trgovine s tretjimi državami, temveč jo poenostavljati
  v skladu s pogoji varnosti in zaščite
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Carinska unija je temelj Evropske unije, ki je eden največjih trgovinskih sistemov na svetu, in je bistvenega pomena za pravilno delovanje enotnega trga v korist podjetij in državljanov. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 14. marca 2018

   (2a)

  izrazil močno zaskrbljenost zaradi carinskih goljufij, zaradi katerih se izgublja veliko prihodkov proračuna Unije. Poudaril je, da je močnejšo in ambicioznejšo Evropo mogoče doseči le, če bodo zagotovljena večja finančna sredstva, in zato pozval, naj se zagotovi stalna podpora obstoječim politikam in povečajo sredstva za vodilne programe Unije, za dodatne odgovornosti pa naj se zagotovijo dodatna finančna sredstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Carinska unija je temelj Evropske unije, ki je eden največjih trgovinskih sistemov na svetu, in je bistvenega pomena za pravilno delovanje enotnega trga v korist podjetij in državljanov. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 14. marca 2018

   (2a)

  izrazil močno zaskrbljenost zaradi carinskih goljufij, zaradi katerih se izgublja veliko prihodkov proračuna Unije. Poudaril je, da je močnejšo in ambicioznejšo Evropo mogoče doseči le, če bodo zagotovljena večja finančna sredstva, in zato pozval, naj se zagotovi stalna podpora obstoječim politikam in povečajo sredstva za vodilne programe Unije, za dodatne odgovornosti pa naj se zagotovijo dodatna finančna sredstva.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Trenutno obstaja neravnovesje pri opravljanju carinskih kontrol v državah članicah. To neravnovesje je posledica geografskih razlik med državami članicami in njihovih zmogljivosti ter virov. Sposobnost držav članic za odzivanje na izzive, ki jih ustvarjajo nenehno spreminjajoči se svetovni poslovni modeli in dobavne verige, ni odvisna le od človeškega dejavnika, ampak tudi od razpoložljivosti sodobne in zanesljive opreme za carinske kontrole. Zagotavljanje enakovredne opreme za carinske kontrole je zato pomemben element pri odpravljanju obstoječih neravnovesij. Povečalo bo enakovrednost carinskih kontrol v državah članicah in s tem preprečilo preusmerjanje tokov blaga proti najšibkejšim točkam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Trenutno obstaja neravnovesje pri opravljanju carinskih kontrol v državah članicah. To neravnovesje je posledica geografskih razlik med državami članicami in njihovih zmogljivosti ter virov. Sposobnost držav članic za odzivanje na izzive, ki jih ustvarjajo nenehno spreminjajoči se svetovni poslovni modeli in dobavne verige, ni odvisna le od človeškega dejavnika, ampak tudi od razpoložljivosti sodobne in zanesljive opreme za carinske kontrole. Zagotavljanje enakovredne opreme za carinske kontrole je zato pomemben element pri odpravljanju obstoječih neravnovesij. Povečalo bo enakovrednost carinskih kontrol v državah članicah in s tem preprečilo preusmerjanje tokov blaga proti najšibkejšim točkam.

| (2) | Trenutno obstaja neravnovesje pri opravljanju carinskih kontrol v državah članicah. To neravnovesje je posledica geografskih razlik med državami članicami in njihovih zmogljivosti ter virov
  , pa tudi pomanjkanja standardiziranih carinskih kontrol
  . Sposobnost držav članic za odzivanje na izzive, ki jih ustvarjajo nenehno spreminjajoči se svetovni poslovni modeli in dobavne verige, ni odvisna le od človeškega dejavnika, ampak tudi od razpoložljivosti
  in ustreznega delovanja
  sodobne in zanesljive opreme za carinske kontrole.
  Drugi izzivi, kot so porast e-trgovine, digitalizacija kontrol in evidenc inšpekcijskih pregledov, odpornost na kibernetske napade, sabotaže, industrijsko vohunjenje in zloraba podatkov, bodo prav tako prispevali k zahtevi po boljšem delovanju carinskih postopkov.
  Zagotavljanje enakovredne opreme za carinske kontrole je zato pomemben element pri odpravljanju obstoječih neravnovesij. Povečalo bo enakovrednost carinskih kontrol v državah članicah in s tem preprečilo preusmerjanje tokov blaga proti najšibkejšim točkam.
  Ob vstopu na carinsko območje Unije bi se za vso blago morale izvajati temeljite kontrole, s čimer bi carinskim goljufom preprečili, da bi izbrali želeno pristanišče. Da bi zagotovili večjo splošno moč in konvergenco pri opravljanju carinskih kontrol držav članic, je potrebna jasna strategija v zvezi z najšibkejšimi točkami. |
| --- | --- |

(2)

Trenutno obstaja neravnovesje pri opravljanju carinskih kontrol v državah članicah. To neravnovesje je posledica geografskih razlik med državami članicami in njihovih zmogljivosti ter virov
  , pa tudi pomanjkanja standardiziranih carinskih kontrol
  . Sposobnost držav članic za odzivanje na izzive, ki jih ustvarjajo nenehno spreminjajoči se svetovni poslovni modeli in dobavne verige, ni odvisna le od človeškega dejavnika, ampak tudi od razpoložljivosti
  in ustreznega delovanja
  sodobne in zanesljive opreme za carinske kontrole.
  Drugi izzivi, kot so porast e-trgovine, digitalizacija kontrol in evidenc inšpekcijskih pregledov, odpornost na kibernetske napade, sabotaže, industrijsko vohunjenje in zloraba podatkov, bodo prav tako prispevali k zahtevi po boljšem delovanju carinskih postopkov.
  Zagotavljanje enakovredne opreme za carinske kontrole je zato pomemben element pri odpravljanju obstoječih neravnovesij. Povečalo bo enakovrednost carinskih kontrol v državah članicah in s tem preprečilo preusmerjanje tokov blaga proti najšibkejšim točkam.
  Ob vstopu na carinsko območje Unije bi se za vso blago morale izvajati temeljite kontrole, s čimer bi carinskim goljufom preprečili, da bi izbrali želeno pristanišče. Da bi zagotovili večjo splošno moč in konvergenco pri opravljanju carinskih kontrol držav članic, je potrebna jasna strategija v zvezi z najšibkejšimi točkami.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Države članice so
  večkrat
  izrazile
  potrebo po finančni podpori in
  zahtevale
  poglobljeno analizo potrebne opreme. V svojih sklepih (3) o financiranju carine z dne 23. marca 2017 je Svet Komisijo pozval, naj „oceni možnost financiranja potreb po tehnični opremi v okviru prihodnjih finančnih programov Komisije in izboljša usklajevanje ter [...] sodelovanje med carinskimi organi in drugimi organi kazenskega pregona za namene financiranja.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Države članice so
  večkrat
  izrazile
  potrebo po finančni podpori in
  zahtevale
  poglobljeno analizo potrebne opreme. V svojih sklepih (3) o financiranju carine z dne 23. marca 2017 je Svet Komisijo pozval, naj „oceni možnost financiranja potreb po tehnični opremi v okviru prihodnjih finančnih programov Komisije in izboljša usklajevanje ter [...] sodelovanje med carinskimi organi in drugimi organi kazenskega pregona za namene financiranja.“

| (3) | Več držav članic je
  večkrat
  izrazilo
  potrebo po finančni podpori in
  zahtevalo
  poglobljeno analizo potrebne opreme. V svojih sklepih (3) o financiranju carine z dne 23. marca 2017 je Svet Komisijo pozval, naj „oceni možnost financiranja potreb po tehnični opremi v okviru prihodnjih finančnih programov Komisije in izboljša usklajevanje ter [...] sodelovanje med carinskimi organi in drugimi organi kazenskega pregona za namene financiranja.“ |
| --- | --- |

(3)

Več držav članic je
  večkrat
  izrazilo
  potrebo po finančni podpori in
  zahtevalo
  poglobljeno analizo potrebne opreme. V svojih sklepih (3) o financiranju carine z dne 23. marca 2017 je Svet Komisijo pozval, naj „oceni možnost financiranja potreb po tehnični opremi v okviru prihodnjih finančnih programov Komisije in izboljša usklajevanje ter [...] sodelovanje med carinskimi organi in drugimi organi kazenskega pregona za namene financiranja.“

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Zato je primerno ustanoviti nov instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Zato je primerno ustanoviti nov instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole.

| (6) | Zato je primerno ustanoviti nov instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole
  , s katerim bi zagotovili odkrivanje praks, kot so ponarejanje blaga in druge nezakonite poslovne prakse. Upoštevati bi bilo treba že obstoječe formule finančne podpore. |
| --- | --- |

(6)

Zato je primerno ustanoviti nov instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole
  , s katerim bi zagotovili odkrivanje praks, kot so ponarejanje blaga in druge nezakonite poslovne prakse. Upoštevati bi bilo treba že obstoječe formule finančne podpore.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Carinski organi držav članic prevzemajo vse več nalog, ki pogosto segajo tudi na področje varnosti in se izvajajo na zunanji meji, zato je treba z ustrezno finančno podporo Unije državam članicam zagotoviti enakovrednost pri izvajanju nadzora meja in carinskih kontrol na zunanjih mejah. Enako pomembno je tudi spodbujati medagencijsko sodelovanje na mejah Unije v zvezi z nadzorom blaga in oseb med nacionalnimi organi v vsaki državi članici, odgovornimi za nadzor meja ali druge naloge, ki se izvajajo na meji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Carinski organi držav članic prevzemajo vse več nalog, ki pogosto segajo tudi na področje varnosti in se izvajajo na zunanji meji, zato je treba z ustrezno finančno podporo Unije državam članicam zagotoviti enakovrednost pri izvajanju nadzora meja in carinskih kontrol na zunanjih mejah. Enako pomembno je tudi spodbujati medagencijsko sodelovanje na mejah Unije v zvezi z nadzorom blaga in oseb med nacionalnimi organi v vsaki državi članici, odgovornimi za nadzor meja ali druge naloge, ki se izvajajo na meji.

| (7) | Carinski organi držav članic prevzemajo vse več nalog, ki pogosto segajo tudi na področje varnosti in se izvajajo na zunanji meji, zato je treba z ustrezno finančno podporo Unije državam članicam zagotoviti enakovrednost pri izvajanju nadzora meja in carinskih kontrol na zunanjih mejah. Enako pomembno je tudi
  ob upoštevanju kibernetske varnosti
  spodbujati medagencijsko sodelovanje na mejah Unije v zvezi z nadzorom blaga in oseb med nacionalnimi organi v vsaki državi članici, odgovornimi za nadzor meja ali druge naloge, ki se izvajajo na meji. |
| --- | --- |

(7)

Carinski organi držav članic prevzemajo vse več nalog, ki pogosto segajo tudi na področje varnosti in se izvajajo na zunanji meji, zato je treba z ustrezno finančno podporo Unije državam članicam zagotoviti enakovrednost pri izvajanju nadzora meja in carinskih kontrol na zunanjih mejah. Enako pomembno je tudi
  ob upoštevanju kibernetske varnosti
  spodbujati medagencijsko sodelovanje na mejah Unije v zvezi z nadzorom blaga in oseb med nacionalnimi organi v vsaki državi članici, odgovornimi za nadzor meja ali druge naloge, ki se izvajajo na meji.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Ta uredba določa finančna sredstva za instrument, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (6). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Ta uredba določa finančna sredstva za instrument, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (6).

| (11) | Ta uredba določa finančna sredstva za instrument, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (6).
  Da bi zagotovili proračunsko disciplino, bi morali biti pogoji za način, na katerega se nepovratna sredstva prednostno obravnavajo, jasni in določeni, temeljiti pa bi morali na potrebah, ki so bile opredeljene za naloge, ki jih izvajajo carinske točke. |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba določa finančna sredstva za instrument, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (6).
  Da bi zagotovili proračunsko disciplino, bi morali biti pogoji za način, na katerega se nepovratna sredstva prednostno obravnavajo, jasni in določeni, temeljiti pa bi morali na potrebah, ki so bile opredeljene za naloge, ki jih izvajajo carinske točke.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Oprema za carinske kontrole, financirana v okviru tega instrumenta, bi morala dosegati optimalne standarde na področju varnosti, vključno s kibernetsko varnostjo, zaščite, okolja in zdravja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Oprema za carinske kontrole, financirana v okviru tega instrumenta, bi morala dosegati optimalne standarde na področju varnosti, vključno s kibernetsko varnostjo, zaščite, okolja in zdravja.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13b) | Do podatkov, pridobljenih z opremo za carinske kontrole, financirano v okviru tega instrumenta, bi smelo dostopati in jih obdelovati le ustrezno pooblaščeno osebje pristojnih organov, ti podatki pa bi morali biti ustrezno zaščiteni pred nepooblaščenim dostopom ali njihovim sporočanjem. Države članice bi morale imeti popoln nadzor nad temi podatki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13b)

Do podatkov, pridobljenih z opremo za carinske kontrole, financirano v okviru tega instrumenta, bi smelo dostopati in jih obdelovati le ustrezno pooblaščeno osebje pristojnih organov, ti podatki pa bi morali biti ustrezno zaščiteni pred nepooblaščenim dostopom ali njihovim sporočanjem. Države članice bi morale imeti popoln nadzor nad temi podatki.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13c) | Oprema za carinske kontrole, financirana v okviru tega instrumenta, bi morala prispevati k zagotavljanju optimalnega carinskega sistema za obvladovanje tveganja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13c)

Oprema za carinske kontrole, financirana v okviru tega instrumenta, bi morala prispevati k zagotavljanju optimalnega carinskega sistema za obvladovanje tveganja.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13d) | Države članice bi morale biti pri menjavi stare opreme za carinske kontrole v okviru tega instrumenta odgovorne za okolju prijazno odlaganje take opreme. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13d)

Države članice bi morale biti pri menjavi stare opreme za carinske kontrole v okviru tega instrumenta odgovorne za okolju prijazno odlaganje take opreme.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Večina opreme za carinske kontrole je lahko enako primerna, včasih tudi zgolj slučajno, za nadzor skladnosti z drugo zakonodajo, kot so določbe o upravljanju meja, vizumih ali sodelovanju policije. Sklad za integrirano upravljanje meja je bil zato zasnovan v obliki dveh dopolnjujočih se instrumentov z ločenima, vendar povezanima področjema uporabe za nakup opreme. Na eni strani bo instrument za upravljanje meja in vizume, vzpostavljen z Uredbo [2018/XXX] (10), izključeval opremo, ki se lahko uporablja tako za upravljanje meja kot za carinske kontrole. Na drugi strani pa instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole, vzpostavljen s to uredbo, ne bo samo finančno podpiral opreme, katere glavni namen so carinske kontrole, ampak bo dopuščal njeno uporabo tudi za dodatne namene, kot
  sta
  nadzor meja in varnost. Ta razdelitev vlog bo spodbujala medagencijsko sodelovanje v okviru evropskega integriranega upravljanja meja, kot je navedeno v členu 4(e) Uredbe (EU) 2016/1624 (11), s čimer bo omogočeno sodelovanje med carinskimi in mejnimi organi ter dosežen največji možen učinek proračuna Unije z deljenjem in interoperabilnostjo opreme za kontrole. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Večina opreme za carinske kontrole je lahko enako primerna, včasih tudi zgolj slučajno, za nadzor skladnosti z drugo zakonodajo, kot so določbe o upravljanju meja, vizumih ali sodelovanju policije. Sklad za integrirano upravljanje meja je bil zato zasnovan v obliki dveh dopolnjujočih se instrumentov z ločenima, vendar povezanima področjema uporabe za nakup opreme. Na eni strani bo instrument za upravljanje meja in vizume, vzpostavljen z Uredbo [2018/XXX] (10), izključeval opremo, ki se lahko uporablja tako za upravljanje meja kot za carinske kontrole. Na drugi strani pa instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole, vzpostavljen s to uredbo, ne bo samo finančno podpiral opreme, katere glavni namen so carinske kontrole, ampak bo dopuščal njeno uporabo tudi za dodatne namene, kot
  sta
  nadzor meja in varnost. Ta razdelitev vlog bo spodbujala medagencijsko sodelovanje v okviru evropskega integriranega upravljanja meja, kot je navedeno v členu 4(e) Uredbe (EU) 2016/1624 (11), s čimer bo omogočeno sodelovanje med carinskimi in mejnimi organi ter dosežen največji možen učinek proračuna Unije z deljenjem in interoperabilnostjo opreme za kontrole.

| (15) | Večina opreme za carinske kontrole je lahko enako primerna, včasih tudi zgolj slučajno, za nadzor skladnosti z drugo zakonodajo, kot so določbe o upravljanju meja, vizumih ali sodelovanju policije. Sklad za integrirano upravljanje meja je bil zato zasnovan v obliki dveh dopolnjujočih se instrumentov z ločenima, vendar povezanima področjema uporabe za nakup opreme. Na eni strani bo instrument za upravljanje meja in vizume, vzpostavljen z Uredbo [2018/XXX] (10), izključeval opremo, ki se lahko uporablja tako za upravljanje meja kot za carinske kontrole. Na drugi strani pa instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole, vzpostavljen s to uredbo, ne bo samo finančno podpiral opreme, katere glavni namen so carinske kontrole, ampak bo dopuščal njeno uporabo tudi za dodatne
  povezane
  namene, kot
  so
  nadzor meja
  , zaščita
  in varnost. Ta razdelitev vlog bo spodbujala medagencijsko sodelovanje v okviru evropskega integriranega upravljanja meja, kot je navedeno v členu 4(e) Uredbe (EU) 2016/1624 (11), s čimer bo omogočeno sodelovanje med carinskimi in mejnimi organi ter dosežen največji možen učinek proračuna Unije z deljenjem in interoperabilnostjo opreme za kontrole.
  Da bi zagotovili, da so vsi instrumenti ali oprema, financirana v okviru Sklada, v trajnem lastništvu določene carinske točke, ki ima opremo v lasti, bi morala biti deljenje in interoperabilnost carinskih in mejnih organov opredeljena kot nesistematična in neredna. |
| --- | --- |

(15)

Večina opreme za carinske kontrole je lahko enako primerna, včasih tudi zgolj slučajno, za nadzor skladnosti z drugo zakonodajo, kot so določbe o upravljanju meja, vizumih ali sodelovanju policije. Sklad za integrirano upravljanje meja je bil zato zasnovan v obliki dveh dopolnjujočih se instrumentov z ločenima, vendar povezanima področjema uporabe za nakup opreme. Na eni strani bo instrument za upravljanje meja in vizume, vzpostavljen z Uredbo [2018/XXX] (10), izključeval opremo, ki se lahko uporablja tako za upravljanje meja kot za carinske kontrole. Na drugi strani pa instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole, vzpostavljen s to uredbo, ne bo samo finančno podpiral opreme, katere glavni namen so carinske kontrole, ampak bo dopuščal njeno uporabo tudi za dodatne
  povezane
  namene, kot
  so
  nadzor meja
  , zaščita
  in varnost. Ta razdelitev vlog bo spodbujala medagencijsko sodelovanje v okviru evropskega integriranega upravljanja meja, kot je navedeno v členu 4(e) Uredbe (EU) 2016/1624 (11), s čimer bo omogočeno sodelovanje med carinskimi in mejnimi organi ter dosežen največji možen učinek proračuna Unije z deljenjem in interoperabilnostjo opreme za kontrole.
  Da bi zagotovili, da so vsi instrumenti ali oprema, financirana v okviru Sklada, v trajnem lastništvu določene carinske točke, ki ima opremo v lasti, bi morala biti deljenje in interoperabilnost carinskih in mejnih organov opredeljena kot nesistematična in neredna.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Z odstopanjem od finančne uredbe bi moralo biti možno financiranje ukrepa s strani več programov ali instrumentov Unije, da se omogoči in podpre, kjer je primerno, sodelovanje in interoperabilnost med področji. Vendar pa v takih primerih prispevki v skladu z načelom prepovedi dvojnega financiranja iz finančne uredbe ne smejo kriti istih stroškov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Z odstopanjem od finančne uredbe bi moralo biti možno financiranje ukrepa s strani več programov ali instrumentov Unije, da se omogoči in podpre, kjer je primerno, sodelovanje in interoperabilnost med področji. Vendar pa v takih primerih prispevki v skladu z načelom prepovedi dvojnega financiranja iz finančne uredbe ne smejo kriti istih stroškov.

| (16) | Z odstopanjem od finančne uredbe bi moralo biti možno financiranje ukrepa s strani več programov ali instrumentov Unije, da se omogoči in podpre, kjer je primerno, sodelovanje in interoperabilnost med področji. Vendar pa v takih primerih prispevki v skladu z načelom prepovedi dvojnega financiranja iz finančne uredbe ne smejo kriti istih stroškov.
  Če so bili državi članici že dodeljeni prispevki iz drugega programa Unije ali podpora iz sklada Unije za nakup enake opreme ali jih je že prejela, bi bilo treba ta prispevek ali podporo navesti v vlogi. |
| --- | --- |

(16)

Z odstopanjem od finančne uredbe bi moralo biti možno financiranje ukrepa s strani več programov ali instrumentov Unije, da se omogoči in podpre, kjer je primerno, sodelovanje in interoperabilnost med področji. Vendar pa v takih primerih prispevki v skladu z načelom prepovedi dvojnega financiranja iz finančne uredbe ne smejo kriti istih stroškov.
  Če so bili državi članici že dodeljeni prispevki iz drugega programa Unije ali podpora iz sklada Unije za nakup enake opreme ali jih je že prejela, bi bilo treba ta prispevek ali podporo navesti v vlogi.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Komisija bi morala spodbujati skupna javna naročila in preskušanje opreme za carinske kontrole med državami članicami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Komisija bi morala spodbujati skupna javna naročila in preskušanje opreme za carinske kontrole med državami članicami.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Glede na hiter razvoj prioritet, groženj in tehnologije na področju carine programi dela ne bi smeli zajemati daljših časovnih obdobij. Hkrati potreba po pripravi letnih programov dela povečuje upravno breme za Komisijo in države članice, pri čemer to ni potrebno za izvajanje instrumenta. Glede na navedeno bi morali programi dela načeloma zajemati več kot eno proračunsko leto. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Glede na hiter razvoj prioritet, groženj in tehnologije na področju carine programi dela ne bi smeli zajemati daljših časovnih obdobij. Hkrati potreba po pripravi letnih programov dela povečuje upravno breme za Komisijo in države članice, pri čemer to ni potrebno za izvajanje instrumenta. Glede na navedeno bi morali programi dela načeloma zajemati več kot eno proračunsko leto.

| (17) | Glede na hiter razvoj prioritet, groženj in tehnologije na področju carine programi dela ne bi smeli zajemati daljših časovnih obdobij. Hkrati potreba po pripravi letnih programov dela povečuje upravno breme za Komisijo in države članice, pri čemer to ni potrebno za izvajanje instrumenta. Glede na navedeno bi morali programi dela načeloma zajemati več kot eno proračunsko leto.
  Poleg tega se, da bi zagotovili ohranitev integritete strateških interesov Unije, države članice pri naročanju nove opreme za carinske kontrole spodbujajo k skrbnemu razmisleku o kibernetski varnosti in tveganjih za morebitno izpostavljenost občutljivih podatkov zunaj Unije. |
| --- | --- |

(17)

Glede na hiter razvoj prioritet, groženj in tehnologije na področju carine programi dela ne bi smeli zajemati daljših časovnih obdobij. Hkrati potreba po pripravi letnih programov dela povečuje upravno breme za Komisijo in države članice, pri čemer to ni potrebno za izvajanje instrumenta. Glede na navedeno bi morali programi dela načeloma zajemati več kot eno proračunsko leto.
  Poleg tega se, da bi zagotovili ohranitev integritete strateških interesov Unije, države članice pri naročanju nove opreme za carinske kontrole spodbujajo k skrbnemu razmisleku o kibernetski varnosti in tveganjih za morebitno izpostavljenost občutljivih podatkov zunaj Unije.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja programa dela v okviru te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

   (12)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja programa dela v okviru te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

   (12)

  .

črtano

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Čeprav je centralno izvajanje nujno za doseganje specifičnega cilja zagotavljanja enakovrednih carinskih kontrol, so zaradi tehnične narave tega instrumenta potrebna pripravljalna dela na tehnični ravni. Zato bi bilo treba izvajanje podpirati
  z
  ocenami potreb, ki so odvisne od lokalnega strokovnega znanja in izkušenj držav članic, prek sodelovanja njihovih carinskih uprav. Te ocene potreb bi morale temeljiti na jasni metodologiji, vključno z minimalnim številom korakov za zbiranje potrebnih informacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Čeprav je centralno izvajanje nujno za doseganje specifičnega cilja zagotavljanja enakovrednih carinskih kontrol, so zaradi tehnične narave tega instrumenta potrebna pripravljalna dela na tehnični ravni. Zato bi bilo treba izvajanje podpirati
  z
  ocenami potreb, ki so odvisne od lokalnega strokovnega znanja in izkušenj držav članic, prek sodelovanja njihovih carinskih uprav. Te ocene potreb bi morale temeljiti na jasni metodologiji, vključno z minimalnim številom korakov za zbiranje potrebnih informacij.

| (19) | Čeprav je centralno izvajanje nujno za doseganje specifičnega cilja zagotavljanja enakovrednih carinskih kontrol, so zaradi tehnične narave tega instrumenta potrebna pripravljalna dela na tehnični ravni. Zato bi bilo treba izvajanje podpirati
  s posameznimi
  ocenami potreb, ki so odvisne od lokalnega strokovnega znanja in izkušenj držav članic, prek sodelovanja njihovih carinskih uprav. Te ocene potreb bi morale temeljiti na jasni metodologiji, vključno z minimalnim številom korakov za zbiranje potrebnih
  relevantnih
  informacij. |
| --- | --- |

(19)

Čeprav je centralno izvajanje nujno za doseganje specifičnega cilja zagotavljanja enakovrednih carinskih kontrol, so zaradi tehnične narave tega instrumenta potrebna pripravljalna dela na tehnični ravni. Zato bi bilo treba izvajanje podpirati
  s posameznimi
  ocenami potreb, ki so odvisne od lokalnega strokovnega znanja in izkušenj držav članic, prek sodelovanja njihovih carinskih uprav. Te ocene potreb bi morale temeljiti na jasni metodologiji, vključno z minimalnim številom korakov za zbiranje potrebnih
  relevantnih
  informacij.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Za zagotovitev rednega spremljanja in poročanja bi bilo treba vzpostaviti ustrezen okvir za spremljanje rezultatov, ki jih dosegajo instrument in njegovi ukrepi. Tako spremljanje in poročanje bi moralo temeljiti na kazalnikih, s katerimi se merijo učinki ukrepov iz instrumenta. Zahteve glede poročanja bi morale vključevati
  nekatere
  informacije o opremi za carinske kontrole nad določenim cenovnim pragom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Za zagotovitev rednega spremljanja in poročanja bi bilo treba vzpostaviti ustrezen okvir za spremljanje rezultatov, ki jih dosegajo instrument in njegovi ukrepi. Tako spremljanje in poročanje bi moralo temeljiti na kazalnikih, s katerimi se merijo učinki ukrepov iz instrumenta. Zahteve glede poročanja bi morale vključevati
  nekatere
  informacije o opremi za carinske kontrole nad določenim cenovnim pragom.

| (20) | Za zagotovitev rednega spremljanja in poročanja bi bilo treba vzpostaviti ustrezen okvir za spremljanje rezultatov, ki jih dosegajo instrument in njegovi ukrepi. Tako spremljanje in poročanje bi moralo temeljiti na
  kvantitativnih in kvalitativnih
  kazalnikih, s katerimi se merijo učinki ukrepov iz instrumenta.
  Države članice bi morale zagotoviti pregleden in jasen postopek javnega naročanja.
  Zahteve glede poročanja bi morale vključevati
  podrobne
  informacije o opremi za carinske kontrole
  in postopkih javnega naročanja
  nad določenim cenovnim pragom
  ter utemeljitev stroškov
  . |
| --- | --- |

(20)

Za zagotovitev rednega spremljanja in poročanja bi bilo treba vzpostaviti ustrezen okvir za spremljanje rezultatov, ki jih dosegajo instrument in njegovi ukrepi. Tako spremljanje in poročanje bi moralo temeljiti na
  kvantitativnih in kvalitativnih
  kazalnikih, s katerimi se merijo učinki ukrepov iz instrumenta.
  Države članice bi morale zagotoviti pregleden in jasen postopek javnega naročanja.
  Zahteve glede poročanja bi morale vključevati
  podrobne
  informacije o opremi za carinske kontrole
  in postopkih javnega naročanja
  nad določenim cenovnim pragom
  ter utemeljitev stroškov
  .

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Za ustrezen odziv na razvijajoče se prioritete, grožnje in tehnologije na tem področju politike bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s spremembami namenov opreme za carinske kontrole za dejavnosti, upravičene v okviru instrumenta, in seznama kazalnikov za merjenje uresničevanja posameznih ciljev. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Za ustrezen odziv na razvijajoče se prioritete, grožnje in tehnologije na tem področju politike bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s spremembami namenov opreme za carinske kontrole za dejavnosti, upravičene v okviru instrumenta, in seznama kazalnikov za merjenje uresničevanja posameznih ciljev. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (22) | Za ustrezen odziv na razvijajoče se prioritete, grožnje in tehnologije na tem področju politike bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s spremembami
  te uredbe, da se določijo programi dela, ter spremembami
  namenov opreme za carinske kontrole za dejavnosti, upravičene v okviru instrumenta, in seznama kazalnikov za merjenje uresničevanja posameznih ciljev. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno
  in povsem pregledno
  posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(22)

Za ustrezen odziv na razvijajoče se prioritete, grožnje in tehnologije na tem področju politike bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s spremembami
  te uredbe, da se določijo programi dela, ter spremembami
  namenov opreme za carinske kontrole za dejavnosti, upravičene v okviru instrumenta, in seznama kazalnikov za merjenje uresničevanja posameznih ciljev. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno
  in povsem pregledno
  posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU.

| (24) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU.
  Pri financiranju iz tega instrumenta bi bilo treba upoštevati načela preglednosti, sorazmernosti, enake obravnave in nediskriminacije. |
| --- | --- |

(24)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU.
  Pri financiranju iz tega instrumenta bi bilo treba upoštevati načela preglednosti, sorazmernosti, enake obravnave in nediskriminacije.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov nadzora, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. Pri tem bi bilo treba upoštevati tudi možnost uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranje, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov nadzora, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. Pri tem bi bilo treba upoštevati tudi možnost uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranje, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe.

| (25) | Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov nadzora, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. Pri tem bi bilo treba upoštevati tudi možnost uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranje, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe.
  Vodilni načeli za doseganje ciljev instrumenta ob zagotavljanju optimalne porabe finančnih virov bi morala biti boljše izvajanje in večja kakovost porabe. |
| --- | --- |

(25)

Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov nadzora, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. Pri tem bi bilo treba upoštevati tudi možnost uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranje, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe.
  Vodilni načeli za doseganje ciljev instrumenta ob zagotavljanju optimalne porabe finančnih virov bi morala biti boljše izvajanje in večja kakovost porabe.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   V okviru Sklada za integrirano upravljanje meja je splošni cilj instrumenta podpirati carinsko unijo in carinske organe pri varovanju finančnih in gospodarskih interesov Unije in njenih držav članic, zagotoviti zaščito in varstvo v Uniji ter zaščititi Unijo pred nepravično in nezakonito trgovino ob hkratnem omogočanju zakonite poslovne dejavnosti. | 1.   V okviru Sklada za integrirano upravljanje meja
  in z upoštevanjem dolgoročnega cilja, da bodo vse carinske kontrole v Uniji standardizirane,
  je splošni cilj instrumenta podpirati carinsko unijo in carinske organe pri varovanju finančnih in gospodarskih interesov Unije in njenih držav članic
  , spodbujati medagencijsko sodelovanje na mejah Unije pri nadzoru blaga in oseb
  , zagotoviti zaščito in varstvo v Uniji ter zaščititi Unijo pred nepravično in nezakonito trgovino ob hkratnem omogočanju zakonite poslovne dejavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   V okviru Sklada za integrirano upravljanje meja je splošni cilj instrumenta podpirati carinsko unijo in carinske organe pri varovanju finančnih in gospodarskih interesov Unije in njenih držav članic, zagotoviti zaščito in varstvo v Uniji ter zaščititi Unijo pred nepravično in nezakonito trgovino ob hkratnem omogočanju zakonite poslovne dejavnosti.

1.   V okviru Sklada za integrirano upravljanje meja
  in z upoštevanjem dolgoročnega cilja, da bodo vse carinske kontrole v Uniji standardizirane,
  je splošni cilj instrumenta podpirati carinsko unijo in carinske organe pri varovanju finančnih in gospodarskih interesov Unije in njenih držav članic
  , spodbujati medagencijsko sodelovanje na mejah Unije pri nadzoru blaga in oseb
  , zagotoviti zaščito in varstvo v Uniji ter zaščititi Unijo pred nepravično in nezakonito trgovino ob hkratnem omogočanju zakonite poslovne dejavnosti.

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

Člen 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Specifični cilj programa je prispevati k ustreznim in enakovrednim carinskim kontrolam
  z
  nabavo, vzdrževanjem in posodabljanjem ustrezne, najnovejše in zanesljive opreme za carinske kontrole. | 2.   Specifični cilj programa je prispevati k ustreznim in enakovrednim carinskim kontrolam
  s povsem pregledno
  nabavo, vzdrževanjem in posodabljanjem ustrezne, najnovejše
  , zaščitene, kibernetsko odporne, varne, okolju prijazne
  in zanesljive opreme za carinske kontrole.
  Dodatni cilj je izboljšati kakovost carinskih kontrol v državah članicah, da bi preprečili preusmerjanje tokov blaga proti šibkejšim točkam v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Specifični cilj programa je prispevati k ustreznim in enakovrednim carinskim kontrolam
  z
  nabavo, vzdrževanjem in posodabljanjem ustrezne, najnovejše in zanesljive opreme za carinske kontrole.

2.   Specifični cilj programa je prispevati k ustreznim in enakovrednim carinskim kontrolam
  s povsem pregledno
  nabavo, vzdrževanjem in posodabljanjem ustrezne, najnovejše
  , zaščitene, kibernetsko odporne, varne, okolju prijazne
  in zanesljive opreme za carinske kontrole.
  Dodatni cilj je izboljšati kakovost carinskih kontrol v državah članicah, da bi preprečili preusmerjanje tokov blaga proti šibkejšim točkam v Uniji.

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Instrument prispeva k izvajanju evropskega integriranega upravljanja meja, tako da podpira sodelovanje med agencijami ter deljenje in interoperabilnost nove opreme, pridobljene prek instrumenta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Instrument prispeva k izvajanju evropskega integriranega upravljanja meja, tako da podpira sodelovanje med agencijami ter deljenje in interoperabilnost nove opreme, pridobljene prek instrumenta.

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Finančna sredstva za izvajanje instrumenta za obdobje 2021–2027 znašajo 1 300 000 000 EUR v tekočih cenah. | 1.   Finančna sredstva za izvajanje instrumenta za obdobje 2021–2027 znašajo 1 149 175 000  
  EUR v cenah iz leta 2018 (
  1 300 000 000  EUR v tekočih cenah). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Finančna sredstva za izvajanje instrumenta za obdobje 2021–2027 znašajo 1 300 000 000 EUR v tekočih cenah.

1.   Finančna sredstva za izvajanje instrumenta za obdobje 2021–2027 znašajo 1 149 175 000  
  EUR v cenah iz leta 2018 (
  1 300 000 000  EUR v tekočih cenah).

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Znesek iz odstavka 1 lahko krije tudi odhodke za dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije, ocenjevanja in druge dejavnosti za upravljanje instrumenta ter ocenjevanje doseganja njegovih ciljev. Poleg tega lahko krije odhodke, povezane s študijami, srečanji strokovnjakov, ukrepi informiranja in komuniciranja, kolikor so povezane s cilji instrumenta, ter odhodke, povezane z informacijskotehnološkimi omrežji, ki se osredotočajo na obdelavo in izmenjavo podatkov, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi orodji ter drugo tehnično in upravno pomočjo, potrebno v zvezi z upravljanjem instrumenta. | 2.   Znesek iz odstavka 1 lahko krije tudi
  zakonite in preverjene
  odhodke za dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije, ocenjevanja in druge dejavnosti za upravljanje instrumenta ter ocenjevanje
  smotrnosti in
  doseganja njegovih ciljev. Poleg tega lahko krije
  zakonite in preverjene
  odhodke, povezane s študijami, srečanji strokovnjakov, ukrepi informiranja in komuniciranja
  ter izmenjavo podatkov med vključenimi državami članicami
  , kolikor so povezane s 
  posebnimi
  cilji instrumenta
  , ki podpirajo splošni cilj
  , ter odhodke, povezane z informacijskotehnološkimi omrežji, ki se osredotočajo na obdelavo in izmenjavo podatkov, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi orodji ter drugo tehnično in upravno pomočjo, potrebno v zvezi z upravljanjem instrumenta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Znesek iz odstavka 1 lahko krije tudi odhodke za dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije, ocenjevanja in druge dejavnosti za upravljanje instrumenta ter ocenjevanje doseganja njegovih ciljev. Poleg tega lahko krije odhodke, povezane s študijami, srečanji strokovnjakov, ukrepi informiranja in komuniciranja, kolikor so povezane s cilji instrumenta, ter odhodke, povezane z informacijskotehnološkimi omrežji, ki se osredotočajo na obdelavo in izmenjavo podatkov, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi orodji ter drugo tehnično in upravno pomočjo, potrebno v zvezi z upravljanjem instrumenta.

2.   Znesek iz odstavka 1 lahko krije tudi
  zakonite in preverjene
  odhodke za dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije, ocenjevanja in druge dejavnosti za upravljanje instrumenta ter ocenjevanje
  smotrnosti in
  doseganja njegovih ciljev. Poleg tega lahko krije
  zakonite in preverjene
  odhodke, povezane s študijami, srečanji strokovnjakov, ukrepi informiranja in komuniciranja
  ter izmenjavo podatkov med vključenimi državami članicami
  , kolikor so povezane s 
  posebnimi
  cilji instrumenta
  , ki podpirajo splošni cilj
  , ter odhodke, povezane z informacijskotehnološkimi omrežji, ki se osredotočajo na obdelavo in izmenjavo podatkov, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi orodji ter drugo tehnično in upravno pomočjo, potrebno v zvezi z upravljanjem instrumenta.

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 a (novo)

Člen 5 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kadar podprt ukrep vključuje nakup ali posodobitev opreme, Komisija vzpostavi ustrezna varovala in ukrepe ob nepredvidljivih dogodkih, s katerimi se zagotovi, da ustrezni carinski organi v vseh ustreznih primerih uporabijo vso opremo, kupljeno s podporo programov in instrumentov Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Kadar podprt ukrep vključuje nakup ali posodobitev opreme, Komisija vzpostavi ustrezna varovala in ukrepe ob nepredvidljivih dogodkih, s katerimi se zagotovi, da ustrezni carinski organi v vseh ustreznih primerih uporabijo vso opremo, kupljeno s podporo programov in instrumentov Unije.

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 b – odstavek 3

Člen 5 b – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar podprt ukrep vključuje nakup ali posodobitev opreme, Komisija vzpostavi mehanizem usklajevanja, ki zagotavlja učinkovitost in interoperabilnost vse opreme, kupljene s podporo programov in instrumentov Unije. | 3.   Kadar podprt ukrep vključuje nakup ali posodobitev opreme, Komisija vzpostavi mehanizem usklajevanja, ki zagotavlja učinkovitost in interoperabilnost vse opreme, kupljene s podporo programov in instrumentov Unije
  , tako da je omogočeno posvetovanje in sodelovanje ustreznih agencij Unije, zlasti Evropske agencije za mejno in obalno stražo
  .
  Mehanizem usklajevanja vključuje sodelovanje in posvetovanje z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, da bi se kar najbolj povečala dodana vrednost Unije na področju upravljanja meja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Kadar podprt ukrep vključuje nakup ali posodobitev opreme, Komisija vzpostavi mehanizem usklajevanja, ki zagotavlja učinkovitost in interoperabilnost vse opreme, kupljene s podporo programov in instrumentov Unije.

3.   Kadar podprt ukrep vključuje nakup ali posodobitev opreme, Komisija vzpostavi mehanizem usklajevanja, ki zagotavlja učinkovitost in interoperabilnost vse opreme, kupljene s podporo programov in instrumentov Unije
  , tako da je omogočeno posvetovanje in sodelovanje ustreznih agencij Unije, zlasti Evropske agencije za mejno in obalno stražo
  .
  Mehanizem usklajevanja vključuje sodelovanje in posvetovanje z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, da bi se kar najbolj povečala dodana vrednost Unije na področju upravljanja meja.

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3 a (novo)

Člen 5 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kadar podprt ukrep vključuje nakup ali posodobitev opreme, Komisija vzpostavi ustrezna varovala in ukrepe ob nepredvidljivih dogodkih, ki zagotavljajo, da vsa oprema, kupljena s podporo programov in instrumentov Unije, izpolnjuje dogovorjene standarde glede rednega vzdrževanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Kadar podprt ukrep vključuje nakup ali posodobitev opreme, Komisija vzpostavi ustrezna varovala in ukrepe ob nepredvidljivih dogodkih, ki zagotavljajo, da vsa oprema, kupljena s podporo programov in instrumentov Unije, izpolnjuje dogovorjene standarde glede rednega vzdrževanja.

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko ukrepi v ustrezno utemeljenih primerih krijejo tudi nakup, vzdrževanje in posodobitev opreme za carinske kontrole za preskušanje novih naprav ali novih funkcij v delovnih pogojih. | 2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko ukrepi v ustrezno utemeljenih primerih krijejo tudi
  povsem pregleden
  nakup, vzdrževanje in posodobitev opreme za carinske kontrole za preskušanje novih naprav ali novih funkcij v delovnih pogojih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko ukrepi v ustrezno utemeljenih primerih krijejo tudi nakup, vzdrževanje in posodobitev opreme za carinske kontrole za preskušanje novih naprav ali novih funkcij v delovnih pogojih.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko ukrepi v ustrezno utemeljenih primerih krijejo tudi
  povsem pregleden
  nakup, vzdrževanje in posodobitev opreme za carinske kontrole za preskušanje novih naprav ali novih funkcij v delovnih pogojih.

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3

Člen 6 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 14 za spremembo namenov carinskih kontrol iz točke (b) odstavka 1 ter Priloge 1, kadar se smatra, da je takšen pregled potreben. | 3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 14 za spremembo namenov carinskih kontrol iz točke (b) odstavka 1 ter Priloge 1, kadar se smatra, da je takšen pregled potreben
  , in da bi upoštevali tehnološki razvoj, spreminjajoče se vzorce pri tihotapljenju blaga ter nove, pametne in inovativne rešitve za namene carinskih kontrol
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 14 za spremembo namenov carinskih kontrol iz točke (b) odstavka 1 ter Priloge 1, kadar se smatra, da je takšen pregled potreben.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 14 za spremembo namenov carinskih kontrol iz točke (b) odstavka 1 ter Priloge 1, kadar se smatra, da je takšen pregled potreben
  , in da bi upoštevali tehnološki razvoj, spreminjajoče se vzorce pri tihotapljenju blaga ter nove, pametne in inovativne rešitve za namene carinskih kontrol
  .

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4

Člen 6 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Oprema za carinske kontrole, ki se financira v okviru tega instrumenta, se
  lahko poleg carinskih kontrol
  uporabi tudi za druge namene, vključno z nadzorom oseb v podporo nacionalnim organom za upravljanje meja in preiskavami. | 4.   Oprema za carinske kontrole, ki se financira v okviru tega instrumenta,
  bi
  se
  morala uporabljati zlasti za carinske kontrole, vendar se lahko
  uporabi tudi za druge namene, vključno z nadzorom oseb v podporo nacionalnim organom za upravljanje meja in preiskavami
  , da se zagotovi skladnost s splošnimi in posebnimi cilji instrumenta, določenimi v členu 3
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Oprema za carinske kontrole, ki se financira v okviru tega instrumenta, se
  lahko poleg carinskih kontrol
  uporabi tudi za druge namene, vključno z nadzorom oseb v podporo nacionalnim organom za upravljanje meja in preiskavami.

4.   Oprema za carinske kontrole, ki se financira v okviru tega instrumenta,
  bi
  se
  morala uporabljati zlasti za carinske kontrole, vendar se lahko
  uporabi tudi za druge namene, vključno z nadzorom oseb v podporo nacionalnim organom za upravljanje meja in preiskavami
  , da se zagotovi skladnost s splošnimi in posebnimi cilji instrumenta, določenimi v členu 3
  .

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4 a (novo)

Člen 6 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija spodbuja skupna javna naročila in preskušanje opreme za carinske kontrole med državami članicami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Komisija spodbuja skupna javna naročila in preskušanje opreme za carinske kontrole med državami članicami.

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2 a (novo)

Člen 8 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Financiranje, ki presega to zgornjo mejo, se lahko dodeli za skupno javno naročanje in testiranje opreme za carinske kontrole med državami članicami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Financiranje, ki presega to zgornjo mejo, se lahko dodeli za skupno javno naročanje in testiranje opreme za carinske kontrole med državami članicami.

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2 b (novo)

Člen 8 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Izredne okoliščine iz odstavka 2 lahko vključujejo nakup nove carinske kontrolne opreme in njeno predložitev v nabor tehnične opreme Evropske agencije za mejno in obalno stražo. Dopustnost vključitve carinske kontrolne opreme v nabor tehnične opreme se ugotovi v skladu s členom 5(3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2b.
     
  Izredne okoliščine iz odstavka 2 lahko vključujejo nakup nove carinske kontrolne opreme in njeno predložitev v nabor tehnične opreme Evropske agencije za mejno in obalno stražo. Dopustnost vključitve carinske kontrolne opreme v nabor tehnične opreme se ugotovi v skladu s členom 5(3).

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 9 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Naslednji
  stroški
  niso
  upravičeni do financiranja v okviru instrumenta: | Vsi
  stroški
  , povezani z ukrepi iz člena 6, so
  upravičeni do financiranja v okviru instrumenta
  , razen
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Naslednji
  stroški
  niso
  upravičeni do financiranja v okviru instrumenta:

Naslednji

niso

Vsi
  stroški
  , povezani z ukrepi iz člena 6, so
  upravičeni do financiranja v okviru instrumenta
  , razen
  :

Vsi

, povezani z ukrepi iz člena 6, so

, razen

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 9 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | stroški, povezani z usposabljanjem ali nadgrajevanjem potrebnih spretnosti in znanj za uporabo opreme; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

stroški, povezani z usposabljanjem ali nadgrajevanjem potrebnih spretnosti in znanj za uporabo opreme;

stroški, povezani z usposabljanjem ali nadgrajevanjem potrebnih spretnosti in znanj za uporabo opreme;

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka c

Člen 9 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | stroški, povezani z elektronskimi sistemi, razen programske opreme, ki je neposredno potrebna za uporabo opreme za carinske kontrole; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

stroški, povezani z elektronskimi sistemi, razen programske opreme, ki je neposredno potrebna za uporabo opreme za carinske kontrole;

| (c) | stroški, povezani z elektronskimi sistemi, razen programske opreme
  in posodobitev programske opreme
  , ki je neposredno potrebna za uporabo opreme
  za carinske kontrole, ter razen elektronske programske opreme in programiranja, potrebnih za medsebojno povezovanje obstoječe programske opreme z opremo
  za carinske kontrole; |
| --- | --- |

(c)

stroški, povezani z elektronskimi sistemi, razen programske opreme
  in posodobitev programske opreme
  , ki je neposredno potrebna za uporabo opreme
  za carinske kontrole, ter razen elektronske programske opreme in programiranja, potrebnih za medsebojno povezovanje obstoječe programske opreme z opremo
  za carinske kontrole;

in posodobitev programske opreme

za carinske kontrole, ter razen elektronske programske opreme in programiranja, potrebnih za medsebojno povezovanje obstoječe programske opreme z opremo

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka d

Člen 9 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | stroški omrežij, kot so zavarovani ali nezavarovani komunikacijski kanali ali naročnine; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

stroški omrežij, kot so zavarovani ali nezavarovani komunikacijski kanali ali naročnine;

| (d) | stroški omrežij, kot so zavarovani ali nezavarovani komunikacijski kanali ali naročnine
  , razen omrežij ali naročnin, ki so neposredno potrebne za uporabo opreme za carinske kontrole
  ; |
| --- | --- |

(d)

stroški omrežij, kot so zavarovani ali nezavarovani komunikacijski kanali ali naročnine
  , razen omrežij ali naročnin, ki so neposredno potrebne za uporabo opreme za carinske kontrole
  ;

, razen omrežij ali naročnin, ki so neposredno potrebne za uporabo opreme za carinske kontrole

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Komisija sprejme programe dela z izvedbenim aktom. Ta izvedbeni akt se sprejme
  v skladu s 
  postopkom pregleda iz člena 15
  . | 2.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v skladu s 
  členom 14, s katerimi se spremeni Priloga 2a, da se določijo programi dela
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Komisija sprejme programe dela z izvedbenim aktom. Ta izvedbeni akt se sprejme
  v skladu s 
  postopkom pregleda iz člena 15
  .

2.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v skladu s 
  členom 14, s katerimi se spremeni Priloga 2a, da se določijo programi dela
  .

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 1 – uvodni del

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pri
  pripravo
  programov dela iz odstavka 1 se uporabi ocena potreb, ki zajema
  najmanj
  naslednje: | Pri
  pripravi
  programov dela iz odstavka 1 se uporabi
  posamezna
  ocena potreb, ki zajema naslednje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pri
  pripravo
  programov dela iz odstavka 1 se uporabi ocena potreb, ki zajema
  najmanj
  naslednje:

pripravo

najmanj

Pri
  pripravi
  programov dela iz odstavka 1 se uporabi
  posamezna
  ocena potreb, ki zajema naslednje:

pripravi

posamezna

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka b

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | izčrpen seznam razpoložljive opreme za carinske kontrole; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

izčrpen seznam razpoložljive opreme za carinske kontrole;

| (b) | izčrpen seznam razpoložljive
  in funkcionalne
  opreme za carinske kontrole; |
| --- | --- |

(b)

izčrpen seznam razpoložljive
  in funkcionalne
  opreme za carinske kontrole;

in funkcionalne

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka c

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | skupno opredelitev minimalnega
  in optimalnega
  standarda opreme za carinske kontrole glede na kategorijo mejnih prehodov
  in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

skupno opredelitev minimalnega
  in optimalnega
  standarda opreme za carinske kontrole glede na kategorijo mejnih prehodov
  in

in optimalnega

in

| (c) | skupno opredelitev minimalnega
  tehničnega
  standarda opreme za carinske kontrole glede na kategorijo mejnih prehodov; |
| --- | --- |

(c)

skupno opredelitev minimalnega
  tehničnega
  standarda opreme za carinske kontrole glede na kategorijo mejnih prehodov;

tehničnega

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | oceno optimalne ravni opreme za carinske kontrole glede na kategorijo mejnih prehodov in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

oceno optimalne ravni opreme za carinske kontrole glede na kategorijo mejnih prehodov in

oceno optimalne ravni opreme za carinske kontrole glede na kategorijo mejnih prehodov in

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka d

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | podrobno oceno finančnih potreb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

podrobno oceno finančnih potreb.

| (d) | podrobno oceno finančnih potreb
  glede na obseg carinskih operacij in s tem sorazmerno delovno obremenitev
  . |
| --- | --- |

(d)

podrobno oceno finančnih potreb
  glede na obseg carinskih operacij in s tem sorazmerno delovno obremenitev
  .

glede na obseg carinskih operacij in s tem sorazmerno delovno obremenitev

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1

Člen 12 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Kazalniki
  za
  poročanje o napredku instrumenta pri doseganju splošnih
  in
  specifičnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi 2
  . | 1.   
  Komisija za izpolnitev zahteve glede poročanja iz točke (e)(i) člena (38)(3) finančne uredbe posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu informacije o smotrnosti programa. Pri poročanju o smotrnosti zajame informacije o napredku in pomanjkljivostih
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Kazalniki
  za
  poročanje o napredku instrumenta pri doseganju splošnih
  in
  specifičnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi 2
  .

1.   
  Komisija za izpolnitev zahteve glede poročanja iz točke (e)(i) člena (38)(3) finančne uredbe posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu informacije o smotrnosti programa. Pri poročanju o smotrnosti zajame informacije o napredku in pomanjkljivostih
  .

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2

Člen 12 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Za
  zagotovitev učinkovite ocena napredka instrumenta pri doseganju ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 14 za spremembo Priloge 2, pregled ali dopolnitev kazalnikov, kadar je to potrebno, ter dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje. | 2.   
  Kazalniki za poročanje o napredku instrumenta pri doseganju splošnih in posebnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi 2. Za
  zagotovitev učinkovite ocena napredka instrumenta pri doseganju ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 14 za spremembo Priloge 2, pregled ali dopolnitev kazalnikov, kadar je to potrebno, ter dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje
  , tako da bodo Evropskemu parlamentu in Svetu posredovane ažurne kvalitativne in kvantitativne informacije o smotrnosti programa
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Za
  zagotovitev učinkovite ocena napredka instrumenta pri doseganju ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 14 za spremembo Priloge 2, pregled ali dopolnitev kazalnikov, kadar je to potrebno, ter dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje.

2.   
  Kazalniki za poročanje o napredku instrumenta pri doseganju splošnih in posebnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi 2. Za
  zagotovitev učinkovite ocena napredka instrumenta pri doseganju ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 14 za spremembo Priloge 2, pregled ali dopolnitev kazalnikov, kadar je to potrebno, ter dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje
  , tako da bodo Evropskemu parlamentu in Svetu posredovane ažurne kvalitativne in kvantitativne informacije o smotrnosti programa
  .

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3

Člen 12 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da
  se
  podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov instrumenta zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja. | 3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da
  so
  podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov instrumenta
  primerljivi in popolni ter da se
  zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu posreduje zanesljive informacije o kakovosti uporabljenih podatkov o smotrnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da
  se
  podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov instrumenta zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da
  so
  podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov instrumenta
  primerljivi in popolni ter da se
  zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu posreduje zanesljive informacije o kakovosti uporabljenih podatkov o smotrnosti.

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 4 – točka c a (novo)

Člen 12 – odstavek 4 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | prisotnosti in stanja pet let po nabavi opreme, ki se financira iz proračuna Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

prisotnosti in stanja pet let po nabavi opreme, ki se financira iz proračuna Unije;

prisotnosti in stanja pet let po nabavi opreme, ki se financira iz proračuna Unije;

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 4 – točka c b (novo)

Člen 12 – odstavek 4 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | informacij o vzdrževalnih posegih na opremi za carinske kontrole; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(cb)

(cb)

informacij o vzdrževalnih posegih na opremi za carinske kontrole;

informacij o vzdrževalnih posegih na opremi za carinske kontrole;

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 4 – točka c c (novo)

Člen 12 – odstavek 4 – točka c c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cc) | informacij o postopku javnega naročanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(cc)

(cc)

informacij o postopku javnega naročanja;

informacij o postopku javnega naročanja;

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 4 – točka c d (novo)

Člen 12 – odstavek 4 – točka c d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cd) | utemeljitev stroškov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(cd)

(cd)

utemeljitev stroškov.

utemeljitev stroškov.

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Ocene
  se opravijo pravočasno, da
  prispevajo k
  postopku odločanja. | 1.   
  Z ocenami ukrepov iz člena 6, financiranih z instrumentom,
  se
  ocenijo rezultati, učinek in učinkovitost instrumenta. Ocene se
  opravijo pravočasno, da
  se zagotovi njihova učinkovita uporaba v
  postopku odločanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Ocene
  se opravijo pravočasno, da
  prispevajo k
  postopku odločanja.

1.   
  Z ocenami ukrepov iz člena 6, financiranih z instrumentom,
  se
  ocenijo rezultati, učinek in učinkovitost instrumenta. Ocene se
  opravijo pravočasno, da
  se zagotovi njihova učinkovita uporaba v
  postopku odločanja.

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2

Člen 13 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Vmesna ocena instrumenta se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju instrumenta, vendar najpozneje v 
  štirih
  letih od začetka izvajanja instrumenta. | 2.   Vmesna ocena instrumenta se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju instrumenta, vendar najpozneje v 
  treh
  letih od začetka izvajanja instrumenta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Vmesna ocena instrumenta se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju instrumenta, vendar najpozneje v 
  štirih
  letih od začetka izvajanja instrumenta.

2.   Vmesna ocena instrumenta se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju instrumenta, vendar najpozneje v 
  treh
  letih od začetka izvajanja instrumenta.

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 13 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Vmesna ocena vključuje ugotovitve, ki so potrebne za odločitev o nadaljevanju programa po letu 2027 in o njegovih ciljih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vmesna ocena vključuje ugotovitve, ki so potrebne za odločitev o nadaljevanju programa po letu 2027 in o njegovih ciljih.

Vmesna ocena vključuje ugotovitve, ki so potrebne za odločitev o nadaljevanju programa po letu 2027 in o njegovih ciljih.

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3

Člen 13 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Na koncu izvajanja instrumenta, vendar ne pozneje kot v 
  štirih
  letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno instrumenta. | 3.   Na koncu izvajanja instrumenta, vendar ne pozneje kot v 
  treh
  letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno instrumenta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Na koncu izvajanja instrumenta, vendar ne pozneje kot v 
  štirih
  letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno instrumenta.

3.   Na koncu izvajanja instrumenta, vendar ne pozneje kot v 
  treh
  letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno instrumenta.

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 4

Člen 13 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. | 4.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami
  in pridobljenimi izkušnjami
  predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

4.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami
  in pridobljenimi izkušnjami
  predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 4 a (novo)

Člen 13 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija v poročilo z naslovom „Zaščita finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam“ vključi letne delne ocene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Komisija v poročilo z naslovom „Zaščita finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam“ vključi letne delne ocene.

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2

Člen 14 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 6(3) in 12(2) se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2028. | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 6(3)
  , 11(2)
  in 12(2) se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2028. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 6(3) in 12(2) se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2028.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 6(3)
  , 11(2)
  in 12(2) se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2028.

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 3

Člen 14 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Prenos pooblastila iz členov 6(3) in 12(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | 3.   Prenos pooblastila iz členov 6(3)
  , 11(2)
  in 12(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Prenos pooblastila iz členov 6(3) in 12(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3.   Prenos pooblastila iz členov 6(3)
  , 11(2)
  in 12(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 6

Člen 14 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 6(3) in 12(2), začne veljati, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. | 6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 6(3)
  , 11(2)
  in 12(2), začne veljati, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 6(3) in 12(2), začne veljati, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 6(3)
  , 11(2)
  in 12(2), začne veljati, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15

Člen 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 15 | črtano |
| Postopek v odboru | |
| 1.
     
  Komisiji pomaga Odbor za program Carina iz člena 18 Uredbe (EU) [2018/XXX]

   (23)

  . | |
| 2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. | |
| |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 15

Člen 15

črtano

črtano

Postopek v odboru

Postopek v odboru

1.
     
  Komisiji pomaga Odbor za program Carina iz člena 18 Uredbe (EU) [2018/XXX]

   (23)

  .

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

Člen 16 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. | 1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo
  , s čimer pokažejo dodano vrednost Unije in pripomorejo k prizadevanjem Komisije, da zbira podatke zaradi večje preglednosti proračuna
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo
  , s čimer pokažejo dodano vrednost Unije in pripomorejo k prizadevanjem Komisije, da zbira podatke zaradi večje preglednosti proračuna
  .

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2

Člen 16 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja
  v zvezi
  s
  instrumentom ter njegovimi ukrepi in rezultati
  . Finančna sredstva
  ,
  dodeljena instrumentu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji
  iz člena 
  3
  . | 2.   
  Da bi zagotovila preglednost, Komisija javnosti redno zagotavlja informacije
  v zvezi
  z
  instrumentom ter njegovimi ukrepi in rezultati,
  pri čemer se med drugim sklicuje na programe dela
  iz člena
  11
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja
  v zvezi
  s
  instrumentom ter njegovimi ukrepi in rezultati
  . Finančna sredstva
  ,
  dodeljena instrumentu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji
  iz člena 
  3
  .

2.   
  Da bi zagotovila preglednost, Komisija javnosti redno zagotavlja informacije
  v zvezi
  z
  instrumentom ter njegovimi ukrepi in rezultati,
  pri čemer se med drugim sklicuje na programe dela
  iz člena
  11
  .

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – stolpec 3 – vrstica 1

Priloga I – stolpec 3 – vrstica 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| zabojniki, tovornjaki, železniški vagoni | zabojniki, tovornjaki, železniški vagoni
  in vozila |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

zabojniki, tovornjaki, železniški vagoni

zabojniki, tovornjaki, železniški vagoni
  in vozila

in vozila

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 1 – stolpec 3 – vrstica 3 a (novo)

Priloga 1 – stolpec 3 – vrstica 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | vozila |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

vozila

vozila

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – stolpec 2 – vrstica 5

Priloga I – stolpec 2 – vrstica 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| rentgenski portal
  , ki zazna povratno sipanje | portal na osnovi rentgenskih žarkov
  , ki zazna povratno sipanje |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

rentgenski portal
  , ki zazna povratno sipanje

rentgenski portal

portal na osnovi rentgenskih žarkov
  , ki zazna povratno sipanje

portal na osnovi rentgenskih žarkov

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 2 – stolpec 2 – vrstica 6 a (novo)

Priloga 2 – stolpec 2 – vrstica 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | varnostni skener na osnovi milimetrskih valov |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

varnostni skener na osnovi milimetrskih valov

varnostni skener na osnovi milimetrskih valov

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 2 – točka 1 a (novo)

Priloga 2 – točka 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a. | Varnost in zaščita









  (a) | stopnja skladnosti z varnostnimi standardi za opremo za carinsko kontrolo na vseh mejnih prehodih, vključno s standardi za kibernetsko varnost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.

1a.

Varnost in zaščita

(a)

(a)

stopnja skladnosti z varnostnimi standardi za opremo za carinsko kontrolo na vseh mejnih prehodih, vključno s standardi za kibernetsko varnost;

stopnja skladnosti z varnostnimi standardi za opremo za carinsko kontrolo na vseh mejnih prehodih, vključno s standardi za kibernetsko varnost;

| (b) | stopnja skladnosti z zaščitnimi standardi za opremo za carinsko kontrolo na vseh mejnih prehodih. |
| --- | --- |

(b)

(b)

stopnja skladnosti z zaščitnimi standardi za opremo za carinsko kontrolo na vseh mejnih prehodih.

stopnja skladnosti z zaščitnimi standardi za opremo za carinsko kontrolo na vseh mejnih prehodih.

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 2 – točka 1 b (novo)

Priloga 2 – točka 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b. | Zdravje in okolje









  (a) | stopnja skladnosti z zdravstvenimi standardi za opremo za carinsko kontrolo na vseh mejnih prehodih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.

1b.

Zdravje in okolje

(a)

(a)

stopnja skladnosti z zdravstvenimi standardi za opremo za carinsko kontrolo na vseh mejnih prehodih;

stopnja skladnosti z zdravstvenimi standardi za opremo za carinsko kontrolo na vseh mejnih prehodih;

| (b) | stopnja skladnosti z okoljskimi standardi za opremo za carinsko kontrolo na vseh mejnih prehodih. |
| --- | --- |

(b)

(b)

stopnja skladnosti z okoljskimi standardi za opremo za carinsko kontrolo na vseh mejnih prehodih.

stopnja skladnosti z okoljskimi standardi za opremo za carinsko kontrolo na vseh mejnih prehodih.

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 2 a (novo)

Priloga 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 2 b (novo)

Priloga 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0460/2018).

---

1

(2)  Priloga k letnemu poročilu o uspešnosti carinske unije za leto 2016 je na voljo na: https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-report-2016-taxation-and-customs-union_sl.

2

(2)  Priloga k letnemu poročilu o uspešnosti carinske unije za leto 2016 je na voljo na: https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-report-2016-taxation-and-customs-union_sl.

2

(2a)  
  P8_TA(2018)0075: Naslednji večletni finančni okvir: priprava stališča Parlamenta o večletnem finančnem okviru po letu 2020.

2a

P8_TA(2018)0075: Naslednji večletni finančni okvir: priprava stališča Parlamenta o večletnem finančnem okviru po letu 2020.

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/22301/st09581en17-vf.pdf in http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7586-2017-INIT/en/pdf.

3

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/22301/st09581en17-vf.pdf in http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7586-2017-INIT/en/pdf.

3

(6)  Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 373, 20.12.2013, str. 1).

6

(6)  Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 373, 20.12.2013, str. 1).

6

(10)  COM(2018)0473.

10

(11)  Uredba (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o evropski mejni in obalni straži ter spremembi Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 in Odločbe Sveta 2005/267/ES (UL L 251, 16.9.2016, str. 1).

11

(10)  COM(2018)0473.

10

(11)  Uredba (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o evropski mejni in obalni straži ter spremembi Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 in Odločbe Sveta 2005/267/ES (UL L 251, 16.9.2016, str. 1).

11

(12)  
  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

12

Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(23)  
  COM(2018)0442.

23

COM(2018)0442.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/256 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/256

---

P8_TA(2019)0002

Sklenitev sporazuma o statusu med EU in Albanijo glede ukrepov, ki jih izvaja Evropska agencija za mejno in obalno stražo v Albaniji***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o statusu med Evropsko unijo in Republiko Albanijo glede ukrepov, ki jih izvaja Evropska agencija za mejno in obalno stražo v Republiki Albaniji (10302/2018 – C8-0433/2018 – 2018/0241(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 411/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10302/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10302/2018),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o statusu med Evropsko unijo in Republiko Albanijo glede ukrepov, ki jih izvaja Evropska agencija za mejno in obalno stražo v Republiki Albaniji (10290/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o statusu med Evropsko unijo in Republiko Albanijo glede ukrepov, ki jih izvaja Evropska agencija za mejno in obalno stražo v Republiki Albaniji (10290/2018),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točkama (b) in (d) člena 77(2), točko (c) člena 79(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0433/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točkama (b) in (d) člena 77(2), točko (c) člena 79(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0433/2018),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0463/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0463/2018),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Albanije. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/257 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/257

---

P8_TA(2019)0003

Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Kirgizistanom (pristop Hrvaške) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije in držav članic, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kirgiško republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (12564/2017 – C8-0033/2018 – 2017/0185(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 411/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12564/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12564/2017),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kirgiško republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (12659/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kirgiško republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (12659/2017),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 91, členom 100(2) ter členoma 207 in 209 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0033/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 91, členom 100(2) ter členoma 207 in 209 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0033/2018),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0443/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0443/2018),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kirgiške republike. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/258 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/258

---

P8_TA(2019)0006

Uporaba vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/1/ES o uporabi vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 411/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0282), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0282),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0172/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0172/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 6. decembra 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 6. decembra 2017 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A8-0193/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A8-0193/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 129, 11.4.2018, str. 71.

(2)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete 14. junija 2018 (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0264).

---

P8_TC1-COD(2017)0113

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. januarja 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/1/ES o uporabi vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2006/1/ES (3) zagotavlja minimalno raven odpiranja trga za uporabo vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2006/1/ES (3) zagotavlja minimalno raven odpiranja trga za uporabo vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga.

| (2) | Z uporabo najetih vozil se lahko zmanjšajo stroški podjetij, ki prevažajo blago za lastne potrebe, ali njihovi stroški najema in plačila, hkrati pa se lahko poveča njihova operativna prožnost. Tako se

  Uporaba najetih vozil
  lahko
  torej
  prispeva k povečanju produktivnosti in konkurenčnosti zadevnih podjetij. Poleg tega so
  lahko
  najeta vozila tudi

  pogosto
  varnejša in manj onesnažujejo, saj so običajno novejša od povprečne flote. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(2)

Z uporabo najetih vozil se lahko zmanjšajo stroški podjetij, ki prevažajo blago za lastne potrebe, ali njihovi stroški najema in plačila, hkrati pa se lahko poveča njihova operativna prožnost. Tako se

  Uporaba najetih vozil
  lahko
  torej
  prispeva k povečanju produktivnosti in konkurenčnosti zadevnih podjetij. Poleg tega so
  lahko
  najeta vozila tudi

  pogosto
  varnejša in manj onesnažujejo, saj so običajno novejša od povprečne flote. [Sprememba 1]

| (3) | Direktiva 2006/1/ES podjetjem ne omogoča, da bi v celoti izkoristila prednosti uporabe najetih vozil. Navedena direktiva državam članicam dovoljuje, da podjetjem
  , ki imajo sedež na njihovem ozemlju,
  omejijo uporabo najetih vozil z največjo dovoljeno maso vozila več kot šest ton za lastne potrebe. Poleg tega se od držav članic ne zahteva, da
  na svojem ozemlju
  dovolijo uporabo najetega vozila na svojem ozemlju, če

  ki
  je bilo vozilo registrirano ali dano v promet v skladu s predpisi države članice, ki ni država, v kateri ima sedež podjetje, ki je vozilo najelo. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 2006/1/ES podjetjem ne omogoča, da bi v celoti izkoristila prednosti uporabe najetih vozil. Navedena direktiva državam članicam dovoljuje, da podjetjem
  , ki imajo sedež na njihovem ozemlju,
  omejijo uporabo najetih vozil z največjo dovoljeno maso vozila več kot šest ton za lastne potrebe. Poleg tega se od držav članic ne zahteva, da
  na svojem ozemlju
  dovolijo uporabo najetega vozila na svojem ozemlju, če

  ki
  je bilo vozilo registrirano ali dano v promet v skladu s predpisi države članice, ki ni država, v kateri ima sedež podjetje, ki je vozilo najelo. [Sprememba 2]

| (4) | Da bi podjetjem omogočili, da bolje izkoristijo prednosti uporabe najetih vozil, bi jim bilo treba omogočiti uporabo vozil, najetih v kateri koli državi članici, ne le v državi, v kateri imajo sedež. Tako bi podjetja lažje nemoteno delovala v času kratkotrajne, sezonske ali začasne konične obremenitve in/ali zamenjala okvarjena ali poškodovana vozila. |
| --- | --- |

(4)

Da bi podjetjem omogočili, da bolje izkoristijo prednosti uporabe najetih vozil, bi jim bilo treba omogočiti uporabo vozil, najetih v kateri koli državi članici, ne le v državi, v kateri imajo sedež. Tako bi podjetja lažje nemoteno delovala v času kratkotrajne, sezonske ali začasne konične obremenitve in/ali zamenjala okvarjena ali poškodovana vozila.

| (4a) | Državam članicam ne bi smelo biti dovoljeno, da na svojem ozemlju omejijo uporabo vozila, ki ga najame podjetje s sedežem na ozemlju druge države članice, pod pogojem, da je vozilo registrirano in skladno z veljavnimi standardi delovanja in varnostnimi zahtevami ali da je dano v promet v skladu s predpisi katere koli države članice in ima dovoljenje za uporabo, ki ga izda država članica, v kateri ima odgovorno podjetje sedež. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(4a)

Državam članicam ne bi smelo biti dovoljeno, da na svojem ozemlju omejijo uporabo vozila, ki ga najame podjetje s sedežem na ozemlju druge države članice, pod pogojem, da je vozilo registrirano in skladno z veljavnimi standardi delovanja in varnostnimi zahtevami ali da je dano v promet v skladu s predpisi katere koli države članice in ima dovoljenje za uporabo, ki ga izda država članica, v kateri ima odgovorno podjetje sedež. [Sprememba 3]

| (5) | Ravni obdavčitve cestnega prevoza se v Uniji še vedno precej razlikujejo. Zato so nekatere omejitve, ki posredno vplivajo tudi na svobodo zagotavljanja storitev najema vozil, še vedno upravičene, da bi preprečili fiskalno izkrivljanje

  zaradi preprečevanja fiskalnega izkrivljanja
  . Posledično bi morale imeti države članice možnost omejiti obdobje, v katerem se lahko

  , da v skladu s pogoji iz te direktive na svojem ozemlju omejijo
  ,
  koliko časa sme podjetje uporabljati najeto
  vozilo, najeto

  ki je registrirano ali dano v promet
  v 
  drugi
  državi članici, ki ni država sedeža podjetja, ki ga je najelo, uporablja

  . Prav tako bi morale imeti možnost omejiti, koliko takšnih vozil sme najeti podjetje, ki ima sedež
  na njihovem ozemlju. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(5)

Ravni obdavčitve cestnega prevoza se v Uniji še vedno precej razlikujejo. Zato so nekatere omejitve, ki posredno vplivajo tudi na svobodo zagotavljanja storitev najema vozil, še vedno upravičene, da bi preprečili fiskalno izkrivljanje

  zaradi preprečevanja fiskalnega izkrivljanja
  . Posledično bi morale imeti države članice možnost omejiti obdobje, v katerem se lahko

  , da v skladu s pogoji iz te direktive na svojem ozemlju omejijo
  ,
  koliko časa sme podjetje uporabljati najeto
  vozilo, najeto

  ki je registrirano ali dano v promet
  v 
  drugi
  državi članici, ki ni država sedeža podjetja, ki ga je najelo, uporablja

  . Prav tako bi morale imeti možnost omejiti, koliko takšnih vozil sme najeti podjetje, ki ima sedež
  na njihovem ozemlju. [Sprememba 4]

| (5a) | Da bi se lahko ti ukrepi izvrševali, bi morale biti informacije o registraciji najetega vozila vnesene v nacionalne elektronske registre držav članic, kakor določa Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in sveta
   (4)

  . Pristojni organi države članice, v kateri ima odgovorno podjetje sedež, ki so obveščeni o tem, da prevoznik uporablja najeto vozilo, ki je registrirano ali dano v promet v skladu s predpisi druge države članice, bi morali o tem obvestiti pristojne organe te druge države članice. Države članice bi morale za ta namen uporabljati informacijski sistem za notranji trg (IMI). [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(5a)

Da bi se lahko ti ukrepi izvrševali, bi morale biti informacije o registraciji najetega vozila vnesene v nacionalne elektronske registre držav članic, kakor določa Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in sveta
   (4)

  . Pristojni organi države članice, v kateri ima odgovorno podjetje sedež, ki so obveščeni o tem, da prevoznik uporablja najeto vozilo, ki je registrirano ali dano v promet v skladu s predpisi druge države članice, bi morali o tem obvestiti pristojne organe te druge države članice. Države članice bi morale za ta namen uporabljati informacijski sistem za notranji trg (IMI). [Sprememba 5]

| (6) | Da bi omogočili učinkovitejše izvajanje prevozov za lastne potrebe, države članice ne bi več smele omejevati možnosti, da se za take dejavnosti uporabljajo najeta vozila. |
| --- | --- |

(6)

Da bi omogočili učinkovitejše izvajanje prevozov za lastne potrebe, države članice ne bi več smele omejevati možnosti, da se za take dejavnosti uporabljajo najeta vozila.

| (6a | ) Zaradi ohranjanja standardov delovanja, izpolnjevanja varnostnih zahtev in zagotavljanja dostojnih delovnih razmer za voznike je pomembno, da imajo prevozniki zagotovljen dostop do premoženja in infrastrukture za neposredno podporo v državi, v kateri opravljajo prevozne dejavnosti. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(6a

) Zaradi ohranjanja standardov delovanja, izpolnjevanja varnostnih zahtev in zagotavljanja dostojnih delovnih razmer za voznike je pomembno, da imajo prevozniki zagotovljen dostop do premoženja in infrastrukture za neposredno podporo v državi, v kateri opravljajo prevozne dejavnosti. [Sprememba 6]

| (7) | Izvajanje in učinke te direktive bi morala Komisija spremljati ter dokumentirati v poročilu. Vse prihodnje ukrepe

  najpozneje tri leta po datumu prenosa direktive
  .
  Pri pripravi poročila bi morala ustrezno upoštevati učinek na varnost v cestnem prometu, prihodke od davkov in okolje. V poročilu bi morala oceniti tudi vse kršitve te direktive, vključno s čezmejnimi kršitvami. Potrebo po prihodnjih ukrepih
  na tem področju bi bilo treba obravnavati

  presojati
  ob upoštevanju zadevnega

  tega
  poročila. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(7)

Izvajanje in učinke te direktive bi morala Komisija spremljati ter dokumentirati v poročilu. Vse prihodnje ukrepe

  najpozneje tri leta po datumu prenosa direktive
  .
  Pri pripravi poročila bi morala ustrezno upoštevati učinek na varnost v cestnem prometu, prihodke od davkov in okolje. V poročilu bi morala oceniti tudi vse kršitve te direktive, vključno s čezmejnimi kršitvami. Potrebo po prihodnjih ukrepih
  na tem področju bi bilo treba obravnavati

  presojati
  ob upoštevanju zadevnega

  tega
  poročila. [Sprememba 7]

| (8) | Ker države članice same ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te direktive, ampak jih je zaradi čezmejne narave cestnega prevoza in čezmejne narave vprašanj, ki naj bi jih ta direktiva obravnavala, lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za uresničitev teh ciljev. |
| --- | --- |

(8)

Ker države članice same ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te direktive, ampak jih je zaradi čezmejne narave cestnega prevoza in čezmejne narave vprašanj, ki naj bi jih ta direktiva obravnavala, lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za uresničitev teh ciljev.

| (9) | Direktivo 2006/1/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(9)

Direktivo 2006/1/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 2006/1/ES se spremeni:

| (1) | člen 2 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:
  „Vsaka država članica dovoli znotraj svojega ozemlja uporabo vozil, ki jih najamejo podjetja s sedežem v drugi državi članici, če:“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 2 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:

„Vsaka država članica dovoli znotraj svojega ozemlja uporabo vozil, ki jih najamejo podjetja s sedežem v drugi državi članici, če:“;

| (ii) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | je vozilo registrirano ali dano v promet v skladu s predpisi
  katere koli
  države članice
  , vključno s standardi delovanja in varnostnimi zahtevami
  ;“; [Sprememba 8] |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

je vozilo registrirano ali dano v promet v skladu s predpisi
  katere koli
  države članice
  , vključno s standardi delovanja in varnostnimi zahtevami
  ;“; [Sprememba 8]

| (b) | vstavi se naslednji odstavek 1a:



  „1a.   Če vozilo ni registrirano ali dano v promet v skladu s predpisi države članice, v kateri ima sedež podjetje, ki je vozilo najelo, lahko države članice omejijo čas uporabe najetega vozila na svojem ozemlju. Vendar države članice v takem primeru dovolijo njegovo uporabo za vsaj štiri mesece v katerem koli koledarskem letu.“;
  [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek 1a:

„1a.   Če vozilo ni registrirano ali dano v promet v skladu s predpisi države članice, v kateri ima sedež podjetje, ki je vozilo najelo, lahko države članice omejijo čas uporabe najetega vozila na svojem ozemlju. Vendar države članice v takem primeru dovolijo njegovo uporabo za vsaj štiri mesece v katerem koli koledarskem letu.“;
  [Sprememba 9]

| (2) | člen 3 se nadomesti z naslednjim:


  „Člen 3




  1.
     Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da lahko njihova podjetja
  s sedežem na njihovem ozemlju
  za cestni prevoz blaga uporabljajo najeta vozila pod enakimi pogoji kakor vozila v 
  svoji
  lasti podjetij, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2.“; [Sprememba 10]





  1a.
     
  Če je vozilo registrirano ali dano v promet v skladu s predpisi druge države članice, lahko država članica, v kateri ima podjetje sedež:










  (a) | omeji, koliko časa se sme najeto vozilo uporabljati na njenem ozemlju, vendar mora dovoliti uporabo najetega vozila vsaj štiri zaporedne mesece v posameznem koledarskem letu; v takem primeru se lahko zahteva, da pogodba o najemu ne sme trajati dlje od omejitve, ki jo je določila država članica; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

1.
     Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da lahko njihova podjetja
  s sedežem na njihovem ozemlju
  za cestni prevoz blaga uporabljajo najeta vozila pod enakimi pogoji kakor vozila v 
  svoji
  lasti podjetij, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2.“; [Sprememba 10]

1a.
     
  Če je vozilo registrirano ali dano v promet v skladu s predpisi druge države članice, lahko država članica, v kateri ima podjetje sedež:

(a)

omeji, koliko časa se sme najeto vozilo uporabljati na njenem ozemlju, vendar mora dovoliti uporabo najetega vozila vsaj štiri zaporedne mesece v posameznem koledarskem letu; v takem primeru se lahko zahteva, da pogodba o najemu ne sme trajati dlje od omejitve, ki jo je določila država članica;

| (b) | omeji število najetih vozil, ki jih lahko uporablja posamezno podjetje, vendar mora biti dovoljeni delež najetih vozil v skupnem številu tovornih vozil v lasti podjetja najmanj 25 % na dan 31. decembra v letu pred vložitvijo zahteve za dovoljenje; ko gre za podjetje, katerega vozni park obsega več kot eno in manj kot štiri vozila, mora biti dovoljena uporaba najmanj enega najetega vozila. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(b)

omeji število najetih vozil, ki jih lahko uporablja posamezno podjetje, vendar mora biti dovoljeni delež najetih vozil v skupnem številu tovornih vozil v lasti podjetja najmanj 25 % na dan 31. decembra v letu pred vložitvijo zahteve za dovoljenje; ko gre za podjetje, katerega vozni park obsega več kot eno in manj kot štiri vozila, mora biti dovoljena uporaba najmanj enega najetega vozila. [Sprememba 11]

1b.
     
  Države članice lahko iz določb odstavka 1 izvzamejo prevoz za lastne potrebe, ki ga opravljajo vozila s skupno dovoljeno maso več kot 6 ton.“ [Spremembi 28 in 34]

| (2a) | vstavi se naslednji člen 3a:





  „Člen 3a





  1.
     
  Informacije o registrski številki najetega vozila se vnesejo v nacionalni elektronski register iz člena 16 Uredbe (ES) št. 1071/2009

   (*1)

  .






  2.
     
  Pristojni organi države članice, v kateri ima prevoznik sedež, ki so obveščeni o tem, da prevoznik uporablja najeto vozilo, ki je registrirano ali dano v promet v skladu s predpisi druge države članice, o tem obvestijo pristojne organe te druge države članice.






  3.
     
  Upravno sodelovanje iz odstavka 2 poteka prek informacijskega sistema za notranji trg (IMI), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1024/2012

   (*2)

  .





  (*1)  
  Sklic na člen 16 Uredbe (ES) št. 1071/2009, ob upoštevanju, da Komisija predlaga večji obseg podatkov, ki jih je treba vnesti v register.
  "


  (*2)  

  UL L 316, 14.11.2012, str. 1.“ [Sprememba 12]" |
| --- | --- |

(2a)

(2a)

vstavi se naslednji člen 3a:

vstavi se naslednji člen 3a:

„Člen 3a

1.
     
  Informacije o registrski številki najetega vozila se vnesejo v nacionalni elektronski register iz člena 16 Uredbe (ES) št. 1071/2009

   (*1)

  .

2.
     
  Pristojni organi države članice, v kateri ima prevoznik sedež, ki so obveščeni o tem, da prevoznik uporablja najeto vozilo, ki je registrirano ali dano v promet v skladu s predpisi druge države članice, o tem obvestijo pristojne organe te druge države članice.

3.
     
  Upravno sodelovanje iz odstavka 2 poteka prek informacijskega sistema za notranji trg (IMI), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1024/2012

   (*2)

  .

(*1)  
  Sklic na člen 16 Uredbe (ES) št. 1071/2009, ob upoštevanju, da Komisija predlaga večji obseg podatkov, ki jih je treba vnesti v register.
  "

*1

Sklic na člen 16 Uredbe (ES) št. 1071/2009, ob upoštevanju, da Komisija predlaga večji obseg podatkov, ki jih je treba vnesti v register.

(*2)  

  UL L 316, 14.11.2012, str. 1.“ [Sprememba 12]"

*2

UL L 316, 14.11.2012, str. 1.“

| (3) | vstavi se naslednji člen 5a:

  „Člen 5a

  Komisija do ... [Urad za publikacije: vstavi se datum pet let

  tri leta
  po roku za prenos direktive] Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju in učinkih te direktive. Poročilo vključuje informacije o uporabi vozil, najetih v državi članici, ki ni država, v kateri ima sedež podjetje, ki je vozilo najelo.
  V poročilu se posebna pozornost nameni učinku na varnost v cestnem prometu, na prihodke od davkov, vključno s fiskalnim izkrivljanjem, in na izvrševanje pravil o kabotaži v skladu z Uredbo (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

   (5)

  .
  Komisija na podlagi tega poročila oceni, ali je treba predlagati dodatne ukrepe.


  (5)  
  Uredba (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (UL L 300, 14.11.2009, str. 72).
  “[Sprememba 13]" |
| --- | --- |

(3)

vstavi se naslednji člen 5a:

„Člen 5a

Komisija do ... [Urad za publikacije: vstavi se datum pet let

  tri leta
  po roku za prenos direktive] Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju in učinkih te direktive. Poročilo vključuje informacije o uporabi vozil, najetih v državi članici, ki ni država, v kateri ima sedež podjetje, ki je vozilo najelo.
  V poročilu se posebna pozornost nameni učinku na varnost v cestnem prometu, na prihodke od davkov, vključno s fiskalnim izkrivljanjem, in na izvrševanje pravil o kabotaži v skladu z Uredbo (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

   (5)

  .
  Komisija na podlagi tega poročila oceni, ali je treba predlagati dodatne ukrepe.

(5)  
  Uredba (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (UL L 300, 14.11.2009, str. 72).
  “[Sprememba 13]"

5

Uredba (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (UL L 300, 14.11.2009, str. 72).

[Sprememba 13]

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do ... [Urad za publikacije: vstavi se datum 18 mesecev

  20 mesecev
  po začetku

  datumu začetka
  veljavnosti
  te direktive
  ]. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo teh predpisov. [Sprememba 14]

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 129, 11.4.2018, str. 71.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019.

2

(3)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2006/1/ES z dne 18. januarja 2006 o uporabi vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga (kodificirano besedilo) (UL L 33, 4.2.2006, str. 82).

3

(4)  
  Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51).

4

Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51).

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/263 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/263

---

P8_TA(2019)0007

Začasna opustitev preferencialov v nekaterih sporazumih, sklenjenih med EU in nekaterimi tretjimi državami ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju zaščitnih klavzul in drugih mehanizmov, ki omogočajo začasno opustitev preferencialov v nekaterih sporazumih, sklenjenih med Evropsko unijo in nekaterimi tretjimi državami (COM(2018)0206 – C8-0158/2018 – 2018/0101(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 411/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0206),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0158/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0158/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0330/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0330/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta in Sveta, priloženo tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2018)0101

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranskih zaščitnih klavzul in drugih mehanizmov, ki omogočajo začasen preklic preferencialov v nekaterih trgovinskih sporazumih, sklenjenih med Evropsko unijo in tretjimi državami

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/287.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

SKUPNA IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN KOMISIJE

Evropski parlament in Komisija se strinjata o pomenu tesnega sodelovanja v zvezi z izvajanjem sporazumov iz priloge k Uredbi št. (EU) 2019/287 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. februarja 2019 (1) o izvajanju zaščitnih klavzul in drugih mehanizmov, ki omogočajo začasno opustitev preferencialov v nekaterih sporazumih, sklenjenih med Evropsko unijo in nekaterimi tretjimi državami. Strinjata se, da če Evropski parlament sprejme priporočilo za začetek zaščitne preiskave, bo Komisija podrobno pregledala, ali so izpolnjeni pogoji iz uredbe za začetek po uradni dolžnosti. Če bo Komisija menila, da pogoji niso izpolnjeni, bo pristojnemu odboru Evropskega parlamenta predložila poročilo, vključno z obrazložitvijo vseh dejavnikov, povezanih z začetkom takšne preiskave.

---

(1)  UL L 53, 22.2.2019, str. 1.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/265 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/265

---

P8_TA(2019)0008

Vzpostavitev programa „Carina“ za sodelovanje na področju carine ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 15. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa „Carina“ za sodelovanje na področju carine (COM(2018)0442 – C8-0261/2018 – 2018/0232(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 411/35)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Program Carina 2020,
  vzpostavljen na podlagi Uredbe
  (EU) št. 1294/
  2013

   (18) , in njegovi predhodniki so pomembno prispevali k olajšanju in krepitvi sodelovanja na področju carine. Številne dejavnosti na področju carine so čezmejne ter vključujejo in zadevajo vse države članice, zato jih
  posamezne države članice
  ne
  morejo
  učinkovito in uspešno izvajati. Carinski program
  na ravni Unije
  , ki ga izvaja Komisija, zagotavlja državam članicam okvir Unije za razvoj
  teh
  dejavnosti sodelovanja, ki je stroškovno učinkovitejši, kot če bi vsaka država članica vzpostavila
  lasten
  okvir sodelovanja na dvostranski ali večstranski
  podlagi
  . Zato je ustrezno, da se zagotovi nadaljevanje financiranja dejavnosti na področju carinskega sodelovanja s strani Unije z uvedbo novega programa na istem področju, in sicer programa Carina. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Program Carina 2020,
  vzpostavljen na podlagi Uredbe
  (EU) št. 1294/
  2013

   (18) , in njegovi predhodniki so pomembno prispevali k olajšanju in krepitvi sodelovanja na področju carine. Številne dejavnosti na področju carine so čezmejne ter vključujejo in zadevajo vse države članice, zato jih
  posamezne države članice
  ne
  morejo
  učinkovito in uspešno izvajati. Carinski program
  na ravni Unije
  , ki ga izvaja Komisija, zagotavlja državam članicam okvir Unije za razvoj
  teh
  dejavnosti sodelovanja, ki je stroškovno učinkovitejši, kot če bi vsaka država članica vzpostavila
  lasten
  okvir sodelovanja na dvostranski ali večstranski
  podlagi
  . Zato je ustrezno, da se zagotovi nadaljevanje financiranja dejavnosti na področju carinskega sodelovanja s strani Unije z uvedbo novega programa na istem področju, in sicer programa Carina.

| (1) | Program Carina 2020,
  uveden z Uredbo
  (EU) št. 1294/
  2013

   (18), in njegovi predhodniki so pomembno prispevali k olajšanju in krepitvi sodelovanja na področju carine. Številne dejavnosti na področju carine so čezmejne ter vključujejo in zadevajo vse države članice, zato jih
  posamezna država članica
  ne
  more sama
  učinkovito in uspešno izvajati. Carinski program
  za vso Unijo
  , ki ga izvaja Komisija, zagotavlja državam članicam okvir
  na ravni
  Unije za razvoj
  takšnih
  dejavnosti sodelovanja, ki je stroškovno učinkovitejši, kot če bi vsaka država članica vzpostavila
  svoj
  okvir sodelovanja na dvostranski ali večstranski
  ravni. Carinski program ima tudi bistveno vlogo pri zaščiti finančnih interesov Unije in držav članic, saj zagotavlja učinkovito pobiranje carinskih dajatev in tako predstavlja pomemben vir prihodkov za Unijo in nacionalne proračune, tudi z osredotočanjem na krepitev zmogljivosti na področju IT in okrepljeno sodelovanje na področju carine. Poleg tega so za sledenje nezakonitim čezmejnim tokovom blaga in boj proti goljufijam potrebne usklajene in standardizirane kontrole
  . Zato je ustrezno
  in v interesu učinkovitosti
  , da se zagotovi nadaljevanje financiranja dejavnosti na področju carinskega sodelovanja s strani Unije z uvedbo novega programa na istem področju, in sicer programa Carina
  („program“)
  . |
| --- | --- |

(1)

Program Carina 2020,
  uveden z Uredbo
  (EU) št. 1294/
  2013

   (18), in njegovi predhodniki so pomembno prispevali k olajšanju in krepitvi sodelovanja na področju carine. Številne dejavnosti na področju carine so čezmejne ter vključujejo in zadevajo vse države članice, zato jih
  posamezna država članica
  ne
  more sama
  učinkovito in uspešno izvajati. Carinski program
  za vso Unijo
  , ki ga izvaja Komisija, zagotavlja državam članicam okvir
  na ravni
  Unije za razvoj
  takšnih
  dejavnosti sodelovanja, ki je stroškovno učinkovitejši, kot če bi vsaka država članica vzpostavila
  svoj
  okvir sodelovanja na dvostranski ali večstranski
  ravni. Carinski program ima tudi bistveno vlogo pri zaščiti finančnih interesov Unije in držav članic, saj zagotavlja učinkovito pobiranje carinskih dajatev in tako predstavlja pomemben vir prihodkov za Unijo in nacionalne proračune, tudi z osredotočanjem na krepitev zmogljivosti na področju IT in okrepljeno sodelovanje na področju carine. Poleg tega so za sledenje nezakonitim čezmejnim tokovom blaga in boj proti goljufijam potrebne usklajene in standardizirane kontrole
  . Zato je ustrezno
  in v interesu učinkovitosti
  , da se zagotovi nadaljevanje financiranja dejavnosti na področju carinskega sodelovanja s strani Unije z uvedbo novega programa na istem področju, in sicer programa Carina
  („program“)
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Carinska unija, ki jo izvajajo nacionalni carinski organi, je že 50 let temelj Unije, ki je eden največjih trgovinskih blokov na svetu. Gre za pomemben primer uspešnega povezovanja Unije in je bistvenega pomena za pravilno delovanje enotnega trga v korist podjetij in državljanov. Evropski parlament je v resoluciji z dne 14. marca 2018 o naslednjem večletnem finančnem okviru: priprava stališča Parlamenta o večletnem finančnem okviru po letu 2020 izrazil zaskrbljenost glede goljufij na carinskem področju. Trdnejša in ambicioznejša Unija se lahko doseže le, če se ji zagotovi več finančnih sredstev, stalna podpora za obstoječe politike in več virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Carinska unija, ki jo izvajajo nacionalni carinski organi, je že 50 let temelj Unije, ki je eden največjih trgovinskih blokov na svetu. Gre za pomemben primer uspešnega povezovanja Unije in je bistvenega pomena za pravilno delovanje enotnega trga v korist podjetij in državljanov. Evropski parlament je v resoluciji z dne 14. marca 2018 o naslednjem večletnem finančnem okviru: priprava stališča Parlamenta o večletnem finančnem okviru po letu 2020 izrazil zaskrbljenost glede goljufij na carinskem področju. Trdnejša in ambicioznejša Unija se lahko doseže le, če se ji zagotovi več finančnih sredstev, stalna podpora za obstoječe politike in več virov.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Carinska unija se je v zadnjih
  petdesetih
  letih zelo razvila, carinske uprave pa zdaj na mejah uspešno
  izvajajo najrazličnejše naloge
  . S skupnim delovanjem
  olajšujejo
  trgovino in
  zmanjšujejo
  birokracijo, pobirajo prihodke za nacionalne proračune in proračun Unije ter
  varujejo javnost
  pred terorističnimi, zdravstvenimi, okoljskimi
  in
  drugimi nevarnostmi. Zlasti z uvedbo skupnega okvira (19)

  EU
  za upravljanje tveganja
  ter carinskega nadzora pretokov večjih količin denarja
  za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma
  se carina v prvih vrstah bojuje
  proti terorizmu in
  organiziranemu kriminalu
  . Glede na ta
  široki
  mandat
  je carina
  zdaj
  dejansko vodilni organ
  za nadzor blaga na zunanjih mejah Unije.
  Ob upoštevanju tega
  bi moral program Carina kriti ne le sodelovanje na področju carine, temveč
  bi moral
  podporo
  razširiti na splošne naloge carinskih organov
  , kot
  so opredeljene
  v členu 3 Uredbe (EU) št. 952/2013,
  tj.
  nadzoru mednarodne trgovine Unije, izvajanju zunanjih vidikov notranjega trga, skupni trgovinski politiki in drugim skupnim politikam Unije, ki vplivajo na trgovino
  , ter k splošni varnosti
  dobavne verige. Pravna podlaga
  bo
  zato
  zajemala
  carinsko sodelovanje (člen 33 PDEU), notranji trg (člen 114 PDEU) in trgovinsko politiko (člen 207 PDEU). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Carinska unija se je v zadnjih
  petdesetih
  letih zelo razvila, carinske uprave pa zdaj na mejah uspešno
  izvajajo najrazličnejše naloge
  . S skupnim delovanjem
  olajšujejo
  trgovino in
  zmanjšujejo
  birokracijo, pobirajo prihodke za nacionalne proračune in proračun Unije ter
  varujejo javnost
  pred terorističnimi, zdravstvenimi, okoljskimi
  in
  drugimi nevarnostmi. Zlasti z uvedbo skupnega okvira (19)

  EU
  za upravljanje tveganja
  ter carinskega nadzora pretokov večjih količin denarja
  za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma
  se carina v prvih vrstah bojuje
  proti terorizmu in
  organiziranemu kriminalu
  . Glede na ta
  široki
  mandat
  je carina
  zdaj
  dejansko vodilni organ
  za nadzor blaga na zunanjih mejah Unije.
  Ob upoštevanju tega
  bi moral program Carina kriti ne le sodelovanje na področju carine, temveč
  bi moral
  podporo
  razširiti na splošne naloge carinskih organov
  , kot
  so opredeljene
  v členu 3 Uredbe (EU) št. 952/2013,
  tj.
  nadzoru mednarodne trgovine Unije, izvajanju zunanjih vidikov notranjega trga, skupni trgovinski politiki in drugim skupnim politikam Unije, ki vplivajo na trgovino
  , ter k splošni varnosti
  dobavne verige. Pravna podlaga
  bo
  zato
  zajemala
  carinsko sodelovanje (člen 33 PDEU), notranji trg (člen 114 PDEU) in trgovinsko politiko (člen 207 PDEU).

| (2) | Carinska unija se je v zadnjih
  50
  letih zelo razvila, carinske uprave pa zdaj na mejah uspešno
  izpolnjujejo širok nabor nalog
  . S skupnim delovanjem
  si prizadevajo olajšati etično in pravično
  trgovino in
  zmanjšati
  birokracijo, pobirajo prihodke za nacionalne proračune in proračun Unije ter
  pomagajo varovati prebivalstvo
  pred terorističnimi, zdravstvenimi
  in
  okoljskimi
  , pa tudi
  drugimi nevarnostmi. Zlasti z uvedbo skupnega okvira (19) za upravljanje tveganja
  na področju carine na ravni Unije in z nadzorom nad velikimi količinami denarnih tokov
  za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma
  carinski organi zavzemajo vodilno vlogo v boju
  proti terorizmu in
  nepošteni konkurenci
  . Glede na ta
  obširni
  mandat
  so carinski organi
  zdaj
  v praksi glavni organi
  za nadzor blaga na zunanjih mejah Unije.
  V tem okviru
  bi moral program Carina kriti ne le sodelovanje na področju carine, temveč
  tudi zagotoviti
  podporo
  širšemu poslanstvu carine
  , kot
  je določeno
  v členu 3 Uredbe (EU) št. 952/2013,
  in sicer
  nadzoru mednarodne trgovine Unije, izvajanju zunanjih vidikov notranjega trga, skupni trgovinski politiki in drugim skupnim politikam Unije, ki vplivajo na trgovino
  in splošno varnost
  dobavne verige. Pravna podlaga
  za to uredbo bi
  zato
  morala zajemati
  carinsko sodelovanje (člen 33 PDEU), notranji trg (člen 114 PDEU) in trgovinsko politiko (člen 207 PDEU). |
| --- | --- |

(2)

Carinska unija se je v zadnjih
  50
  letih zelo razvila, carinske uprave pa zdaj na mejah uspešno
  izpolnjujejo širok nabor nalog
  . S skupnim delovanjem
  si prizadevajo olajšati etično in pravično
  trgovino in
  zmanjšati
  birokracijo, pobirajo prihodke za nacionalne proračune in proračun Unije ter
  pomagajo varovati prebivalstvo
  pred terorističnimi, zdravstvenimi
  in
  okoljskimi
  , pa tudi
  drugimi nevarnostmi. Zlasti z uvedbo skupnega okvira (19) za upravljanje tveganja
  na področju carine na ravni Unije in z nadzorom nad velikimi količinami denarnih tokov
  za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma
  carinski organi zavzemajo vodilno vlogo v boju
  proti terorizmu in
  nepošteni konkurenci
  . Glede na ta
  obširni
  mandat
  so carinski organi
  zdaj
  v praksi glavni organi
  za nadzor blaga na zunanjih mejah Unije.
  V tem okviru
  bi moral program Carina kriti ne le sodelovanje na področju carine, temveč
  tudi zagotoviti
  podporo
  širšemu poslanstvu carine
  , kot
  je določeno
  v členu 3 Uredbe (EU) št. 952/2013,
  in sicer
  nadzoru mednarodne trgovine Unije, izvajanju zunanjih vidikov notranjega trga, skupni trgovinski politiki in drugim skupnim politikam Unije, ki vplivajo na trgovino
  in splošno varnost
  dobavne verige. Pravna podlaga
  za to uredbo bi
  zato
  morala zajemati
  carinsko sodelovanje (člen 33 PDEU), notranji trg (člen 114 PDEU) in trgovinsko politiko (člen 207 PDEU).

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Z
  zagotavljanjem okvira za ukrepe,
  katerih cilj je podpora
  carinske unije in carinskih organov,
  bi moral program prispevati k
  zaščiti
  finančnih
  in
  gospodarskih interesov
  Unije in njenih držav članic
  , zaščiti Unije
  pred
  nepravično
  in
  nezakonito trgovino ob podpori zakonitih poslovnih
  dejavnosti
  ; zagotavljanju varnosti
  in
  zaščite
  Unije in njenih prebivalcev; ter
  olajšanju zakonite trgovine
  , da lahko podjetja in državljani izkoristijo celoten potencial notranjega trga in svetovne trgovine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Z
  zagotavljanjem okvira za ukrepe,
  katerih cilj je podpora
  carinske unije in carinskih organov,
  bi moral program prispevati k
  zaščiti
  finančnih
  in
  gospodarskih interesov
  Unije in njenih držav članic
  , zaščiti Unije
  pred
  nepravično
  in
  nezakonito trgovino ob podpori zakonitih poslovnih
  dejavnosti
  ; zagotavljanju varnosti
  in
  zaščite
  Unije in njenih prebivalcev; ter
  olajšanju zakonite trgovine
  , da lahko podjetja in državljani izkoristijo celoten potencial notranjega trga in svetovne trgovine.

| (3) | Splošni cilj programa bi moral biti, da državam članicam in Komisiji pomaga z
  zagotavljanjem okvira za ukrepe,
  namenjenega podpori
  carinske unije in carinskih organov
  z dolgoročnim ciljem
  ,
  da vse carinske uprave v Uniji čim tesneje sodelujejo;
  zaščiti
  finančne
  in
  gospodarske interese
  Unije in njenih držav članic
  ; ščiti Unijo
  pred
  nepoštenimi
  in
  nezakonitimi poslovnimi praksami, obenem pa spodbuja zakonite poslovne
  dejavnosti
  , zagotavlja varnost
  in
  zaščito
  Unije in njenih prebivalcev
  ter s tem povečuje varstvo potrošnikov
  ; ter
  olajša zakonito trgovino
  , da lahko podjetja in državljani izkoristijo celoten potencial notranjega trga in svetovne trgovine. |
| --- | --- |

(3)

Splošni cilj programa bi moral biti, da državam članicam in Komisiji pomaga z
  zagotavljanjem okvira za ukrepe,
  namenjenega podpori
  carinske unije in carinskih organov
  z dolgoročnim ciljem
  ,
  da vse carinske uprave v Uniji čim tesneje sodelujejo;
  zaščiti
  finančne
  in
  gospodarske interese
  Unije in njenih držav članic
  ; ščiti Unijo
  pred
  nepoštenimi
  in
  nezakonitimi poslovnimi praksami, obenem pa spodbuja zakonite poslovne
  dejavnosti
  , zagotavlja varnost
  in
  zaščito
  Unije in njenih prebivalcev
  ter s tem povečuje varstvo potrošnikov
  ; ter
  olajša zakonito trgovino
  , da lahko podjetja in državljani izkoristijo celoten potencial notranjega trga in svetovne trgovine.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Ker se je izkazalo, da se nekateri sistemi iz člena 278 carinskega zakonika Unije lahko le delno izvajajo do 31. decembra 2020, kar pomeni, da se bodo neelektronski sistemi še naprej uporabljali po tem datumu, in ker ni zakonodajnih predlogov sprememb o podaljšanju tega roka, podjetja in carinski organi ne bodo mogli opravljati svojih nalog in pravnih obveznosti v zvezi s carinskimi operacijami, bi moral biti eden od glavnih specifičnih ciljev programa, da državam članicam in Komisiji pomaga pri vzpostavitvi takšnih elektronskih sistemov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Ker se je izkazalo, da se nekateri sistemi iz člena 278 carinskega zakonika Unije lahko le delno izvajajo do 31. decembra 2020, kar pomeni, da se bodo neelektronski sistemi še naprej uporabljali po tem datumu, in ker ni zakonodajnih predlogov sprememb o podaljšanju tega roka, podjetja in carinski organi ne bodo mogli opravljati svojih nalog in pravnih obveznosti v zvezi s carinskimi operacijami, bi moral biti eden od glavnih specifičnih ciljev programa, da državam članicam in Komisiji pomaga pri vzpostavitvi takšnih elektronskih sistemov.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3b) | Upravljanje in nadzor carine sta dinamični področji politike, ki se soočata z novimi izzivi zaradi nenehno spreminjajočih se svetovnih poslovnih modelov in dobavnih verig ter spreminjajočih se vzorcev potrošnje in digitalizacije, kot je e-trgovanje, vključno z internetom stvari, podatkovno analitiko, umetno inteligenco in tehnologijo blokovnih verig. Program bi moral podpirati upravljanje carin v takih situacijah in omogočiti uporabo inovativnih rešitev. Zaradi teh izzivov je še bolj očitno, da je treba izvrševati sodelovanje med carinskimi organi in enotno razlagati in izvajati carinsko zakonodajo. Ko so javne finance pod pritiskom, se poveča obseg svetovne trgovine, goljufije in tihotapljenje pa so vse bolj zaskrbljujoči; Program bi moral prispevati k reševanju teh izzivov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3b)

Upravljanje in nadzor carine sta dinamični področji politike, ki se soočata z novimi izzivi zaradi nenehno spreminjajočih se svetovnih poslovnih modelov in dobavnih verig ter spreminjajočih se vzorcev potrošnje in digitalizacije, kot je e-trgovanje, vključno z internetom stvari, podatkovno analitiko, umetno inteligenco in tehnologijo blokovnih verig. Program bi moral podpirati upravljanje carin v takih situacijah in omogočiti uporabo inovativnih rešitev. Zaradi teh izzivov je še bolj očitno, da je treba izvrševati sodelovanje med carinskimi organi in enotno razlagati in izvajati carinsko zakonodajo. Ko so javne finance pod pritiskom, se poveča obseg svetovne trgovine, goljufije in tihotapljenje pa so vse bolj zaskrbljujoči; Program bi moral prispevati k reševanju teh izzivov.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3c) | Da bi Komisija zagotovila kar največjo učinkovitost programa in preprečila prekrivanje, bi morala usklajevati izvajanje programa s povezanimi programi in skladi Unije. To obsega zlasti program Fiscalis, program EU za boj proti goljufijam in program za enotni trg, pa tudi Sklad za notranjo varnost in Sklad za integrirano upravljanje meja, program za podporo strukturnim reformam, program za digitalno Evropo, Instrument za povezovanje Evrope, Sklep Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije ter izvedbene uredbe in ukrepe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3c)

Da bi Komisija zagotovila kar največjo učinkovitost programa in preprečila prekrivanje, bi morala usklajevati izvajanje programa s povezanimi programi in skladi Unije. To obsega zlasti program Fiscalis, program EU za boj proti goljufijam in program za enotni trg, pa tudi Sklad za notranjo varnost in Sklad za integrirano upravljanje meja, program za podporo strukturnim reformam, program za digitalno Evropo, Instrument za povezovanje Evrope, Sklep Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije ter izvedbene uredbe in ukrepe.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3d) | Glede na morebitni izstop Združenega kraljestva iz Unije se pri finančnih sredstvih tega programa ne upoštevajo stroški, ki nastanejo zaradi sklenitve sporazuma o izstopu in potencialnega prihodnjega odnosa med Združenim kraljestvom in Unijo. Sklenitev tega sporazuma in umik Združenega kraljestva iz vseh obstoječih carinskih sistemov in sodelovanja ter prenehanje njegovih pravnih obveznosti na tem področju bi lahko povzročili dodatne stroške, ki jih v času oblikovanja tega programa ni mogoče natančno oceniti. Komisija bi zato morala razmisliti o tem, da za pripravo na te morebitne stroške nameni dovolj sredstev. Vendar ti stroški ne bi smeli biti kriti iz sredstev za program, saj bo proračun v programu zadostoval zgolj za kritje stroškov, ki jih je bilo realistično mogoče predvideti v času oblikovanja programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3d)

Glede na morebitni izstop Združenega kraljestva iz Unije se pri finančnih sredstvih tega programa ne upoštevajo stroški, ki nastanejo zaradi sklenitve sporazuma o izstopu in potencialnega prihodnjega odnosa med Združenim kraljestvom in Unijo. Sklenitev tega sporazuma in umik Združenega kraljestva iz vseh obstoječih carinskih sistemov in sodelovanja ter prenehanje njegovih pravnih obveznosti na tem področju bi lahko povzročili dodatne stroške, ki jih v času oblikovanja tega programa ni mogoče natančno oceniti. Komisija bi zato morala razmisliti o tem, da za pripravo na te morebitne stroške nameni dovolj sredstev. Vendar ti stroški ne bi smeli biti kriti iz sredstev za program, saj bo proračun v programu zadostoval zgolj za kritje stroškov, ki jih je bilo realistično mogoče predvideti v času oblikovanja programa.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | V podporo procesu pristopa in pridruževanja tretjih držav bi moralo biti sodelovanje v programu omogočeno tudi za pristopne države in države kandidatke kot tudi za potencialne države kandidatke in partnerske države evropske sosedske politike, če so izpolnjeni
  nekateri
  pogoji. V programu lahko sodelujejo tudi druge tretje države
  , in sicer v skladu s
  pogoji, določenimi v posebnih sporazumih med Unijo in zadevnimi državami
  , ki obravnavajo njihovo sodelovanje
  v katerem koli programu Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

V podporo procesu pristopa in pridruževanja tretjih držav bi moralo biti sodelovanje v programu omogočeno tudi za pristopne države in države kandidatke kot tudi za potencialne države kandidatke in partnerske države evropske sosedske politike, če so izpolnjeni
  nekateri
  pogoji. V programu lahko sodelujejo tudi druge tretje države
  , in sicer v skladu s
  pogoji, določenimi v posebnih sporazumih med Unijo in zadevnimi državami
  , ki obravnavajo njihovo sodelovanje
  v katerem koli programu Unije.

| (5) | V podporo procesu pristopa in pridruževanja tretjih držav bi moralo biti sodelovanje v programu omogočeno tudi za pristopne države in države kandidatke kot tudi za potencialne države kandidatke in partnerske države evropske sosedske politike, če so izpolnjeni
  vsi
  pogoji. V programu lahko sodelujejo tudi druge tretje države
  pod
  pogoji, določenimi v posebnih sporazumih med Unijo in zadevnimi državami
  o sodelovanju
  v katerem koli programu Unije
  , če je sodelovanje v interesu Unije in če ima pozitiven učinek na notranji trg, ne da bi vplivalo na varstvo potrošnikov
  . |
| --- | --- |

(5)

V podporo procesu pristopa in pridruževanja tretjih držav bi moralo biti sodelovanje v programu omogočeno tudi za pristopne države in države kandidatke kot tudi za potencialne države kandidatke in partnerske države evropske sosedske politike, če so izpolnjeni
  vsi
  pogoji. V programu lahko sodelujejo tudi druge tretje države
  pod
  pogoji, določenimi v posebnih sporazumih med Unijo in zadevnimi državami
  o sodelovanju
  v katerem koli programu Unije
  , če je sodelovanje v interesu Unije in če ima pozitiven učinek na notranji trg, ne da bi vplivalo na varstvo potrošnikov
  .

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Uredba
  (EU, Euratom) [2018/
  XXX]
  Evropskega parlamenta in Sveta (21) (finančna uredba)
  se uporablja za ta program.
  Določa pravila o izvrševanju proračuna Unije, vključno s predpisi o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnem naročanju in povračilu stroškov zunanjih strokovnjakov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Uredba
  (EU, Euratom) [2018/
  XXX]
  Evropskega parlamenta in Sveta (21) (finančna uredba)
  se uporablja za ta program.
  Določa pravila o izvrševanju proračuna Unije, vključno s predpisi o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnem naročanju in povračilu stroškov zunanjih strokovnjakov.

| (6) | Za program bi morala veljati Uredba
  (EU, Euratom) 2018/
  1046
  Evropskega parlamenta in Sveta (21)(
  v nadaljevanju:
  finančna uredba)
  . Finančna uredba
  določa pravila o izvrševanju proračuna Unije, vključno s predpisi o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnem naročanju in povračilu stroškov zunanjih strokovnjakov. |
| --- | --- |

(6)

Za program bi morala veljati Uredba
  (EU, Euratom) 2018/
  1046
  Evropskega parlamenta in Sveta (21)(
  v nadaljevanju:
  finančna uredba)
  . Finančna uredba
  določa pravila o izvrševanju proračuna Unije, vključno s predpisi o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnem naročanju in povračilu stroškov zunanjih strokovnjakov.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Ukrepi
  , ki so se uporabljali v okviru programa Carina 2020, so se izkazali za ustrezne
  in
  bi
  jih
  bilo zato treba ohraniti. Da bi se pri izvajanju programa zagotovilo več enostavnosti in prožnosti ter bi se tako bolje uresničevali njegovi cilji, bi bilo treba ukrepe opredeliti le v smislu splošnih kategorij s seznamom ponazoritvenih primerov konkretnih dejavnosti. Program
  Carina
  bi moral s sodelovanjem in krepitvijo zmogljivosti tudi spodbujati in podpirati uvajanje inovacij in vzvode zanje, da bi dodatno izboljšal zmogljivosti za uresničevanje osrednjih prioritet carinjenja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Ukrepi
  , ki so se uporabljali v okviru programa Carina 2020, so se izkazali za ustrezne
  in
  bi
  jih
  bilo zato treba ohraniti. Da bi se pri izvajanju programa zagotovilo več enostavnosti in prožnosti ter bi se tako bolje uresničevali njegovi cilji, bi bilo treba ukrepe opredeliti le v smislu splošnih kategorij s seznamom ponazoritvenih primerov konkretnih dejavnosti. Program
  Carina
  bi moral s sodelovanjem in krepitvijo zmogljivosti tudi spodbujati in podpirati uvajanje inovacij in vzvode zanje, da bi dodatno izboljšal zmogljivosti za uresničevanje osrednjih prioritet carinjenja.

| (7) | Ukrepe
  , ki so se uporabljali v okviru programa Carina 2020
  in
  so se izkazali za ustrezne, bi bilo zato treba ohraniti
  , tiste, ki so se izkazali za neustrezne, pa opustiti
  . Da bi se pri izvajanju programa zagotovilo več enostavnosti in prožnosti ter bi se tako bolje uresničevali njegovi cilji, bi bilo treba ukrepe opredeliti le v smislu splošnih kategorij s seznamom ponazoritvenih primerov konkretnih dejavnosti. Program bi moral s sodelovanjem in krepitvijo zmogljivosti tudi spodbujati in podpirati uvajanje inovacij in vzvode zanje, da bi dodatno izboljšal zmogljivosti za uresničevanje osrednjih prioritet carinjenja. |
| --- | --- |

(7)

Ukrepe
  , ki so se uporabljali v okviru programa Carina 2020
  in
  so se izkazali za ustrezne, bi bilo zato treba ohraniti
  , tiste, ki so se izkazali za neustrezne, pa opustiti
  . Da bi se pri izvajanju programa zagotovilo več enostavnosti in prožnosti ter bi se tako bolje uresničevali njegovi cilji, bi bilo treba ukrepe opredeliti le v smislu splošnih kategorij s seznamom ponazoritvenih primerov konkretnih dejavnosti. Program bi moral s sodelovanjem in krepitvijo zmogljivosti tudi spodbujati in podpirati uvajanje inovacij in vzvode zanje, da bi dodatno izboljšal zmogljivosti za uresničevanje osrednjih prioritet carinjenja.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Z Uredbo [2018/XXX] se kot del Sklada za integrirano upravljanje meja vzpostavlja instrument opreme za carinske kontrole (22). Da bi
  se
  ohranili skladnost in horizontalna usklajenost vseh ukrepov sodelovanja v zvezi s carino ter opremo za carinske kontrole, je primerno izvesti vse ukrepe na podlagi enotnega pravnega akta in sklopa pravil,
  in sicer
  te uredbe. Zato bi bilo treba z instrumentom opreme za carinske kontrole zgolj podpreti nakup, vzdrževanje in nadgradnjo upravičene opreme, medtem ko bi se morali s tem programom podpirati vsi ostali sorodni ukrepi, kot so dejavnosti sodelovanja za oceno potreb po opremi, ali kjer je to primerno, usposabljanje v zvezi s kupljeno opremo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Z Uredbo [2018/XXX] se kot del Sklada za integrirano upravljanje meja vzpostavlja instrument opreme za carinske kontrole (22). Da bi
  se
  ohranili skladnost in horizontalna usklajenost vseh ukrepov sodelovanja v zvezi s carino ter opremo za carinske kontrole, je primerno izvesti vse ukrepe na podlagi enotnega pravnega akta in sklopa pravil,
  in sicer
  te uredbe. Zato bi bilo treba z instrumentom opreme za carinske kontrole zgolj podpreti nakup, vzdrževanje in nadgradnjo upravičene opreme, medtem ko bi se morali s tem programom podpirati vsi ostali sorodni ukrepi, kot so dejavnosti sodelovanja za oceno potreb po opremi, ali kjer je to primerno, usposabljanje v zvezi s kupljeno opremo.

| (8) | Z Uredbo [2018/XXX] se kot del Sklada za integrirano upravljanje meja vzpostavlja instrument opreme za carinske kontrole (22). Da bi ohranili skladnost in horizontalna usklajenost vseh ukrepov sodelovanja v zvezi s carino ter opremo za carinske kontrole, je primerno izvesti vse ukrepe na podlagi enotnega pravnega akta in sklopa pravil,
  namreč
  te uredbe. Zato bi bilo treba z instrumentom opreme za carinske kontrole zgolj podpreti nakup, vzdrževanje in nadgradnjo upravičene opreme, medtem ko bi se morali s tem programom podpirati vsi ostali sorodni ukrepi, kot so dejavnosti sodelovanja za oceno potreb po opremi, ali kjer je to primerno, usposabljanje v zvezi s kupljeno opremo. |
| --- | --- |

(8)

Z Uredbo [2018/XXX] se kot del Sklada za integrirano upravljanje meja vzpostavlja instrument opreme za carinske kontrole (22). Da bi ohranili skladnost in horizontalna usklajenost vseh ukrepov sodelovanja v zvezi s carino ter opremo za carinske kontrole, je primerno izvesti vse ukrepe na podlagi enotnega pravnega akta in sklopa pravil,
  namreč
  te uredbe. Zato bi bilo treba z instrumentom opreme za carinske kontrole zgolj podpreti nakup, vzdrževanje in nadgradnjo upravičene opreme, medtem ko bi se morali s tem programom podpirati vsi ostali sorodni ukrepi, kot so dejavnosti sodelovanja za oceno potreb po opremi, ali kjer je to primerno, usposabljanje v zvezi s kupljeno opremo.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Glede na pomembnost globalizacije bi moral program še naprej omogočati sodelovanje zunanjih strokovnjakov v smislu člena 238 finančne uredbe. Ti zunanji strokovnjaki bi bili večinoma predstavniki vladnih organov, vključno iz nepridruženih tretjih držav, ter predstavniki mednarodnih organizacij, gospodarskih subjektov ali civilne družbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Glede na pomembnost globalizacije bi moral program še naprej omogočati sodelovanje zunanjih strokovnjakov v smislu člena 238 finančne uredbe. Ti zunanji strokovnjaki bi bili večinoma predstavniki vladnih organov, vključno iz nepridruženih tretjih držav, ter predstavniki mednarodnih organizacij, gospodarskih subjektov ali civilne družbe.

| (10) | Glede na pomembnost globalizacije bi moral program še naprej omogočati sodelovanje zunanjih strokovnjakov v smislu člena 238 finančne uredbe. Ti zunanji strokovnjaki bi bili večinoma predstavniki vladnih organov, vključno iz nepridruženih tretjih držav,
  akademiki
  ter predstavniki mednarodnih organizacij, gospodarskih subjektov ali civilne družbe. |
| --- | --- |

(10)

Glede na pomembnost globalizacije bi moral program še naprej omogočati sodelovanje zunanjih strokovnjakov v smislu člena 238 finančne uredbe. Ti zunanji strokovnjaki bi bili večinoma predstavniki vladnih organov, vključno iz nepridruženih tretjih držav,
  akademiki
  ter predstavniki mednarodnih organizacij, gospodarskih subjektov ali civilne družbe.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | V skladu z zavezo Komisije, da bo zagotovila skladnost in poenostavitev programov financiranja, kot je določeno v Sporočilu dne 19. oktobra 2010 z naslovom „Pregled proračuna
  EU
  “ (23), bi bilo treba sredstva deliti z drugimi instrumenti financiranja Unije, če so predvideni ukrepi v okviru programa namenjeni uresničevanju ciljev, ki so skupni različnim instrumentom financiranja, pri čemer je izključeno dvojno financiranje. Ukrepi v okviru programa bi prav tako morali zagotoviti skladnost pri uporabi sredstev Unije, s katerimi se podpirajo carinska unija in carinski organi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

V skladu z zavezo Komisije, da bo zagotovila skladnost in poenostavitev programov financiranja, kot je določeno v Sporočilu dne 19. oktobra 2010 z naslovom „Pregled proračuna
  EU
  “ (23), bi bilo treba sredstva deliti z drugimi instrumenti financiranja Unije, če so predvideni ukrepi v okviru programa namenjeni uresničevanju ciljev, ki so skupni različnim instrumentom financiranja, pri čemer je izključeno dvojno financiranje. Ukrepi v okviru programa bi prav tako morali zagotoviti skladnost pri uporabi sredstev Unije, s katerimi se podpirajo carinska unija in carinski organi.

| (11) | V skladu z zavezo Komisije, da bo zagotovila skladnost in poenostavitev programov financiranja, kot je določeno v Sporočilu dne 19. oktobra 2010 z naslovom „Pregled proračuna
  EU“

   (23), bi bilo treba sredstva deliti z drugimi instrumenti financiranja Unije, če so predvideni ukrepi v okviru programa namenjeni uresničevanju ciljev, ki so skupni različnim instrumentom financiranja
  , pri tem pa upoštevati, da se pri izračunu zneska, dodeljenega temu programu, ne upoštevajo morebitni nepredvideni izdatki
  , pri čemer je izključeno dvojno financiranje. Ukrepi v okviru programa bi prav tako morali zagotoviti skladnost pri uporabi sredstev Unije, s katerimi se podpirajo carinska unija in carinski organi. |
| --- | --- |

(11)

V skladu z zavezo Komisije, da bo zagotovila skladnost in poenostavitev programov financiranja, kot je določeno v Sporočilu dne 19. oktobra 2010 z naslovom „Pregled proračuna
  EU“

   (23), bi bilo treba sredstva deliti z drugimi instrumenti financiranja Unije, če so predvideni ukrepi v okviru programa namenjeni uresničevanju ciljev, ki so skupni različnim instrumentom financiranja
  , pri tem pa upoštevati, da se pri izračunu zneska, dodeljenega temu programu, ne upoštevajo morebitni nepredvideni izdatki
  , pri čemer je izključeno dvojno financiranje. Ukrepi v okviru programa bi prav tako morali zagotoviti skladnost pri uporabi sredstev Unije, s katerimi se podpirajo carinska unija in carinski organi.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Nakup programske opreme, ki je potrebna za izvajanje strogih mejnih kontrol, bi moral biti upravičen do financiranja iz programa. Poleg tega bi bilo treba spodbujati uporabo programske opreme, ki jo je mogoče uporabiti v vseh državah članicah, da se olajša izmenjava podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Nakup programske opreme, ki je potrebna za izvajanje strogih mejnih kontrol, bi moral biti upravičen do financiranja iz programa. Poleg tega bi bilo treba spodbujati uporabo programske opreme, ki jo je mogoče uporabiti v vseh državah članicah, da se olajša izmenjava podatkov.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Največ
  sredstev iz proračuna programa bo namenjenih za ukrepe za krepitev zmogljivosti na področju informacijske tehnologije. Posebne določbe morale opisati skupne in nacionalne komponente evropskih elektronskih sistemov. Poleg tega bi bilo treba jasno opredeliti področje uporabe ukrepov in obseg odgovornosti Komisije in držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Največ
  sredstev iz proračuna programa bo namenjenih za ukrepe za krepitev zmogljivosti na področju informacijske tehnologije. Posebne določbe morale opisati skupne in nacionalne komponente evropskih elektronskih sistemov. Poleg tega bi bilo treba jasno opredeliti področje uporabe ukrepov in obseg odgovornosti Komisije in držav članic.

| (12) | Večji del
  sredstev iz proračuna programa bo namenjenih za ukrepe za krepitev zmogljivosti na področju informacijske tehnologije. Posebne določbe morale opisati skupne in nacionalne komponente evropskih elektronskih sistemov. Poleg tega bi bilo treba jasno opredeliti področje uporabe ukrepov in obseg odgovornosti Komisije in držav članic.
  Za zagotovitev povezanosti in usklajevanja ukrepov za izgradnjo zmogljivosti IT bi moral program določati, da Komisija pripravi in posodablja večletni strateški načrt za carino („VSN-C“), katerega cilj je oblikovati elektronsko okolje, ki bo zagotavljalo skladnost in interoperabilnost carinskih organov Unije. |
| --- | --- |

(12)

Večji del
  sredstev iz proračuna programa bo namenjenih za ukrepe za krepitev zmogljivosti na področju informacijske tehnologije. Posebne določbe morale opisati skupne in nacionalne komponente evropskih elektronskih sistemov. Poleg tega bi bilo treba jasno opredeliti področje uporabe ukrepov in obseg odgovornosti Komisije in držav članic.
  Za zagotovitev povezanosti in usklajevanja ukrepov za izgradnjo zmogljivosti IT bi moral program določati, da Komisija pripravi in posodablja večletni strateški načrt za carino („VSN-C“), katerega cilj je oblikovati elektronsko okolje, ki bo zagotavljalo skladnost in interoperabilnost carinskih organov Unije.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | V skladu z ugotovitvami iz dveh posebnih poročil, ki jih je na področju carine Evropsko računsko sodišče sprejelo pred nedavnim, in sicer posebnega poročila št. 19/2017 z dne 5. decembra 2017 z naslovom Uvozni postopki: pomanjkljivosti v zakonodajnem okviru in neuspešno izvajanje negativno vplivajo na finančne interese EU ter posebnega poročila št. 26/2018 z dne 10. oktobra 2018 z naslovom Vrsta zamud pri carinskih sistemih IT – kakšni so bili problemi?, bi moral biti cilj ukrepov, sprejetih v programu „Carina“ za sodelovanje na področju carine, usmerjen v odpravljanje ugotovljenih pomanjkljivosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

V skladu z ugotovitvami iz dveh posebnih poročil, ki jih je na področju carine Evropsko računsko sodišče sprejelo pred nedavnim, in sicer posebnega poročila št. 19/2017 z dne 5. decembra 2017 z naslovom Uvozni postopki: pomanjkljivosti v zakonodajnem okviru in neuspešno izvajanje negativno vplivajo na finančne interese EU ter posebnega poročila št. 26/2018 z dne 10. oktobra 2018 z naslovom Vrsta zamud pri carinskih sistemih IT – kakšni so bili problemi?, bi moral biti cilj ukrepov, sprejetih v programu „Carina“ za sodelovanje na področju carine, usmerjen v odpravljanje ugotovljenih pomanjkljivosti.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14b) | Evropski parlament je 4. oktobra 2018 sprejel resolucijo o boju proti carinskim goljufijam in zaščiti lastnih sredstev Unije. Ugotovitve iz te resolucije bi bilo treba upoštevati pri ukrepih, ki se izvajajo v okviru programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14b)

Evropski parlament je 4. oktobra 2018 sprejel resolucijo o boju proti carinskim goljufijam in zaščiti lastnih sredstev Unije. Ugotovitve iz te resolucije bi bilo treba upoštevati pri ukrepih, ki se izvajajo v okviru programa.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Vrste financiranja in metode izvajanja v skladu s to uredbo bi morale biti izbrane na podlagi njihove sposobnosti za doseganje specifičnih ciljev ukrepov in za uresničevanje rezultatov, pri čemer bi se upoštevali zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri tem bi bilo treba razmisliti o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter o financiranju, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Vrste financiranja in metode izvajanja v skladu s to uredbo bi morale biti izbrane na podlagi njihove sposobnosti za doseganje specifičnih ciljev ukrepov in za uresničevanje rezultatov, pri čemer bi se upoštevali zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri tem bi bilo treba razmisliti o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter o financiranju, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe.

| (20) | Vrste financiranja in metode izvajanja v skladu s to uredbo bi morale biti izbrane na podlagi njihove sposobnosti za doseganje specifičnih ciljev ukrepov in za uresničevanje
  najboljših
  rezultatov, pri čemer bi se upoštevali zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri tem bi bilo treba razmisliti o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter o financiranju, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Vrste financiranja in metode izvajanja v skladu s to uredbo bi morale biti izbrane na podlagi njihove sposobnosti za doseganje specifičnih ciljev ukrepov in za uresničevanje
  najboljših
  rezultatov, pri čemer bi se upoštevali zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri tem bi bilo treba razmisliti o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter o financiranju, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Splošni cilj programa je podpirati carinsko unijo in
  carinske
  organe pri zaščiti finančnih
  in
  gospodarskih interesov Unije
  in
  njenih
  držav članic,
  zagotavljati varnost
  in
  zaščito znotraj Unije
  ter
  ščititi Unijo pred nepravično
  in
  nezakonito trgovino
  ,
  hkrati pa olajševati zakonito poslovno dejavnost
  . | 1.   
  Z namenom doseganja dolgoročnega cilja, da bi vse
  carinske
  uprave v Uniji čim tesneje sodelovale
  in
  da bi zagotovili varnost
  in
  zaščito
  držav članic,
  zaščitili Unijo pred goljufijami, nepoštenimi
  in
  nezakonitimi poslovnimi praksami
  ter
  hkrati spodbujali zakonite poslovne dejavnosti
  in
  visoko raven varstva potrošnikov
  ,
  je splošni cilj programa podpirati carinsko unijo in carinske organe pri varovanju finančnih in gospodarskih interesov Unije in njenih držav članic
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   
  Splošni cilj programa je podpirati carinsko unijo in
  carinske
  organe pri zaščiti finančnih
  in
  gospodarskih interesov Unije
  in
  njenih
  držav članic,
  zagotavljati varnost
  in
  zaščito znotraj Unije
  ter
  ščititi Unijo pred nepravično
  in
  nezakonito trgovino
  ,
  hkrati pa olajševati zakonito poslovno dejavnost
  .

1.   
  Z namenom doseganja dolgoročnega cilja, da bi vse
  carinske
  uprave v Uniji čim tesneje sodelovale
  in
  da bi zagotovili varnost
  in
  zaščito
  držav članic,
  zaščitili Unijo pred goljufijami, nepoštenimi
  in
  nezakonitimi poslovnimi praksami
  ter
  hkrati spodbujali zakonite poslovne dejavnosti
  in
  visoko raven varstva potrošnikov
  ,
  je splošni cilj programa podpirati carinsko unijo in carinske organe pri varovanju finančnih in gospodarskih interesov Unije in njenih držav članic
  .

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

Člen 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Posebni cilj programa je podpirati pripravo in enotno izvajanje carinske zakonodaje in politike ter carinsko sodelovanje in krepitev upravnih zmogljivosti, vključno z usposabljanjem ljudi ter razvojem in delovanjem evropskih elektronskih sistemov. | 2.   
  Program ima naslednje posebne cilje: |
| | (1) | podpirati pripravo in enotno izvajanje carinske zakonodaje in politike ter carinsko sodelovanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Posebni cilj programa je podpirati pripravo in enotno izvajanje carinske zakonodaje in politike ter carinsko sodelovanje in krepitev upravnih zmogljivosti, vključno z usposabljanjem ljudi ter razvojem in delovanjem evropskih elektronskih sistemov.

2.   
  Program ima naslednje posebne cilje:

(1)

(1)

podpirati pripravo in enotno izvajanje carinske zakonodaje in politike ter carinsko sodelovanje;

podpirati pripravo in enotno izvajanje carinske zakonodaje in politike ter carinsko sodelovanje;

| (2) | pomagati pri krepitvi zmogljivosti informacijske tehnologije, kar obsega razvoj, vzdrževanje in delovanje elektronskih sistemov, kot je navedeno v členu 278 carinskega zakonika Unije, ter omogočiti nemoten prehod na okolje in trgovino brez papirja v skladu s členom 12 te uredbe; |
| --- | --- |

(2)

(2)

pomagati pri krepitvi zmogljivosti informacijske tehnologije, kar obsega razvoj, vzdrževanje in delovanje elektronskih sistemov, kot je navedeno v členu 278 carinskega zakonika Unije, ter omogočiti nemoten prehod na okolje in trgovino brez papirja v skladu s členom 12 te uredbe;

pomagati pri krepitvi zmogljivosti informacijske tehnologije, kar obsega razvoj, vzdrževanje in delovanje elektronskih sistemov, kot je navedeno v členu 278 carinskega zakonika Unije, ter omogočiti nemoten prehod na okolje in trgovino brez papirja v skladu s členom 12 te uredbe;

| (3) | financirati skupne ukrepe, ki jih sestavljajo mehanizmi sodelovanja, ki uradnikom omogočajo izvajanje skupnih operativnih dejavnosti v okviru njihovih glavnih pristojnosti, izmenjevati izkušnje na področju carine in združevati prizadevanja za uresničitev carinske politike; |
| --- | --- |

(3)

(3)

financirati skupne ukrepe, ki jih sestavljajo mehanizmi sodelovanja, ki uradnikom omogočajo izvajanje skupnih operativnih dejavnosti v okviru njihovih glavnih pristojnosti, izmenjevati izkušnje na področju carine in združevati prizadevanja za uresničitev carinske politike;

financirati skupne ukrepe, ki jih sestavljajo mehanizmi sodelovanja, ki uradnikom omogočajo izvajanje skupnih operativnih dejavnosti v okviru njihovih glavnih pristojnosti, izmenjevati izkušnje na področju carine in združevati prizadevanja za uresničitev carinske politike;

| (4) | izboljšati kompetence ljudi, podpirati strokovne veščine carinskih uradnikov in jim omogočati, da izpolnjujejo svojo vlogo na enotni osnovi; |
| --- | --- |

(4)

(4)

izboljšati kompetence ljudi, podpirati strokovne veščine carinskih uradnikov in jim omogočati, da izpolnjujejo svojo vlogo na enotni osnovi;

izboljšati kompetence ljudi, podpirati strokovne veščine carinskih uradnikov in jim omogočati, da izpolnjujejo svojo vlogo na enotni osnovi;

| (5) | podpreti inovacije na področju carinske politike. |
| --- | --- |

(5)

(5)

podpreti inovacije na področju carinske politike.

podpreti inovacije na področju carinske politike.

Sprememba 22

Sprememba 22

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Program je skladen z drugimi akcijskimi programi in skladi Unije, ki imajo podobne cilje na povezanih področjih, in izkorišča sinergije z njimi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Program je skladen z drugimi akcijskimi programi in skladi Unije, ki imajo podobne cilje na povezanih področjih, in izkorišča sinergije z njimi.

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 b (novo)

Člen 3 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Pri izvajanju tega programa je treba upoštevati načela preglednosti, sorazmernosti, enake obravnave in nediskriminacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2b.
     
  Pri izvajanju tega programa je treba upoštevati načela preglednosti, sorazmernosti, enake obravnave in nediskriminacije.

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 c (novo)

Člen 3 – odstavek 2 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Program podpira tudi stalno ocenjevanje in spremljanje sodelovanja med carinskimi organi z namenom ugotavljanja slabosti in morebitnih izboljšav. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2c.
     
  Program podpira tudi stalno ocenjevanje in spremljanje sodelovanja med carinskimi organi z namenom ugotavljanja slabosti in morebitnih izboljšav.

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo 950 000 000 EUR v tekočih cenah. | 1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje2021–2027 znašajo
  842 844 000  EUR v cenah iz leta 2018 (
  950 000 000 EUR v tekočih cenah). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo 950 000 000 EUR v tekočih cenah.

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje2021–2027 znašajo
  842 844 000  EUR v cenah iz leta 2018 (
  950 000 000 EUR v tekočih cenah).

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Znesek
  iz odstavka 1
  lahko
  krije tudi odhodke za dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije, ocenjevanja in druge dejavnosti za upravljanje programa ter ocenjevanje doseganja njegovih ciljev. Poleg tega lahko krije tudi odhodke, povezane s študijami, srečanji strokovnjakov ter ukrepi informiranja in komuniciranja, če so povezani s cilji programa, ter odhodke za informacijska omrežja, ki so osredotočena na obdelavo in izmenjavo informacij, vključno s korporativnimi informacijskimi orodji ter drugo tehnično in upravno pomočjo, potrebno v povezavi z upravljanjem programa. | 2.   
  Po potrebi in ustrezno utemeljeno lahko znesek
  iz odstavka 1 krije tudi odhodke za dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije, ocenjevanja in druge dejavnosti za upravljanje programa ter ocenjevanje
  njegove uspešnosti in
  doseganja njegovih ciljev. Poleg tega lahko krije tudi odhodke, povezane s študijami, srečanji strokovnjakov ter ukrepi informiranja in komuniciranja
  Komisije, namenjenimi državam članicam in gospodarskim subjektom
  , če so povezani s cilji programa, ter odhodke za informacijska omrežja, ki so osredotočena na obdelavo in izmenjavo informacij, vključno s korporativnimi informacijskimi orodji ter drugo tehnično in upravno pomočjo, potrebno v povezavi z upravljanjem
  programa, če so te dejavnosti potrebne za doseganje ciljev
  programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Znesek
  iz odstavka 1
  lahko
  krije tudi odhodke za dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije, ocenjevanja in druge dejavnosti za upravljanje programa ter ocenjevanje doseganja njegovih ciljev. Poleg tega lahko krije tudi odhodke, povezane s študijami, srečanji strokovnjakov ter ukrepi informiranja in komuniciranja, če so povezani s cilji programa, ter odhodke za informacijska omrežja, ki so osredotočena na obdelavo in izmenjavo informacij, vključno s korporativnimi informacijskimi orodji ter drugo tehnično in upravno pomočjo, potrebno v povezavi z upravljanjem programa.

2.   
  Po potrebi in ustrezno utemeljeno lahko znesek
  iz odstavka 1 krije tudi odhodke za dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije, ocenjevanja in druge dejavnosti za upravljanje programa ter ocenjevanje
  njegove uspešnosti in
  doseganja njegovih ciljev. Poleg tega lahko krije tudi odhodke, povezane s študijami, srečanji strokovnjakov ter ukrepi informiranja in komuniciranja
  Komisije, namenjenimi državam članicam in gospodarskim subjektom
  , če so povezani s cilji programa, ter odhodke za informacijska omrežja, ki so osredotočena na obdelavo in izmenjavo informacij, vključno s korporativnimi informacijskimi orodji ter drugo tehnično in upravno pomočjo, potrebno v povezavi z upravljanjem
  programa, če so te dejavnosti potrebne za doseganje ciljev
  programa.

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Program se ne uporablja za kritje stroškov v zvezi z morebitnim izstopom Združenega kraljestva iz Unije. Komisija po lastni presoji rezervira sredstva za kritje stroškov, povezanih z umikom Združenega kraljestva iz vseh carinskih sistemov Unije in sodelovanja z njo ter prenehanjem njegovih pravnih obveznosti na tem področju. |
| | Komisija pred rezervacijo teh sredstev oceni morebitne stroške in obvesti Evropski parlament, ko so na voljo podatki, pomembni za to oceno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Program se ne uporablja za kritje stroškov v zvezi z morebitnim izstopom Združenega kraljestva iz Unije. Komisija po lastni presoji rezervira sredstva za kritje stroškov, povezanih z umikom Združenega kraljestva iz vseh carinskih sistemov Unije in sodelovanja z njo ter prenehanjem njegovih pravnih obveznosti na tem področju.

Komisija pred rezervacijo teh sredstev oceni morebitne stroške in obvesti Evropski parlament, ko so na voljo podatki, pomembni za to oceno.

Komisija pred rezervacijo teh sredstev oceni morebitne stroške in obvesti Evropski parlament, ko so na voljo podatki, pomembni za to oceno.

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka c – uvodni del

Člen 5 – odstavek 1 – točka c – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | druge tretje države
  v skladu s
  pogoji, določenimi v posebnem sporazumu
  , ki ureja udeležbo
  tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

druge tretje države
  v skladu s
  pogoji, določenimi v posebnem sporazumu
  , ki ureja udeležbo
  tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:

v skladu s

, ki ureja udeležbo

| (c) | druge tretje države
  pod
  pogoji, določenimi v posebnem sporazumu
  o udeležbi
  tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum: |
| --- | --- |

(c)

druge tretje države
  pod
  pogoji, določenimi v posebnem sporazumu
  o udeležbi
  tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:

pod

o udeležbi

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka c – alinea 2

Člen 5 – odstavek 1 – točka c – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | določa pogoje
  udeležbe
  v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške. Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom [21(5)
  ] Uredbe [2018/XXX] [nove
  finančne
  uredbe]
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

določa pogoje
  udeležbe
  v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške. Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom [21(5)
  ] Uredbe [2018/XXX] [nove
  finančne
  uredbe]
  ;

udeležbe

] Uredbe [2018/XXX] [nove

uredbe]

| — | določa pogoje
  za udeležbo
  v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške; Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne
  uredbe
  ; |
| --- | --- |

—

določa pogoje
  za udeležbo
  v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške; Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne
  uredbe
  ;

za udeležbo

uredbe

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Ukrepi, ki dopolnjujejo ali podpirajo ukrepe, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 3 Uredbe (EU) [2018/XXX] [instrument opreme za carinski nadzor], so prav tako upravičeni do financiranja v okviru tega programa. | 2.   Ukrepi, ki dopolnjujejo ali podpirajo ukrepe, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 3 Uredbe (EU) [2018/XXX] [instrument opreme za carinski nadzor],
  in/ali dopolnjujejo ali podpirajo ukrepe, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 2 Uredbe (EU) [2018/XXX] [program za boj proti goljufijam],
  so prav tako upravičeni do financiranja v okviru tega programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Ukrepi, ki dopolnjujejo ali podpirajo ukrepe, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 3 Uredbe (EU) [2018/XXX] [instrument opreme za carinski nadzor], so prav tako upravičeni do financiranja v okviru tega programa.

2.   Ukrepi, ki dopolnjujejo ali podpirajo ukrepe, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 3 Uredbe (EU) [2018/XXX] [instrument opreme za carinski nadzor],
  in/ali dopolnjujejo ali podpirajo ukrepe, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 2 Uredbe (EU) [2018/XXX] [program za boj proti goljufijam],
  so prav tako upravičeni do financiranja v okviru tega programa.

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka b

Člen 7 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | strukturirano sodelovanje na podlagi projektov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

strukturirano sodelovanje na podlagi projektov;

| (b) | strukturirano sodelovanje na podlagi projektov
  , ko na primer skupina držav članic skupaj razvije informacijsko tehnologijo
  ; |
| --- | --- |

(b)

strukturirano sodelovanje na podlagi projektov
  , ko na primer skupina držav članic skupaj razvije informacijsko tehnologijo
  ;

, ko na primer skupina držav članic skupaj razvije informacijsko tehnologijo

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka d

Člen 7 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | ukrepe za izboljševanje usposobljenosti in sposobnosti ljudi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

ukrepe za izboljševanje usposobljenosti in sposobnosti ljudi;

| (d) | ukrepe za izboljševanje usposobljenosti in sposobnosti ljudi
  , vključno z usposabljanji in izmenjavo zgledov najbolje prakse
  ; |
| --- | --- |

(d)

ukrepe za izboljševanje usposobljenosti in sposobnosti ljudi
  , vključno z usposabljanji in izmenjavo zgledov najbolje prakse
  ;

, vključno z usposabljanji in izmenjavo zgledov najbolje prakse

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka e – točka 3 a (novo)

Člen 7 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka e – točka 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | dejavnostmi spremljanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3a)

(3a)

dejavnostmi spremljanja;

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 4

Člen 7 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Ukrepi, povezani z razvojem in izvajanjem prilagoditev ali razširitev skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov za sodelovanje s tretjimi državami, ki niso pridružene programu, ali mednarodnimi organizacijami, so upravičeni do financiranja, kadar so v interesu Unije. Komisija bo sklenila potrebne upravne dogovore, ki lahko zagotovijo finančni prispevek tretjih strani, ki jih ti ukrepi zadevajo. | 4.   Ukrepi, povezani z razvojem
  , uvajanjem, vzdrževanjem
  in izvajanjem prilagoditev ali razširitev skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov za sodelovanje s tretjimi državami, ki niso pridružene programu, ali mednarodnimi organizacijami, so upravičeni do financiranja, kadar so v interesu Unije. Komisija bo sklenila potrebne upravne dogovore, ki lahko zagotovijo finančni prispevek tretjih strani, ki jih ti ukrepi zadevajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Ukrepi, povezani z razvojem in izvajanjem prilagoditev ali razširitev skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov za sodelovanje s tretjimi državami, ki niso pridružene programu, ali mednarodnimi organizacijami, so upravičeni do financiranja, kadar so v interesu Unije. Komisija bo sklenila potrebne upravne dogovore, ki lahko zagotovijo finančni prispevek tretjih strani, ki jih ti ukrepi zadevajo.

4.   Ukrepi, povezani z razvojem
  , uvajanjem, vzdrževanjem
  in izvajanjem prilagoditev ali razširitev skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov za sodelovanje s tretjimi državami, ki niso pridružene programu, ali mednarodnimi organizacijami, so upravičeni do financiranja, kadar so v interesu Unije. Komisija bo sklenila potrebne upravne dogovore, ki lahko zagotovijo finančni prispevek tretjih strani, ki jih ti ukrepi zadevajo.

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Predstavniki vladnih organov, tudi iz tretjih držav, ki niso pridružene programu v skladu s členom 5, predstavniki mednarodnih in drugih zadevnih organizacij, predstavniki gospodarskih subjektov in organizacij, ki predstavljajo gospodarske subjekte, ter predstavniki civilne družbe lahko kot zunanji strokovnjaki sodelujejo v ukrepih, organiziranih v okviru programa, kadar je to koristno za uresničevanje ukrepov, s katerimi se dosegajo cilji iz člena 3. | 1.   Predstavniki vladnih organov, tudi iz tretjih držav, ki niso pridružene programu v skladu s členom 5,
  akademiki in
  predstavniki mednarodnih in drugih zadevnih organizacij, predstavniki gospodarskih subjektov in organizacij, ki predstavljajo gospodarske subjekte, ter predstavniki civilne družbe lahko kot zunanji strokovnjaki sodelujejo v ukrepih, organiziranih v okviru programa, kadar je to koristno za uresničevanje ukrepov, s katerimi se dosegajo cilji iz člena 3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Predstavniki vladnih organov, tudi iz tretjih držav, ki niso pridružene programu v skladu s členom 5, predstavniki mednarodnih in drugih zadevnih organizacij, predstavniki gospodarskih subjektov in organizacij, ki predstavljajo gospodarske subjekte, ter predstavniki civilne družbe lahko kot zunanji strokovnjaki sodelujejo v ukrepih, organiziranih v okviru programa, kadar je to koristno za uresničevanje ukrepov, s katerimi se dosegajo cilji iz člena 3.

1.   Predstavniki vladnih organov, tudi iz tretjih držav, ki niso pridružene programu v skladu s členom 5,
  akademiki in
  predstavniki mednarodnih in drugih zadevnih organizacij, predstavniki gospodarskih subjektov in organizacij, ki predstavljajo gospodarske subjekte, ter predstavniki civilne družbe lahko kot zunanji strokovnjaki sodelujejo v ukrepih, organiziranih v okviru programa, kadar je to koristno za uresničevanje ukrepov, s katerimi se dosegajo cilji iz člena 3.

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3

Člen 8 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Zunanje strokovnjake izbere Komisija na podlagi
  njihovih spretnosti
  , izkušenj
  in znanj, ki so pomembni za specifične dejavnosti
  , pri čemer se izogne morebitnemu nasprotju interesov. | 3.   Zunanje strokovnjake izbere Komisija na podlagi
  njihove strokovne usposobljenosti
  , izkušenj
  na področju uporabe te Uredbe in njihovega ustreznega poznavanja sprejetih specifičnih ukrepov
  , pri čemer se izogne morebitnemu nasprotju interesov.
  Pri izbiri mora najti ravnotežje med predstavniki poslovnega sveta in drugimi strokovnjaki civilne družbe ter upoštevati načelo enakosti spolov. Seznam zunanjih strokovnjakov se redno posodablja in je dostopen javnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Zunanje strokovnjake izbere Komisija na podlagi
  njihovih spretnosti
  , izkušenj
  in znanj, ki so pomembni za specifične dejavnosti
  , pri čemer se izogne morebitnemu nasprotju interesov.

3.   Zunanje strokovnjake izbere Komisija na podlagi
  njihove strokovne usposobljenosti
  , izkušenj
  na področju uporabe te Uredbe in njihovega ustreznega poznavanja sprejetih specifičnih ukrepov
  , pri čemer se izogne morebitnemu nasprotju interesov.
  Pri izbiri mora najti ravnotežje med predstavniki poslovnega sveta in drugimi strokovnjaki civilne družbe ter upoštevati načelo enakosti spolov. Seznam zunanjih strokovnjakov se redno posodablja in je dostopen javnosti.

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Nepovratna sredstva v okviru programa se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe. | 1.   Nepovratna sredstva v okviru programa se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe
  , zlasti z načeli dobrega finančnega poslovanja, preglednosti, sorazmernosti, nediskriminacije in enakega obravnavanja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Nepovratna sredstva v okviru programa se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe.

1.   Nepovratna sredstva v okviru programa se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe
  , zlasti z načeli dobrega finančnega poslovanja, preglednosti, sorazmernosti, nediskriminacije in enakega obravnavanja
  .

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Program lahko z odstopanjem od člena 190 finančne uredbe financira do 100 % upravičenih stroškov ukrepa. | 1.   Program lahko z odstopanjem od člena 190 finančne uredbe financira do 100 % upravičenih stroškov ukrepa
  glede na pomembnost ukrepa in ocenjeni učinek
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Program lahko z odstopanjem od člena 190 finančne uredbe financira do 100 % upravičenih stroškov ukrepa.

1.   Program lahko z odstopanjem od člena 190 finančne uredbe financira do 100 % upravičenih stroškov ukrepa
  glede na pomembnost ukrepa in ocenjeni učinek
  .

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1

Člen 11 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija in države članice skupaj zagotovijo razvoj in delovanje, vključno z oblikovanjem, specifikacijo, preskušanjem skladnosti, uvajanjem, vzdrževanjem, nadaljnjim razvojem, varnostjo ter zagotavljanjem in nadzorom kakovosti
  , evropskih elektronskih sistemov, naštetih v večletnem strateškem načrtu za carino iz člena 12
  . | 1.   Komisija in države članice skupaj zagotovijo razvoj in delovanje
  evropskih elektronskih sistemov, naštetih v večletnem strateškem načrtu za carino iz člena 12
  , vključno z 
  njihovim
  oblikovanjem, specifikacijo, preskušanjem skladnosti, uvajanjem, vzdrževanjem, nadaljnjim razvojem,
  posodobitvijo,
  varnostjo ter zagotavljanjem in nadzorom kakovosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija in države članice skupaj zagotovijo razvoj in delovanje, vključno z oblikovanjem, specifikacijo, preskušanjem skladnosti, uvajanjem, vzdrževanjem, nadaljnjim razvojem, varnostjo ter zagotavljanjem in nadzorom kakovosti
  , evropskih elektronskih sistemov, naštetih v večletnem strateškem načrtu za carino iz člena 12
  .

1.   Komisija in države članice skupaj zagotovijo razvoj in delovanje
  evropskih elektronskih sistemov, naštetih v večletnem strateškem načrtu za carino iz člena 12
  , vključno z 
  njihovim
  oblikovanjem, specifikacijo, preskušanjem skladnosti, uvajanjem, vzdrževanjem, nadaljnjim razvojem,
  posodobitvijo,
  varnostjo ter zagotavljanjem in nadzorom kakovosti.

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2 – točka b

Člen 11 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | splošno usklajevanje razvoja in delovanja evropskih elektronskih sistemov za doseganje njihovega delovanja, medsebojne povezljivosti in stalnega izboljševanja ter časovno usklajenega izvajanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

splošno usklajevanje razvoja in delovanja evropskih elektronskih sistemov za doseganje njihovega delovanja, medsebojne povezljivosti in stalnega izboljševanja ter časovno usklajenega izvajanja;

| (b) | splošno usklajevanje razvoja in delovanja evropskih elektronskih sistemov za doseganje njihovega delovanja,
  kibernetske odpornosti,
  medsebojne povezljivosti in stalnega izboljševanja ter časovno usklajenega izvajanja; |
| --- | --- |

(b)

splošno usklajevanje razvoja in delovanja evropskih elektronskih sistemov za doseganje njihovega delovanja,
  kibernetske odpornosti,
  medsebojne povezljivosti in stalnega izboljševanja ter časovno usklajenega izvajanja;

kibernetske odpornosti,

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2 – točka e a (novo)

Člen 11 – odstavek 2 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | učinkovito in hitro komunikacijo z državami članicami in med njimi, da se racionalizira upravljanje elektronskih sistemov Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

učinkovito in hitro komunikacijo z državami članicami in med njimi, da se racionalizira upravljanje elektronskih sistemov Unije;

učinkovito in hitro komunikacijo z državami članicami in med njimi, da se racionalizira upravljanje elektronskih sistemov Unije;

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2 – točka e b (novo)

Člen 11 – odstavek 2 – točka e b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (eb) | pravočasno in pregledno komunikacijo z deležniki, ki se ukvarjajo z izvajanjem informacijskih sistemov na ravni EU in držav članic, zlasti v zvezi z zamudami pri izvajanju in porabi v zvezi s komponentami na ravni Unije ter nacionalni ravni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(eb)

(eb)

pravočasno in pregledno komunikacijo z deležniki, ki se ukvarjajo z izvajanjem informacijskih sistemov na ravni EU in držav članic, zlasti v zvezi z zamudami pri izvajanju in porabi v zvezi s komponentami na ravni Unije ter nacionalni ravni.

pravočasno in pregledno komunikacijo z deležniki, ki se ukvarjajo z izvajanjem informacijskih sistemov na ravni EU in držav članic, zlasti v zvezi z zamudami pri izvajanju in porabi v zvezi s komponentami na ravni Unije ter nacionalni ravni.

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3 – točka d

Člen 11 – odstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | redno
  obveščanje
  Komisije o ukrepih, s katerimi
  svojim
  organom ali gospodarskim subjektom omogočajo polno uporabo evropskih elektronskih sistemov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

redno
  obveščanje
  Komisije o ukrepih, s katerimi
  svojim
  organom ali gospodarskim subjektom omogočajo polno uporabo evropskih elektronskih sistemov;

obveščanje

svojim

| (d) | redno
  zagotavljanje informacij
  Komisije o ukrepih, s katerimi
  zadevnim
  organom ali gospodarskim subjektom omogočajo polno
  in učinkovito
  uporabo evropskih elektronskih sistemov; |
| --- | --- |

(d)

redno
  zagotavljanje informacij
  Komisije o ukrepih, s katerimi
  zadevnim
  organom ali gospodarskim subjektom omogočajo polno
  in učinkovito
  uporabo evropskih elektronskih sistemov;

zagotavljanje informacij

zadevnim

in učinkovito

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 12 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija pripravi in posodablja večletni strateški načrt za
  carino
  , v katerem so naštete vse naloge v zvezi z razvojem in delovanjem evropskih elektronskih sistemov
  ali njihovih delov, poleg je
  vsak sistem ali
  njegov
  del
  tudi razvrščen
  kot: | 1.   Komisija pripravi in posodablja večletni strateški načrt za
  področje carine
  , v katerem so naštete vse naloge v zvezi z razvojem in delovanjem evropskih elektronskih sistemov
  in je razvrščen
  vsak sistem ali del
  sistema
  kot: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija pripravi in posodablja večletni strateški načrt za
  carino
  , v katerem so naštete vse naloge v zvezi z razvojem in delovanjem evropskih elektronskih sistemov
  ali njihovih delov, poleg je
  vsak sistem ali
  njegov
  del
  tudi razvrščen
  kot:

1.   Komisija pripravi in posodablja večletni strateški načrt za
  področje carine
  , v katerem so naštete vse naloge v zvezi z razvojem in delovanjem evropskih elektronskih sistemov
  in je razvrščen
  vsak sistem ali del
  sistema
  kot:

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka a

Člen 12 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | skupna komponenta: komponenta evropskega elektronskega sistema, razvita na ravni Unije, ki je na voljo vsem državam članicam ali ki jo je Komisija opredelila kot skupno zaradi njene učinkovitosti, varnosti in
  poenostavitve
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

skupna komponenta: komponenta evropskega elektronskega sistema, razvita na ravni Unije, ki je na voljo vsem državam članicam ali ki jo je Komisija opredelila kot skupno zaradi njene učinkovitosti, varnosti in
  poenostavitve
  ;

poenostavitve

| (a) | skupna komponenta: komponenta evropskega elektronskega sistema, razvita na ravni Unije, ki je na voljo vsem državam članicam ali ki jo je Komisija opredelila kot skupno zaradi njene učinkovitosti, varnosti
  poenostavitve
  in
  zanesljivosti
  ; |
| --- | --- |

(a)

skupna komponenta: komponenta evropskega elektronskega sistema, razvita na ravni Unije, ki je na voljo vsem državam članicam ali ki jo je Komisija opredelila kot skupno zaradi njene učinkovitosti, varnosti
  poenostavitve
  in
  zanesljivosti
  ;

poenostavitve

zanesljivosti

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka b

Člen 12 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | nacionalna komponenta: komponenta evropskega elektronskega sistema, razvita na nacionalni ravni
  , ki je
  na voljo v državi članici, ki je razvila
  to komponento
  ali je prispevala k njenemu nastanku; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

nacionalna komponenta: komponenta evropskega elektronskega sistema, razvita na nacionalni ravni
  , ki je
  na voljo v državi članici, ki je razvila
  to komponento
  ali je prispevala k njenemu nastanku;

, ki je

to komponento

| (b) | nacionalna komponenta: komponenta evropskega elektronskega sistema, razvita na nacionalni ravni
  in
  na voljo v državi članici, ki
  jo
  je razvila ali je prispevala k njenemu nastanku
  , na primer v skupnem razvojnem projektu informacijske tehnologije skupine držav članic
  ; |
| --- | --- |

(b)

nacionalna komponenta: komponenta evropskega elektronskega sistema, razvita na nacionalni ravni
  in
  na voljo v državi članici, ki
  jo
  je razvila ali je prispevala k njenemu nastanku
  , na primer v skupnem razvojnem projektu informacijske tehnologije skupine držav članic
  ;

in

jo

, na primer v skupnem razvojnem projektu informacijske tehnologije skupine držav članic

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3

Člen 12 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice obvestijo Komisijo o dokončanju vsake naloge, ki jim je bila zaupana v okviru večletnega strateškega načrta za carino iz odstavka 1. Poleg tega Komisiji redno poročajo o napredku pri izvajanju njihovih nalog. | 3.   Države članice obvestijo Komisijo o dokončanju vsake naloge, ki jim je bila zaupana v okviru večletnega strateškega načrta za carino iz odstavka 1. Poleg tega Komisiji redno poročajo o napredku pri izvajanju njihovih nalog
  in, če je ustrezno, o predvidenih zamudah pri njihovem izvajanju
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice obvestijo Komisijo o dokončanju vsake naloge, ki jim je bila zaupana v okviru večletnega strateškega načrta za carino iz odstavka 1. Poleg tega Komisiji redno poročajo o napredku pri izvajanju njihovih nalog.

3.   Države članice obvestijo Komisijo o dokončanju vsake naloge, ki jim je bila zaupana v okviru večletnega strateškega načrta za carino iz odstavka 1. Poleg tega Komisiji redno poročajo o napredku pri izvajanju njihovih nalog
  in, če je ustrezno, o predvidenih zamudah pri njihovem izvajanju
  .

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 5

Člen 12 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Komisija na podlagi letnih poročil iz odstavka 4 najpozneje do 31. oktobra vsako leto pripravi konsolidirano poročilo, v katerem oceni napredek držav članic in Komisije pri izvajanju načrta iz odstavka 1 ter poročilo javno objavi. | 5.   Komisija na podlagi letnih poročil iz odstavka 4 najpozneje do 31. oktobra vsako leto pripravi konsolidirano poročilo, v katerem oceni napredek držav članic in Komisije pri izvajanju načrta iz odstavka 1
  , vključno z informacijami o potrebnih prilagoditvah ali zamudah pri načrtu,
  ter poročilo javno objavi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Komisija na podlagi letnih poročil iz odstavka 4 najpozneje do 31. oktobra vsako leto pripravi konsolidirano poročilo, v katerem oceni napredek držav članic in Komisije pri izvajanju načrta iz odstavka 1 ter poročilo javno objavi.

5.   Komisija na podlagi letnih poročil iz odstavka 4 najpozneje do 31. oktobra vsako leto pripravi konsolidirano poročilo, v katerem oceni napredek držav članic in Komisije pri izvajanju načrta iz odstavka 1
  , vključno z informacijami o potrebnih prilagoditvah ali zamudah pri načrtu,
  ter poročilo javno objavi.

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Program se izvaja z večletnimi programi dela iz člena 
  108
  finančne uredbe. | 1.   Program se izvaja z večletnimi programi dela iz člena 
  110
  finančne uredbe.
  V programih dela se zlasti navedejo zastavljeni cilji, pričakovani rezultati, način izvajanja in skupni znesek finančnega načrta. V njih se navedejo tudi podroben opis ukrepov, ki se financirajo, znesek, dodeljen za posamezen ukrep, in okvirni časovni načrt izvajanja. Večletni delovni programi se, kjer je to ustrezno, sporočijo Evropskemu parlamentu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Program se izvaja z večletnimi programi dela iz člena 
  108
  finančne uredbe.

1.   Program se izvaja z večletnimi programi dela iz člena 
  110
  finančne uredbe.
  V programih dela se zlasti navedejo zastavljeni cilji, pričakovani rezultati, način izvajanja in skupni znesek finančnega načrta. V njih se navedejo tudi podroben opis ukrepov, ki se financirajo, znesek, dodeljen za posamezen ukrep, in okvirni časovni načrt izvajanja. Večletni delovni programi se, kjer je to ustrezno, sporočijo Evropskemu parlamentu.

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2

Člen 13 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija sprejme večletne programe dela z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 18(2). | 2.   Komisija sprejme večletne programe dela z izvedbenimi akti
  in jih posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu
  . Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom
  pregleda
  iz člena 18(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija sprejme večletne programe dela z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 18(2).

2.   Komisija sprejme večletne programe dela z izvedbenimi akti
  in jih posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu
  . Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom
  pregleda
  iz člena 18(2).

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 a (novo)

Člen 13 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Večletni delovni programi nadgrajujejo izkušnje iz predhodnih programov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Večletni delovni programi nadgrajujejo izkušnje iz predhodnih programov.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1

Člen 14 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Kazalniki
  za
  poročanje
  o 
  napredku
  programa pri
  doseganju specifičnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi 2
  . | 1.   
  Komisija
  za
  izpolnitev zahtev glede poročanja iz točke (h) člena (41)(3) finančne uredbe posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu informacije
  o 
  smotrnosti
  programa. Pri
  poročanju o smotrnosti so zajete informacije o napredku in pomanjkljivostih
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Kazalniki
  za
  poročanje
  o 
  napredku
  programa pri
  doseganju specifičnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi 2
  .

1.   
  Komisija
  za
  izpolnitev zahtev glede poročanja iz točke (h) člena (41)(3) finančne uredbe posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu informacije
  o 
  smotrnosti
  programa. Pri
  poročanju o smotrnosti so zajete informacije o napredku in pomanjkljivostih
  .

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2

Člen 14 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Za
  zagotovitev učinkovite ocene napredka programa pri doseganju njegovih ciljev je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 17 za spremembo Priloge 2 za pregled ali dopolnitev kazalnikov, kadar
  se ji
  to
  zdi
  potrebno, ter za dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje. | 2.   
  Kazalniki za poročanje o smotrnosti programa pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi 2. Za
  zagotovitev učinkovite ocene napredka programa pri doseganju njegovih ciljev je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 17 za spremembo Priloge 2 za pregled ali dopolnitev kazalnikov, kadar
  presodi, da je
  to potrebno, ter za dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje
  , tako da bodo Evropskemu parlamentu in Svetu posredovane ažurne kvalitativne in kvantitativne informacije o smotrnosti programa
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Za
  zagotovitev učinkovite ocene napredka programa pri doseganju njegovih ciljev je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 17 za spremembo Priloge 2 za pregled ali dopolnitev kazalnikov, kadar
  se ji
  to
  zdi
  potrebno, ter za dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje.

2.   
  Kazalniki za poročanje o smotrnosti programa pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi 2. Za
  zagotovitev učinkovite ocene napredka programa pri doseganju njegovih ciljev je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 17 za spremembo Priloge 2 za pregled ali dopolnitev kazalnikov, kadar
  presodi, da je
  to potrebno, ter za dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje
  , tako da bodo Evropskemu parlamentu in Svetu posredovane ažurne kvalitativne in kvantitativne informacije o smotrnosti programa
  .

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 3

Člen 14 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da
  se
  podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja. | 3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da
  so
  podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa
  primerljivi in popolni ter da se
  zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije naložijo sorazmerne
  in ustrezne
  zahteve glede poročanja.
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu posreduje zanesljive informacije o kakovosti podatkov o smotrnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da
  se
  podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da
  so
  podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa
  primerljivi in popolni ter da se
  zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije naložijo sorazmerne
  in ustrezne
  zahteve glede poročanja.
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu posreduje zanesljive informacije o kakovosti podatkov o smotrnosti.

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2

Člen 15 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Vmesna ocena programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje
  v štirih letih od začetka
  izvajanja programa. | 2.   Vmesna ocena programa se opravi
  takoj
  , ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje
  tri leta po začetku
  izvajanja programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Vmesna ocena programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje
  v štirih letih od začetka
  izvajanja programa.

2.   Vmesna ocena programa se opravi
  takoj
  , ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje
  tri leta po začetku
  izvajanja programa.

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 a (novo)

Člen 15 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Vmesna ocena vsebuje ugotovitve, ki so potrebne za odločitev o nadaljevanju programa tudi po letu 2027 in o njegovih ciljih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Vmesna ocena vsebuje ugotovitve, ki so potrebne za odločitev o nadaljevanju programa tudi po letu 2027 in o njegovih ciljih.

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 3

Člen 15 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Na koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v 
  štirih
  letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno programa. | 3.   Na koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v 
  treh
  letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Na koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v 
  štirih
  letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno programa.

3.   Na koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v 
  treh
  letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno programa.

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 4

Člen 15 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija
  zaključke
  teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. | 4.   Komisija
  sklepne ugotovitve
  teh ocen skupaj s svojimi pripombami
  in pridobljenim izkušnjami
  predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija
  zaključke
  teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

4.   Komisija
  sklepne ugotovitve
  teh ocen skupaj s svojimi pripombami
  in pridobljenim izkušnjami
  predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

Člen 16 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar
  tretja država sodeluje
  v programu na podlagi sklepa v okviru mednarodnega sporazuma ali na podlagi
  kakršnega koli
  drugega pravnega instrumenta, tretja država dodeli potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufija (OLAF) in Evropskemu
  računskemu sodišču
  , da lahko celovito izvajajo svoje pristojnosti. V primeru Evropskega urada za boj proti goljufijam take pravice
  vključujejo
  pravico do izvajanja preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z 
  Uredbo
  (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
  o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam
  (
  OLAF
  ). | Kadar v programu na podlagi sklepa v okviru mednarodnega sporazuma ali na podlagi drugega pravnega instrumenta
  sodeluje
  tretja država, dodeli potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufija (OLAF)
  , Evropskemu računskemu sodišču
  in Evropskemu
  javnemu tožilstvu
  , da lahko celovito izvajajo svoje pristojnosti. V primeru Evropskega urada za boj proti goljufijam take pravice
  zajemajo
  pravico do izvajanja preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z (1a)

  določbami Uredbe
   (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
  in Uredbe Sveta
  (
  EU
  )
  2017/1939

   (1b). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar
  tretja država sodeluje
  v programu na podlagi sklepa v okviru mednarodnega sporazuma ali na podlagi
  kakršnega koli
  drugega pravnega instrumenta, tretja država dodeli potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufija (OLAF) in Evropskemu
  računskemu sodišču
  , da lahko celovito izvajajo svoje pristojnosti. V primeru Evropskega urada za boj proti goljufijam take pravice
  vključujejo
  pravico do izvajanja preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z 
  Uredbo
  (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
  o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam
  (
  OLAF
  ).

tretja država sodeluje

kakršnega koli

računskemu sodišču

vključujejo

Uredbo

o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam

OLAF

Kadar v programu na podlagi sklepa v okviru mednarodnega sporazuma ali na podlagi drugega pravnega instrumenta
  sodeluje
  tretja država, dodeli potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufija (OLAF)
  , Evropskemu računskemu sodišču
  in Evropskemu
  javnemu tožilstvu
  , da lahko celovito izvajajo svoje pristojnosti. V primeru Evropskega urada za boj proti goljufijam take pravice
  zajemajo
  pravico do izvajanja preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z (1a)

  določbami Uredbe
   (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
  in Uredbe Sveta
  (
  EU
  )
  2017/1939

   (1b).

sodeluje

, Evropskemu računskemu sodišču

javnemu tožilstvu

zajemajo

1a

določbami Uredbe

in Uredbe Sveta

EU

2017/1939

1b

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1

Člen 19 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. | 1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo
  kar največjo
  prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov, z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo
  kar največjo
  prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov, z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 2

Člen 19 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom
  ter njegovimi ukrepi
  in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena programu, prispevajo tudi k institucionalnemu
  komuniciranju
  o političnih
  prioritetah
  Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena 3. | 2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom
  , z ukrepi, ki se financirajo iz programa,
  in rezultati
  , ki se s temi financiranimi ukrepi dosežejo
  . Finančna sredstva, dodeljena programu, prispevajo tudi k institucionalnemu
  obveščanju
  o političnih
  prednostnih nalogah
  Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena 3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom
  ter njegovimi ukrepi
  in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena programu, prispevajo tudi k institucionalnemu
  komuniciranju
  o političnih
  prioritetah
  Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena 3.

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom
  , z ukrepi, ki se financirajo iz programa,
  in rezultati
  , ki se s temi financiranimi ukrepi dosežejo
  . Finančna sredstva, dodeljena programu, prispevajo tudi k institucionalnemu
  obveščanju
  o političnih
  prednostnih nalogah
  Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena 3.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0464/2018).

1

(18)  Uredba (EU) št. 1294/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi akcijskega programa za carino v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Carina 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 624/2007/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 209).

18

(18)  Uredba (EU) št. 1294/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi akcijskega programa za carino v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Carina 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 624/2007/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 209).

18

(19)  https://ec.europa.eu/taxation_customs/general-information-customs/customs-risk-management/measures-customs-risk-management-framework-crmf_en

19

(19)  https://ec.europa.eu/taxation_customs/general-information-customs/customs-risk-management/measures-customs-risk-management-framework-crmf_en

19

(21)  
  COM
  (
  2016
  )
  0605
  .

21

COM

2016

0605

(21)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013,
  (
  EU) št. 223/2014, (EU
  )
  št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1)
  .

21

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013,

EU) št. 223/2014, (EU

št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1)

(22)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za notranjo varnost

22

(22)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za notranjo varnost

22

(23)  COM(2010)0700.

23

(23)  COM(2010)0700.

23

(1a)  
  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

1a

Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

(1b)  
  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

1b

Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/291 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/291

---

P8_TA(2019)0009

Sprememba statuta Evropske investicijske banke *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 o predlogu sklepa Sveta o spremembi statuta EIB (13166/2018 – C8-0464/2018 – 2018/0811(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2020/C 411/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Evropske investicijske banke Svetu za spremembo statuta Evropske investicijske banke (13166/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Evropske investicijske banke Svetu za spremembo statuta Evropske investicijske banke (13166/2018),

| — | ob upoštevanju člena 308 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0464/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 308 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0464/2018),

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za proračun (A8-0476/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za proračun (A8-0476/2018),

| 1. | odobri predlog; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

Sreda, 16. januar 2019

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/292 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/292

---

P8_TA(2019)0016

Sporazum med EU in Marokom o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu sporazumu (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sporazumu v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256M(NLE))

(2020/C 411/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10593/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10593/2018),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4) in točko (a)(i) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0463/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4) in točko (a)(i) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0463/2018),

| — | ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani,

| — | ob upoštevanju Sporazuma med EU in Marokom o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi, poimenovanega tudi kot Sporazum o liberalizaciji, ki je začel veljati 1. septembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma med EU in Marokom o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi, poimenovanega tudi kot Sporazum o liberalizaciji, ki je začel veljati 1. septembra 2013,

| — | ob upoštevanju sodbe Splošnega sodišča (zadeva T-512/12) z dne 10. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Splošnega sodišča (zadeva T-512/12) z dne 10. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije (zadeva C-104/16 P) z dne 21. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije (zadeva C-104/16 P) z dne 21. decembra 2016,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije SWD(2018)0346 z dne 11. junija 2018, ki je priložen predlogu za sklep Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije SWD(2018)0346 z dne 11. junija 2018, ki je priložen predlogu za sklep Sveta,

| — | ob upoštevanju Dunajske konvencije o pogodbenem pravu z dne 23. maja 1969 in njenih členov 34 in 36, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Dunajske konvencije o pogodbenem pravu z dne 23. maja 1969 in njenih členov 34 in 36,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Varnostnemu svetu Organizacije združenih narodov o razmerah v Zahodni Sahari (S/2018/277), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Varnostnemu svetu Organizacije združenih narodov o razmerah v Zahodni Sahari (S/2018/277),

| — | ob upoštevanju Resolucije Varnostnega sveta Organizacije združenih narodov 2414 (2018) o razmerah v Zahodni Sahari (S/RES/2414 (2018)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije Varnostnega sveta Organizacije združenih narodov 2414 (2018) o razmerah v Zahodni Sahari (S/RES/2414 (2018)),

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine Organizacije združenih narodov, zlasti člena 73 v poglavju XI o nesamoupravnih ozemljih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine Organizacije združenih narodov, zlasti člena 73 v poglavju XI o nesamoupravnih ozemljih,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti njenega člena 21 v naslovu V poglavja 1, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti njenega člena 21 v naslovu V poglavja 1,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti njenega člena 218(6)(a), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti njenega člena 218(6)(a),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 16. januarja 2019 (1) o osnutku sklepa Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 16. januarja 2019 (1) o osnutku sklepa Sveta,

| — | ob upoštevanju člena 99(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter stališča v obliki predlogov sprememb Odbora za ribištvo (A8-0478/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter stališča v obliki predlogov sprememb Odbora za ribištvo (A8-0478/2018),

| A. | ker imata Evropska unija in Kraljevina Maroko zgodovinske odnose in ohranjata tesno sodelovanje, razvito v okviru širokega partnerstva, ki zajema politične, ekonomske in socialne vidike, krepi ga pa napreden status in pripravljenost obeh strani, da ga še razvijeta; |
| --- | --- |

A.

ker imata Evropska unija in Kraljevina Maroko zgodovinske odnose in ohranjata tesno sodelovanje, razvito v okviru širokega partnerstva, ki zajema politične, ekonomske in socialne vidike, krepi ga pa napreden status in pripravljenost obeh strani, da ga še razvijeta;

| B. | ker je Sporazum med EU in Marokom o liberalizaciji začel veljati 1. septembra 2013; ker je Fronta Polisario 19. novembra 2012 sporazum predložila Sodišču Evropske unije zaradi kršenja mednarodnega prava pri njegovi uporabi za ozemlje Zahodne Sahare; |
| --- | --- |

B.

ker je Sporazum med EU in Marokom o liberalizaciji začel veljati 1. septembra 2013; ker je Fronta Polisario 19. novembra 2012 sporazum predložila Sodišču Evropske unije zaradi kršenja mednarodnega prava pri njegovi uporabi za ozemlje Zahodne Sahare;

| C. | ker je 10. decembra 2015 Sodišče prve stopnje razveljavilo Sklep Sveta za sklenitev Sporazuma o liberalizaciji; ker se je Svet 19. februarja 2016 soglasno pritožil na to sodbo; |
| --- | --- |

C.

ker je 10. decembra 2015 Sodišče prve stopnje razveljavilo Sklep Sveta za sklenitev Sporazuma o liberalizaciji; ker se je Svet 19. februarja 2016 soglasno pritožil na to sodbo;

| D. | ker je Splošno sodišče Sodišča Evropske unije v svoji sodbi z dne 21. decembra 2016 določilo, da Sporazum o liberalizaciji ne zagotavlja pravne podlage za vključitev Zahodne Sahare in ga zato ni mogoče uporabljati za njeno ozemlje; |
| --- | --- |

D.

ker je Splošno sodišče Sodišča Evropske unije v svoji sodbi z dne 21. decembra 2016 določilo, da Sporazum o liberalizaciji ne zagotavlja pravne podlage za vključitev Zahodne Sahare in ga zato ni mogoče uporabljati za njeno ozemlje;

| E. | ker je v točki 106 sodbe navedeno, da je treba ljudstvo Zahodne Sahare šteti za „tretjega“ v sporazumu – v smislu načela relativnega učinka pogodb –, ki mora privoliti v izvajanje sporazuma na ozemlju; ker zato uporabe tega sporazuma brez dodatnega sporazuma ni mogoče razširiti na ozemlje Zahodne Sahare; |
| --- | --- |

E.

ker je v točki 106 sodbe navedeno, da je treba ljudstvo Zahodne Sahare šteti za „tretjega“ v sporazumu – v smislu načela relativnega učinka pogodb –, ki mora privoliti v izvajanje sporazuma na ozemlju; ker zato uporabe tega sporazuma brez dodatnega sporazuma ni mogoče razširiti na ozemlje Zahodne Sahare;

| F. | ker izvajalci še vedno izvažajo iz Zahodne Sahare v Evropsko unijo, vendar pa se od 21. decembra 2016 dalje tarifni preferenciali ne uporabljajo za proizvode s poreklom s tega ozemlja; |
| --- | --- |

F.

ker izvajalci še vedno izvažajo iz Zahodne Sahare v Evropsko unijo, vendar pa se od 21. decembra 2016 dalje tarifni preferenciali ne uporabljajo za proizvode s poreklom s tega ozemlja;

| G. | ker ni na voljo dovolj informacij, na podlagi katerih bi carinski organi EU lahko določili, ali proizvodi, uvoženi iz Maroka, izvirajo iz Zahodne Sahare, s čimer ni mogoče upoštevati sodbe Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

G.

ker ni na voljo dovolj informacij, na podlagi katerih bi carinski organi EU lahko določili, ali proizvodi, uvoženi iz Maroka, izvirajo iz Zahodne Sahare, s čimer ni mogoče upoštevati sodbe Sodišča Evropske unije;

| H. | ker je po sodbi Sodišča Evropske unije Svet Komisiji podelil pooblastilo za spremembo protokolov 1 in 4 Evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma, da bi omogočil vključitev proizvodov iz Zahodne Sahare; ker je zaradi njihove vključitve nujna sledljivost, da bi se določili takšni proizvodi; |
| --- | --- |

H.

ker je po sodbi Sodišča Evropske unije Svet Komisiji podelil pooblastilo za spremembo protokolov 1 in 4 Evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma, da bi omogočil vključitev proizvodov iz Zahodne Sahare; ker je zaradi njihove vključitve nujna sledljivost, da bi se določili takšni proizvodi;

| I. | ker je bistveno zagotoviti, da se bo v sporazumu upoštevala sodba Sodišča Evropske unije z dne 21. decembra 2016 v zadevi C-104/16P; |
| --- | --- |

I.

ker je bistveno zagotoviti, da se bo v sporazumu upoštevala sodba Sodišča Evropske unije z dne 21. decembra 2016 v zadevi C-104/16P;

| J. | ker sta se Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) v Bruslju in Rabatu posvetovali z izvoljenimi uradniki in več predstavniki in združenji civilne družbe z nesamoupravnega ozemlja Zahodne Sahare; |
| --- | --- |

J.

ker sta se Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) v Bruslju in Rabatu posvetovali z izvoljenimi uradniki in več predstavniki in združenji civilne družbe z nesamoupravnega ozemlja Zahodne Sahare;

| K. | ker je Parlament izrazil mnenje, da je treba oceniti razmere na kraju samem in se seznaniti z različnimi stališči prebivalcev; ker je spomnil na ugotovitve misije njegovega Odbora za mednarodno trgovino (INTA) za ugotavljanje dejstev na tem ozemlju dne 2. in 3. septembra 2018; |
| --- | --- |

K.

ker je Parlament izrazil mnenje, da je treba oceniti razmere na kraju samem in se seznaniti z različnimi stališči prebivalcev; ker je spomnil na ugotovitve misije njegovega Odbora za mednarodno trgovino (INTA) za ugotavljanje dejstev na tem ozemlju dne 2. in 3. septembra 2018;

| L. | ker se sprememba Sporazuma o liberalizaciji odvija v širšem političnem in geopolitičnem okviru; |
| --- | --- |

L.

ker se sprememba Sporazuma o liberalizaciji odvija v širšem političnem in geopolitičnem okviru;

| M. | ker je po koncu španske kolonizacije Zahodne Sahare konflikt na tem območju trajal več kot štirideset let; |
| --- | --- |

M.

ker je po koncu španske kolonizacije Zahodne Sahare konflikt na tem območju trajal več kot štirideset let;

| N. | ker Organizacija združenih narodov Zahodno Saharo šteje med ozemlja, ki niso dekolonizirana; |
| --- | --- |

N.

ker Organizacija združenih narodov Zahodno Saharo šteje med ozemlja, ki niso dekolonizirana;

| O. | ker se je z resolucijo Varnostnega sveta Organizacije združenih narodov 2440 (2018) mandat misije MINURSO podaljšal še za šest mesecev; |
| --- | --- |

O.

ker se je z resolucijo Varnostnega sveta Organizacije združenih narodov 2440 (2018) mandat misije MINURSO podaljšal še za šest mesecev;

| P. | ker EU in njene države članice ne priznavajo suverenosti Maroka nad ozemljem Zahodne Sahare; ker Organizacija združenih narodov in Afriška unija priznavata Fronto Polisario kot predstavnico ljudstva Zahodne Sahare; |
| --- | --- |

P.

ker EU in njene države članice ne priznavajo suverenosti Maroka nad ozemljem Zahodne Sahare; ker Organizacija združenih narodov in Afriška unija priznavata Fronto Polisario kot predstavnico ljudstva Zahodne Sahare;

| Q. | ker Organizacija združenih narodov navaja Zahodno Saharo kot nesamoupravno ozemlje za namene člena 73 ustanovne listine te organizacije; |
| --- | --- |

Q.

ker Organizacija združenih narodov navaja Zahodno Saharo kot nesamoupravno ozemlje za namene člena 73 ustanovne listine te organizacije;

| 1. | opozarja, da je Maroko v okviru južnega sosedstva privilegirana partnerica EU, s katero je EU vzpostavila trdno, strateško in dolgotrajno partnerstvo, ki zajema politične, gospodarske in socialne vidike, pa tudi varnost in migracije; poudarja, da je bil Maroku odobren napreden status v okviru evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je pomembno, da se s tem sporazumom zagotovijo jamstva v zvezi s spoštovanjem mednarodnega prava, tudi človekovih pravic, in da se spoštuje ustrezna sodba Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | želi spomniti na obveznost iz člena 21 PEU, da morajo EU in njene države članice spoštovati načela Ustanovne listine Organizacije združenih narodov in mednarodnega prava; v zvezi s tem poudarja, da člen 1(2) Ustanovne listine OZN vključuje spoštovanje načela samoodločbe ljudstev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | želi spomniti, da v skladu s členom 21 PEU Unijo pri njenem delovanju na mednarodni ravni vodijo načela demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter spoštovanje načel Ustanovne listine Organizacije združenih narodov in mednarodnega prava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da ta sporazum ne pomeni nobene oblike priznanja suverenosti Maroka nad Zahodno Saharo, ki je na seznamu nesamoupravnih ozemelj, ki ga vodi Organizacija združenih narodov, pri čemer Kraljevina Maroko trenutno upravlja z večjim delom tega ozemlja, in vztraja, da stališče EU še vedno podpira prizadevanja OZN za zagotovitev pravične, trajne in vzajemno sprejemljive rešitve konflikta v Zahodni Sahari, ki bo omogočila samoodločbo ljudstva Zahodne Sahare, v skladu z mednarodnim pravom, Ustanovno listino OZN in ustreznimi resolucijami OZN; zato ponovno poudarja svojo polno podporo osebnemu odposlancu generalnega sekretarja OZN za Zahodno Saharo Horstu Köhlerju, ki pomaga strani vrniti k pogajalski mizi v okviru OZN, da bi dosegli to rešitev; poziva strani, naj nadaljujejo ta pogajanja brez predpogojev in v dobri veri; poudarja, da je treba spremenjeni sporazum med EU in Marokom o liberalizaciji ratificirati strogo brez poseganja v izid mirovnega procesa v zvezi z Zahodno Saharo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je bilo v začetku decembra v Ženevi na pobudo OZN in z udeležbo Alžirije in Mavretanije srečanje strani v konfliktu, in upa, da bo prispevalo k nadaljevanju mirovnega procesa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | priznava dva pogoja, določena v sodbi Sodišča Evropske unije, za izrecno omembo Zahodne Sahare v besedilu sporazuma in za pridobitev soglasja ljudstva, pa tudi tretje merilo, ki ga je dodal Svet, in sicer potrebno zagotovilo, da koristi lokalnemu prebivalstvu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, kot je navedeno v poročilu Komisije, da so bili sprejeti vsi razumni in izvedljivi ukrepi za poizvedbo glede privolitve zadevnega prebivalstva, in sicer prek teh vključujočih posvetovanj; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da sta Komisija in ESZD med celotnim procesom posvetovanja ohranjali redne stike z ekipo osebnega odposlanca generalnega sekretarja OZN za Zahodno Saharo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je seznanjen z legitimnimi interesi prebivalcev na ozemlju in verjame, da je za gospodarski razvoj ozemlja potreben konec nerešenega spora, ki se bo spoštoval in sprejemal; je obenem prepričan, da ima zahodnosaharsko ljudstvo pravico do razvoja med čakanjem na politično rešitev; |
| --- | --- |

10.

| 11. | na podlagi pogovorov z različnimi lokalnimi akterji in predstavniki civilne družbe ugotavlja, da nekatere strani izražajo podporo sporazumu tako, da zagovarjajo svojo pravico do gospodarskega razvoja, medtem ko druge menijo, da je treba najprej rešiti politični spor, nato pa dodeliti trgovinske preferenciale; ugotavlja, da je bila med vključujočimi posvetovanji, ki sta jih Komisija in ESZD vodili s številnimi zahodnosaharskimi organizacijami ter drugimi organizacijami in organi, večinska podpora sodelujočih strani izražena socialno-ekonomskim koristim, ki bi jih imeli predlagani tarifni preferenciali; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja, da Sodišče Evropske unije v svoji sodbi ni natančno opredelilo načina soglašanja ljudstva in meni, da zato v zvezi s tem merilom še vedno obstaja določena stopnja negotovosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da lahko sporazum vodi k spodbujanju družbenega in trajnostnega razvoja, kar ključno prispeva k sedanjemu gospodarskemu, družbenemu in okoljskemu razvoju ter potencialnemu ustvarjanju zaposlitvenih priložnosti tako za nizko kot tudi visoko usposobljeno lokalno delovno silo; je seznanjen, da je po ocenah približno 59 000 delovnih mest odvisnih od izvoza, kar ustreza približno 10 % prebivalstva, ki živi na ozemlju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je prepričan, da tarifni preferenciali EU pozitivno vplivajo na sektor kmetijskih in ribiških proizvodov in njihove stopnje izvoza na nesamoupravnem ozemlju Zahodne Sahare; vendar poziva k previdnosti pri preverjanju, da ti proizvodi prinašajo lokalno dodano vrednost, se lokalno ponovno vlagajo in zagotavljajo dostojne delovne priložnosti za lokalno prebivalstvo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je prepričan, da bo ne glede na izid mirovnega procesa imelo lokalno prebivalstvo koristi od gospodarskega razvoja in posrednih učinkov, ustvarjenih v smislu naložb v infrastrukturo, zaposlovanje, zdravje in izobraževanje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je seznanjen z obstoječimi naložbami v številnih sektorjih in prizadevanji za razvoj zelenih tehnologij, kot so obnovljivi viri energije in obrat za razsoljevanje morske vode, vendar vztraja, da so potrebna nadaljnja prizadevanja, da bi zagotovili večjo vključitev v vseh delih lokalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | se zaveda poslovnih pobud Zahodnosaharcev, zlasti tistih, ki so jih sprožili mladi, od katerih je veliko žensk, in poudarja njihovo potrebo po širših izvoznih možnostih in pravni varnosti, ki omogočajo nadaljnje naložbe v sektorje z velikim povpraševanjem po zaposlovanju, kot so kmetijstvo, ribištvo in infrastruktura; |
| --- | --- |

17.

| 18. | priznava strateški potencial Zahodne Sahare kot naložbenega središča za preostalo afriško celino; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja na negativne učinke neuporabe tarifnih preferencialov za proizvode z nesamoupravnega ozemlja Zahodne Sahare, pa tudi sporočila, ki se ga s tem pošilja mlajši generaciji, ki vlaga ali je pripravljena vlagati v ozemlje, in njenemu potencialu za razvoj tega ozemlja; poudarja tveganje selitve dejavnosti v regije, kjer bi imele koristi od preferencialov; je seznanjen z navedbami Komisije, da bi lahko neuporaba tarifnih preferencialov poslabšala ekonomske in socialne razmere lokalnega prebivalstva na zadevnih ozemljih; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je prepričan, da je prisotnost EU, med drugim prek tega sporazuma, boljša kot umik, ko je govora o sodelovanju na področju človekovih pravic in posameznikovih svoboščin ter njihovem spremljanju, in zahteva strogo oceno in odločen dialog z Marokom glede teh vprašanj; |
| --- | --- |

20.

| 21. | želi spomniti, da si drugi deli sveta, ki imajo manj ambiciozen pristop do trajnostnega razvoja, visokih delovnih in socialnih standardov ter človekovih pravic, prizadevajo za nove trgovinske priložnosti in bodo povečali svoj vpliv povsod tam, kjer se bo EU umaknila; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da bo stalno udejstvovanje EU na ozemlju pomenilo pozitiven spodbujevalni učinek na njegov trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je nujno potrebna pravna varnost za pritegnitev trajnostnih in dolgoročnih naložb na ozemlje, s tem pa tudi za dinamiko in diverzifikacijo lokalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja, da od sodbe Sodišča Evropske unije dalje države članice ne morejo zakonito uporabljati trgovinskih preferencialov za proizvode z nesamoupravnega ozemlja Zahodne Sahare in da pravna negotovost vpliva na gospodarske subjekte, kar je treba odpraviti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | se zaveda in je globoko zaskrbljen, da je bilo doslej izjemno težko ugotoviti, kateri proizvodi se izvažajo z nesamoupravnega ozemlja Zahodne Sahare; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je eno ključnih meril Parlamenta, preden poda soglasje k sporazumu, zagotoviti, da se bo uvedel mehanizem za carinske organe držav članic, s katerim bodo imeli dostop do zanesljivih informacij o proizvodih s poreklom iz Zahodne Sahare, uvoženih v EU, ob popolnem spoštovanju carinske zakonodaje EU; poudarja, da bo tak mehanizem zagotovil podrobne in razčlenjene statistične podatke, ki so bili pravočasno preloženi v zvezi s takšnim izvozom; obžaluje dejstvo, da sta Komisija in Maroko potrebovala veliko časa, da sta dosegla dogovor o tem mehanizmu in, poziva Komisijo, naj uporabi vse razpoložljive popravne ukrepe, če izvajanje sporazuma ne bo zadovoljivo; poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži letno oceno o skladnosti tega mehanizma s carinsko zakonodajo EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da bo brez veljavnega sporazuma, vključno z mehanizmom, ki bo omogočal identifikacijo proizvodov, nemogoče vedeti, ali proizvodi s poreklom z nesamoupravnega ozemlja Zahodne Sahare vstopajo na evropski trg oziroma koliko jih je; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je izvajanje določbe, o kateri sta se dogovorila EU in Maroko, o letni medsebojni izmenjavi informacij in statistik v zvezi s proizvodi, ki jih zajema izmenjava pisem, nujno za oceno področja uporabe sporazuma in njegovega učinka na razvoj in lokalno prebivalstvo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo in ESZD k pozornemu spremljanju izvajanja in rezultata sporazuma in k rednemu poročanju o njunih ugotovitvah Parlamentu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko trgovinske preferenciale v prihodnje učinkovito dodelili vsem prebivalcem Zahodne Sahare; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja, da sta se EU in Maroko v skladu s prvotnim sporazumom iz leta 2012 dogovorila za ambiciozen in celovit sporazum o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode, predelane kmetijske proizvode ter ribe in ribiške proizvode, ki določa, da mora Maroko zaščititi vse geografske označbe na seznamu EU; opozarja tudi, da je bil postopek za sklenitev tega sporazuma, ki se je začel leta 2015, prekinjen po sodbi Sodišča z dne 21. decembra 2016; poziva EU in Maroko, naj nemudoma nadaljujeta ta postopek in se čim prej vrneta k pogajanjem o poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je evropski vrtnarski sektor zelo občutljiv za izvoz nekaterega sadja in zelenjave iz Maroka v EU, ki je upravičen do preferencialne obravnave na podlagi sporazuma z dne 8. marca 2012 o vzajemnih ukrepih liberalizacije za kmetijske proizvode, predelane kmetijske proizvode ter ribe in ribiške proizvode; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da bi morale vse tretje države pri dostopu do notranjega trga EU spoštovati sanitarna, fitosanitarna in okoljska pravila in standarde ter pravila in standarde glede sledljivosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo, naj spodbuja enakovredne ukrepe in kontrole med Marokom in Evropsko unijo na področju sanitarnih, fitosanitarnih in okoljskih standardov ter standardov sledljivosti, pa tudi pravil glede označevanja izvora, da se zagotovi poštena konkurenca med obema trgoma; |
| --- | --- |

34.

| 35. | želi spomniti, da v posodobljenem sporazumu tarifne kvote in preferencialni uvozni režim, ki so bili predhodno določeni, niso spremenjeni, temveč je dodano le pojasnilo o geografskem področju uporabe sporazuma za evropske proizvajalce; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opozarja na dejstvo, da del sadja in zelenjave, ki se preferencialno izvozi v EU v skladu s pogoji iz zadevnega sporazuma (zlasti paradižniki in melone), izvira z ozemlja Zahodne Sahare, in poudarja, da obstajajo ambiciozni projekti, ki predvidevajo nadaljnji razvoj te proizvodnje in izvoza; |
| --- | --- |

36.

| 37. | je kljub temu seznanjen, da je novi sporazum prinesel razjasnitev, in upa, da bo pogodbenicama tega sporazuma in zadevnim gospodarskim subjektom na obeh straneh Sredozemlja v prihodnje zagotavljal jasen, trden okvir; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ugotavlja, da sta spremljanje občutljivih kmetijskih proizvodov in strogo spoštovanje kvot bistvena za uravnoteženo delovanje sporazuma; opozarja, da je v členu 7 protokola 1 k sporazumu iz leta 2012 zaščitna klavzula, na podlagi katere je mogoče sprejeti ustrezne ukrepe, če bi uvoz večjih količin občutljivih kmetijskih proizvodov v skladu s sporazumom povzročil resno izkrivljanje trga in/ali zelo škodil zadevnemu sektorju; upa, da bo Komisija ustrezno in v širokem obsegu spremljala preferenčni uvoz občutljivih kmetijskih proizvodov iz Maroka in Zahodne Sahare v EU in da bo tudi v prihodnje pripravljena nemudoma aktivirati prej omenjeno klavzulo, če bi bilo to potrebno; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je seznanjen z dejstvom, da je za ribiška plovila EU, ki lovijo v teh vodah, zakonsko določeno, da morajo uporabljati sistem za spremljanje plovil (VMS) in da morajo o svojem položaju obveščati maroške oblasti, tako da te lahko ves čas sledijo plovilom in beležijo, kje opravljajo ribolovne dejavnosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva EU, naj okrepi prizadevanja za spodbujanje regionalnega sodelovanja med državami Magreba, kar lahko ima le izjemno pozitivne posledice za celotno regijo in onkraj nje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja strateško potrebo za EU, da tesneje sodeluje z državami v Magrebu in razvije stike z njimi; meni, da je v tem kontekstu razširitev pridružitvenega sporazuma logična sestavina te strategije; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0017.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/298 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/298

---

P8_TA(2019)0017

Sporazum med EU in Marokom o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu sporazumu ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 411/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10593/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10593/2018),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (10597/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (10597/2018),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4) in točko (a)(i) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0463/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4) in točko (a)(i) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0463/2018),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 16. januarja 2019 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 16. januarja 2019 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0471/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0471/2018),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Maroka. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0016.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/299 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/299

---

P8_TA(2019)0018

Sporazum med EU in Kitajsko v zvezi s postopkom STO za reševanje sporov DS492 – Ukrepi, ki vplivajo na tarifne koncesije za nekatere proizvode iz perutninskega mesa ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Ljudsko republiko Kitajsko v zvezi s sporom DS492 Evropska unija – Ukrepi, ki vplivajo na tarifne koncesije za nekatere proizvode iz perutninskega mesa (10882/2018 – C8-0496/2018 – 2018/0281(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 411/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10882/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10882/2018),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Ljudsko republiko Kitajsko v zvezi s postopkom DS492 – Ukrepi, ki vplivajo na tarifne koncesije za nekatere proizvode iz perutninskega mesa (10883/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Ljudsko republiko Kitajsko v zvezi s postopkom DS492 – Ukrepi, ki vplivajo na tarifne koncesije za nekatere proizvode iz perutninskega mesa (10883/2018),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0496/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0496/2018),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0472/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0472/2018),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/300 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/300

---

P8_TA(2019)0019

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (ESPG) (COM(2018)0380 – C8-0231/2018 – 2018/0202(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 411/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0380), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0380),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 175(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0231/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 175(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0231/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor in Odbora za regionalni razvoj ter stališča Odbora za pravice žensk in enakost spolov v obliki predlogov sprememb (A8-0445/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor in Odbora za regionalni razvoj ter stališča Odbora za pravice žensk in enakost spolov v obliki predlogov sprememb (A8-0445/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P8_TC1-COD(2018)0202

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 16. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (ESPG)
  prehod (ESP) [Sprememba 1. Ta sprememba velja za celotno besedilo.]

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti tretjega odstavka člena 175 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pri uporabi skladov bi bilo treba spoštovati horizontalna

  Horizontalna
  načela, kakor

  kot
  so določena v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in členu

  ter v členih 9 in
   10 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), vključno z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, kakor so določena v členu 5PDEU, ter upoštevati Listino

  iz člena 5 PEU
  ,
  bi morali upoštevati pri izvajanju skladov
  ,
  ob upoštevanju Listine
  Evropske unije o temeljnih pravicah. Države članice in Komisija

  V skladu s členom 8 PDEU
  bi si morale
  države članice in Komisija
  prizadevati odpravljati

  za odpravo
  neenakosti in spodbujati enakost

  spodbujanje enakosti
  moških in žensk ter upoštevati vidik

  vključevanje vidika
  spola ter preprečevati diskriminacijo

  in se bojevati tudi proti diskriminaciji
  na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Cilje skladov bi bilo treba uresničevati v okviru trajnostnega razvoja ter v okviru spodbujanja cilja Unije o ohranjanju, varstvu in izboljšanju kakovosti okolja, kakor ga določata člen 11 in člen 191(1) PDEU, ob upoštevanju načela odgovornosti povzročitelja. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(1)

Pri uporabi skladov bi bilo treba spoštovati horizontalna

  Horizontalna
  načela, kakor

  kot
  so določena v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in členu

  ter v členih 9 in
   10 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), vključno z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, kakor so določena v členu 5PDEU, ter upoštevati Listino

  iz člena 5 PEU
  ,
  bi morali upoštevati pri izvajanju skladov
  ,
  ob upoštevanju Listine
  Evropske unije o temeljnih pravicah. Države članice in Komisija

  V skladu s členom 8 PDEU
  bi si morale
  države članice in Komisija
  prizadevati odpravljati

  za odpravo
  neenakosti in spodbujati enakost

  spodbujanje enakosti
  moških in žensk ter upoštevati vidik

  vključevanje vidika
  spola ter preprečevati diskriminacijo

  in se bojevati tudi proti diskriminaciji
  na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Cilje skladov bi bilo treba uresničevati v okviru trajnostnega razvoja ter v okviru spodbujanja cilja Unije o ohranjanju, varstvu in izboljšanju kakovosti okolja, kakor ga določata člen 11 in člen 191(1) PDEU, ob upoštevanju načela odgovornosti povzročitelja. [Sprememba 2]

| (2) | Evropski parlament, Svet in Komisija so kot odziv na družbene izzive v Evropi 17. novembra 2017 skupno razglasili evropski steber socialnih pravic (4). Ob upoštevanju spreminjajočih se razmer v svetu dela se mora Unija pripraviti na sedanje in prihodnje izzive globalizacije in digitalizacije s čim bolj vključujočo rastjo ter z izboljšanjem zaposlitvenih in socialnih politik. Dvajset ključnih načel stebra je razvrščenih v okviru treh kategorij: enake možnosti in dostop do trga dela; pošteni delovni pogoji; socialna zaščita in vključenost. Evropski steber socialnih pravic predstavlja krovni okvir smernic evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

  prehod

  (ESPG)

  (ESP)
  , ki bodo Uniji omogočile, da v primeru velikih prestrukturiranj v praksi uresničuje ustrezna načela. |
| --- | --- |

(2)

Evropski parlament, Svet in Komisija so kot odziv na družbene izzive v Evropi 17. novembra 2017 skupno razglasili evropski steber socialnih pravic (4). Ob upoštevanju spreminjajočih se razmer v svetu dela se mora Unija pripraviti na sedanje in prihodnje izzive globalizacije in digitalizacije s čim bolj vključujočo rastjo ter z izboljšanjem zaposlitvenih in socialnih politik. Dvajset ključnih načel stebra je razvrščenih v okviru treh kategorij: enake možnosti in dostop do trga dela; pošteni delovni pogoji; socialna zaščita in vključenost. Evropski steber socialnih pravic predstavlja krovni okvir smernic evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

  prehod

  (ESPG)

  (ESP)
  , ki bodo Uniji omogočile, da v primeru velikih prestrukturiranj v praksi uresničuje ustrezna načela.

| (3) | Svet je 20. junija 2017 potrdil odgovor Unije (5) na agendo Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 (6) – trajnostno prihodnost Evrope. Svet je opozoril na pomen uravnoteženega in celovitega uresničevanja trajnostnega razvoja v vseh treh razsežnostih (ekonomski, socialni in okoljski). Trajnostni razvoj je treba nujno vključiti v okvir evropskih politik, Unija pa si mora v politikah, ki jih uporablja, ambiciozno prizadevati obravnavati svetovne izzive. Svet je pozdravil sporočilo Komisije z naslovom „Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope“ z dne 22. novembra 2016 kot prvi korak vključevanja ciljev trajnostnega razvoja v politike Unije in uporabe trajnostnega razvoja kot vodilnega načela vseh politik Unije, tudi s pomočjo finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 20. junija 2017 potrdil odgovor Unije (5) na agendo Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 (6) – trajnostno prihodnost Evrope. Svet je opozoril na pomen uravnoteženega in celovitega uresničevanja trajnostnega razvoja v vseh treh razsežnostih (ekonomski, socialni in okoljski). Trajnostni razvoj je treba nujno vključiti v okvir evropskih politik, Unija pa si mora v politikah, ki jih uporablja, ambiciozno prizadevati obravnavati svetovne izzive. Svet je pozdravil sporočilo Komisije z naslovom „Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope“ z dne 22. novembra 2016 kot prvi korak vključevanja ciljev trajnostnega razvoja v politike Unije in uporabe trajnostnega razvoja kot vodilnega načela vseh politik Unije, tudi s pomočjo finančnih instrumentov.

| (4) | Februarja 2018 je Komisija sprejela sporočilo z naslovom „Nov in sodoben večletni finančni okvir, s katerim bo lahko EU učinkovito uresničevala svoje prioritete po letu 2020“ (7). V sporočilu poudarja, da proračun EU podpira edinstveno socialno tržno gospodarstvo v Evropi. Zato bo izjemno pomembno izboljšati zaposlitvene možnosti in reševati izzive glede spretnosti, zlasti spretnosti v zvezi z digitalizacijo
  , avtomatizacijo in prehodom na z viri gospodarno gospodarstvo ob polnem upoštevanju Pariškega sporazum o podnebnih spremembah iz leta 2015, ki je bil oblikovan na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah
  . Proračunska prožnost je temeljno načelo naslednjega večletnega finančnega okvira. V uporabi ostajajo tudi mehanizmi prožnosti, ki bodo omogočali
  pravočasnejše
  odzivanje Unije na nepredvidene dogodke ter zagotavljali, da se proračunska sredstva uporabijo, kjer so najbolj nujno potrebna. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(4)

Februarja 2018 je Komisija sprejela sporočilo z naslovom „Nov in sodoben večletni finančni okvir, s katerim bo lahko EU učinkovito uresničevala svoje prioritete po letu 2020“ (7). V sporočilu poudarja, da proračun EU podpira edinstveno socialno tržno gospodarstvo v Evropi. Zato bo izjemno pomembno izboljšati zaposlitvene možnosti in reševati izzive glede spretnosti, zlasti spretnosti v zvezi z digitalizacijo
  , avtomatizacijo in prehodom na z viri gospodarno gospodarstvo ob polnem upoštevanju Pariškega sporazum o podnebnih spremembah iz leta 2015, ki je bil oblikovan na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah
  . Proračunska prožnost je temeljno načelo naslednjega večletnega finančnega okvira. V uporabi ostajajo tudi mehanizmi prožnosti, ki bodo omogočali
  pravočasnejše
  odzivanje Unije na nepredvidene dogodke ter zagotavljali, da se proračunska sredstva uporabijo, kjer so najbolj nujno potrebna. [Sprememba 3]

| (5) | Komisija v svoji „beli knjigi o prihodnosti Evrope“ (8) izraža skrb zaradi izolacionističnih gibanj, vse večjih dvomov o koristih odprte trgovine in socialnega tržnega gospodarstva EU na splošno. |
| --- | --- |

(5)

Komisija v svoji „beli knjigi o prihodnosti Evrope“ (8) izraža skrb zaradi izolacionističnih gibanj, vse večjih dvomov o koristih odprte trgovine in socialnega tržnega gospodarstva EU na splošno.

| (6) | Komisija je v svojem „Razmisleku o izkoriščanju globalizacije“ (9) opredelila kombinacijo globalizacije, povezane s trgovino, in tehnoloških sprememb kot glavna dejavnika za povečevanje povpraševanja po kvalificirani delovni sili in zmanjševanje števila delovnih mest za nizko kvalificirano delovno silo. Čeprav bolj Odprta trgovine in dodatno povezovanje svetovnih gospodarstev na splošno zagotavljata ogromne prednosti, se je treba spopasti s temi negativnimi stranskimi učinki

  trgovina ima sicer svoje prednosti, vendar so potrebna ustrezna sredstva za obravnavo z njo povezanih negativnih stranskih učinkov
  . Sedanje koristi globalizacije so že zdaj neenakomerno porazdeljene med ljudmi in regijami, kar ima znaten učinek na tiste, ki jih prizadenejo negativni učinki, zato obstaja nevarnost, da bo čedalje hitrejši tehnološki napredek dodatno okrepil te učinke

  bodo tehnološke in okoljske spremembe te učinke dodatno okrepile
  . Zato bo treba v skladu z načeloma solidarnosti in trajnosti zagotoviti, da bodo koristi globalizacije pravičneje porazdeljene
  . V okviru ustreznih strukturnih skladov Unije, kot je Evropski socialni sklad plus (ESS +), bi morali bolje upoštevati vse sočasne škodljive učinke globalizacije ter tehnološkega in okoljskega prehoda, da bi bila podjetja in delovna sila
  z usklajevanjem gospodarskega odpiranja in tehnološkega napredka s socialno zaščito
  ter z dejavno podporo pri dostopanju do priložnosti za zaposlitev in samozaposlitev bolje prilagojena
  . [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v svojem „Razmisleku o izkoriščanju globalizacije“ (9) opredelila kombinacijo globalizacije, povezane s trgovino, in tehnoloških sprememb kot glavna dejavnika za povečevanje povpraševanja po kvalificirani delovni sili in zmanjševanje števila delovnih mest za nizko kvalificirano delovno silo. Čeprav bolj Odprta trgovine in dodatno povezovanje svetovnih gospodarstev na splošno zagotavljata ogromne prednosti, se je treba spopasti s temi negativnimi stranskimi učinki

  trgovina ima sicer svoje prednosti, vendar so potrebna ustrezna sredstva za obravnavo z njo povezanih negativnih stranskih učinkov
  . Sedanje koristi globalizacije so že zdaj neenakomerno porazdeljene med ljudmi in regijami, kar ima znaten učinek na tiste, ki jih prizadenejo negativni učinki, zato obstaja nevarnost, da bo čedalje hitrejši tehnološki napredek dodatno okrepil te učinke

  bodo tehnološke in okoljske spremembe te učinke dodatno okrepile
  . Zato bo treba v skladu z načeloma solidarnosti in trajnosti zagotoviti, da bodo koristi globalizacije pravičneje porazdeljene
  . V okviru ustreznih strukturnih skladov Unije, kot je Evropski socialni sklad plus (ESS +), bi morali bolje upoštevati vse sočasne škodljive učinke globalizacije ter tehnološkega in okoljskega prehoda, da bi bila podjetja in delovna sila
  z usklajevanjem gospodarskega odpiranja in tehnološkega napredka s socialno zaščito
  ter z dejavno podporo pri dostopanju do priložnosti za zaposlitev in samozaposlitev bolje prilagojena
  . [Sprememba 4]

| (7) | Komisija je v svojem „Razmisleku o prihodnosti financ EU“ (10) poudarila potrebo po zmanjšanju gospodarskih in socialnih razlik med državami članicami. Zato je ključna prednostna naloga vlaganje v 
  trajnostni razvoj,
  enakost, socialno vključenost, izobraževanje in usposabljanje ter zdravje. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v svojem „Razmisleku o prihodnosti financ EU“ (10) poudarila potrebo po zmanjšanju gospodarskih in socialnih razlik med državami članicami. Zato je ključna prednostna naloga vlaganje v 
  trajnostni razvoj,
  enakost, socialno vključenost, izobraževanje in usposabljanje ter zdravje. [Sprememba 5]

| (8) | Globalizacija

  Podnebne spremembe, globalizacija
  in tehnološke spremembe bodo najverjetneje nadalje povečale medsebojno povezanost in soodvisnost svetovnih gospodarstev. Prerazporeditev delovne sile je sestaven in neizogiben del tovrstnih gospodarskih sprememb. Za pravično porazdelitev koristi, ki jih prinašajo spremembe, je izjemno pomembno, da se presežnim delavcem in tistim, ki jim grozi odpuščanje, ponudi pomoč.
  Najpomembnejša instrumenta Unije za pomoč prizadetim delavcem sta ESS+, ki pomoč ponuja na podlagi predvidevanj, ter ESP, ki pomoč ponuja reaktivno v primeru nepričakovanih velikih prestrukturiranj.
  „Okvir kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje“ (11) je instrument politike Unije, ki določa okvir najboljših praks za predvidevanje in upravljanje prestrukturiranja podjetij. Nudi celovit okvir o tem, kako bi bilo treba z ustreznimi političnimi sredstvi obravnavati izzive ekonomske prilagoditve in prestrukturiranja ter njihov učinek na zaposlovanje in socialne učinke. Z njim Unija države članice prav tako poziva, da sredstva EU in nacionalno financiranje uporabljajo tako, da se zagotovi učinkovitejše blaženje socialnega učinka prestrukturiranja, zlasti negativnega učinka na zaposlovanje. Najpomembnejša instrumenta Unije za pomoč prizadetim delavcem sta Evropski socialni sklad plus (ESS+), ki pomoč ponuja na podlagi predvidevanj, ter ESPG, ki pomoč ponuja reaktivno v primeru nepričakovanih velikih prestrukturiranj.
  [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(8)

Globalizacija

  Podnebne spremembe, globalizacija
  in tehnološke spremembe bodo najverjetneje nadalje povečale medsebojno povezanost in soodvisnost svetovnih gospodarstev. Prerazporeditev delovne sile je sestaven in neizogiben del tovrstnih gospodarskih sprememb. Za pravično porazdelitev koristi, ki jih prinašajo spremembe, je izjemno pomembno, da se presežnim delavcem in tistim, ki jim grozi odpuščanje, ponudi pomoč.
  Najpomembnejša instrumenta Unije za pomoč prizadetim delavcem sta ESS+, ki pomoč ponuja na podlagi predvidevanj, ter ESP, ki pomoč ponuja reaktivno v primeru nepričakovanih velikih prestrukturiranj.
  „Okvir kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje“ (11) je instrument politike Unije, ki določa okvir najboljših praks za predvidevanje in upravljanje prestrukturiranja podjetij. Nudi celovit okvir o tem, kako bi bilo treba z ustreznimi političnimi sredstvi obravnavati izzive ekonomske prilagoditve in prestrukturiranja ter njihov učinek na zaposlovanje in socialne učinke. Z njim Unija države članice prav tako poziva, da sredstva EU in nacionalno financiranje uporabljajo tako, da se zagotovi učinkovitejše blaženje socialnega učinka prestrukturiranja, zlasti negativnega učinka na zaposlovanje. Najpomembnejša instrumenta Unije za pomoč prizadetim delavcem sta Evropski socialni sklad plus (ESS+), ki pomoč ponuja na podlagi predvidevanj, ter ESPG, ki pomoč ponuja reaktivno v primeru nepričakovanih velikih prestrukturiranj.
  [Sprememba 6]

| (9) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (
  ESPG) je bil ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (12) za večletni finančni okvir od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013. ESPG je bil vzpostavljen, da bi Uniji omogočil izkazati solidarnost do delavcev, ki so izgubili svoja delovna mesta zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije. |
| --- | --- |

(9)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (
  ESPG) je bil ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (12) za večletni finančni okvir od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013. ESPG je bil vzpostavljen, da bi Uniji omogočil izkazati solidarnost do delavcev, ki so izgubili svoja delovna mesta zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije.

| (10) | Področje uporabe Uredbe (ES) št. 1927/2006 je bilo leta 2009 razširjeno z Uredbo (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (13) kot del Evropskega načrta za oživitev gospodarstva za vključitev delavcev, ki so zaposlitev izgubili neposredno zaradi svetovne gospodarske in finančne krize. |
| --- | --- |

(10)

Področje uporabe Uredbe (ES) št. 1927/2006 je bilo leta 2009 razširjeno z Uredbo (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (13) kot del Evropskega načrta za oživitev gospodarstva za vključitev delavcev, ki so zaposlitev izgubili neposredno zaradi svetovne gospodarske in finančne krize.

| (11) | Za čas trajanja večletnega finančnega okvira od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 je Uredba (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14) razširila področje uporabe, da se ne bi zajemalo le ukinjenih delovnih mest, ki so posledica resnih gospodarskih motenj zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize, ki je predmet Uredbe (ES) št. 546/2009, temveč še ukinjena delovna mesta, ki so posledica nove svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(11)

Za čas trajanja večletnega finančnega okvira od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 je Uredba (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14) razširila področje uporabe, da se ne bi zajemalo le ukinjenih delovnih mest, ki so posledica resnih gospodarskih motenj zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize, ki je predmet Uredbe (ES) št. 546/2009, temveč še ukinjena delovna mesta, ki so posledica nove svetovne finančne in gospodarske krize.

| (11a) | Program ESP bi moral biti viden in bi mu bilo treba zagotoviti več in boljših podatkov, da bi sklad lahko dobro znanstveno ocenili ter da bi preprečili upravne omejitve pri delovanju programa za pomoč trgovinskemu prilagajanju. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(11a)

Program ESP bi moral biti viden in bi mu bilo treba zagotoviti več in boljših podatkov, da bi sklad lahko dobro znanstveno ocenili ter da bi preprečili upravne omejitve pri delovanju programa za pomoč trgovinskemu prilagajanju. [Sprememba 7]

| (12) | Komisija je opravila vmesno oceno, da bi ugotovila, kako in v kakšnem obsegu ESPG dosega svoje cilje. ESPG se je z doseganjem višje stopnje ponovne vključitve presežnih delavcev na trg dela glede na preteklo programsko obdobje izkazal za učinkovitega. V oceni je bilo tudi ugotovljeno, da ESPG ustvarja evropsko dodano vrednost. To velja zlasti v smislu njegovih učinkov na obseg, saj se s pomočjo iz ESPG povečata število in raznolikost storitev, ki se zagotavljajo, pa tudi njihova stopnja intenzivnosti. Poleg tega je pomoč iz ESPG zelo vidna in dokazuje, da ustvarja dodano vrednost EU neposredno širši javnosti. Identificiranih pa je bilo več izzivov. Po eni strani se je postopek za uporabo ESPG izkazal za predolgega. Nadalje je več držav članic poročalo o težavah s pripravo obsežnih analiz o ozadju dogodka, ki je povzročil presežnost. Glavni razlog, zakaj države članice, ki bi lahko imele primer ESPG, ne vložijo vloge, so težave s finančno in institucionalno zmogljivostjo. Na eni strani lahko preprosto primanjkuje delovne sile. Države članice lahko zdaj zaprosijo za tehnično pomoč samo, če izvedejo primer ESPG. Ker lahko do presežnosti pride nepričakovano, bi bilo pomembno, da so države članice pripravljene takoj ukrepati in lahko nemudoma vložijo vlogo. Poleg tega se zdi, da so v nekaterih državah članicah potrebna temeljitejša prizadevanja za krepitev institucionalne zmogljivosti, da bi se zagotovilo učinkovito in uspešno izvajanje primerov ESPG. Prag 500 ukinjenih delovnih mest je bil deležen kritike kot previsoko postavljen, zlasti v manj poseljenih regijah (15). |
| --- | --- |

(12)

Komisija je opravila vmesno oceno, da bi ugotovila, kako in v kakšnem obsegu ESPG dosega svoje cilje. ESPG se je z doseganjem višje stopnje ponovne vključitve presežnih delavcev na trg dela glede na preteklo programsko obdobje izkazal za učinkovitega. V oceni je bilo tudi ugotovljeno, da ESPG ustvarja evropsko dodano vrednost. To velja zlasti v smislu njegovih učinkov na obseg, saj se s pomočjo iz ESPG povečata število in raznolikost storitev, ki se zagotavljajo, pa tudi njihova stopnja intenzivnosti. Poleg tega je pomoč iz ESPG zelo vidna in dokazuje, da ustvarja dodano vrednost EU neposredno širši javnosti. Identificiranih pa je bilo več izzivov. Po eni strani se je postopek za uporabo ESPG izkazal za predolgega. Nadalje je več držav članic poročalo o težavah s pripravo obsežnih analiz o ozadju dogodka, ki je povzročil presežnost. Glavni razlog, zakaj države članice, ki bi lahko imele primer ESPG, ne vložijo vloge, so težave s finančno in institucionalno zmogljivostjo. Na eni strani lahko preprosto primanjkuje delovne sile. Države članice lahko zdaj zaprosijo za tehnično pomoč samo, če izvedejo primer ESPG. Ker lahko do presežnosti pride nepričakovano, bi bilo pomembno, da so države članice pripravljene takoj ukrepati in lahko nemudoma vložijo vlogo. Poleg tega se zdi, da so v nekaterih državah članicah potrebna temeljitejša prizadevanja za krepitev institucionalne zmogljivosti, da bi se zagotovilo učinkovito in uspešno izvajanje primerov ESPG. Prag 500 ukinjenih delovnih mest je bil deležen kritike kot previsoko postavljen, zlasti v manj poseljenih regijah (15).

| (13) | Komisija poudarja trajni pomen vloge ESPG

  ESP
  kot prožnega sklada, ki podpira delavce, ki izgubijo zaposlitev zaradi obsežnih prestrukturiranj, in jim pomaga, da čim hitreje najdejo drugo zaposlitev. Unija bi morala nadaljevati z zagotavljanjem posebne enkratne podpore za olajšanje
  kakovostne in trajnostne
  ponovne vključitve presežnih delavcev na trg dela na območjih, v sektorjih, na ozemljih ali področjih trga dela, ki so jih prizadele hude gospodarske motnje. Ob upoštevanju medsebojnega delovanja in vzajemnih učinkov odprte trgovine, tehnoloških sprememb
  , digitalizacije in avtomatizacije
  ali drugih dejavnikov, kot so
  izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije ali
  prehod na nizkoogljično gospodarstvo, in z upoštevanjem, da je čedalje težje opredeliti posamezni dejavnik, ki povzroči pojav presežnih delavcev, bo
  morala
  uporaba ESPG

  ESP
  v prihodnje temeljila

  temeljiti
  le na znatnem učinku prestrukturiranj. ESPG Glede na svoj

  njegov
  namen, ki je zagotavljanje podpore v nujnih situacijah in nepričakovanih okoliščinah, ob dopolnjevanju vnaprejšnje pomoči ESS+, ostaja

  bi moral ESP ostati
  prožen in poseben instrument, zunaj zgornjih mej proračuna večletnega finančnega okvira, kot je določen v sporočilu Komisije. Sodoben proračun za Unijo, ki varuje, opolnomoča in ščiti – Večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 in njegove priloge (16). [Spremembi 8 in 97] |
| --- | --- |

(13)

Komisija poudarja trajni pomen vloge ESPG

  ESP
  kot prožnega sklada, ki podpira delavce, ki izgubijo zaposlitev zaradi obsežnih prestrukturiranj, in jim pomaga, da čim hitreje najdejo drugo zaposlitev. Unija bi morala nadaljevati z zagotavljanjem posebne enkratne podpore za olajšanje
  kakovostne in trajnostne
  ponovne vključitve presežnih delavcev na trg dela na območjih, v sektorjih, na ozemljih ali področjih trga dela, ki so jih prizadele hude gospodarske motnje. Ob upoštevanju medsebojnega delovanja in vzajemnih učinkov odprte trgovine, tehnoloških sprememb
  , digitalizacije in avtomatizacije
  ali drugih dejavnikov, kot so
  izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije ali
  prehod na nizkoogljično gospodarstvo, in z upoštevanjem, da je čedalje težje opredeliti posamezni dejavnik, ki povzroči pojav presežnih delavcev, bo
  morala
  uporaba ESPG

  ESP
  v prihodnje temeljila

  temeljiti
  le na znatnem učinku prestrukturiranj. ESPG Glede na svoj

  njegov
  namen, ki je zagotavljanje podpore v nujnih situacijah in nepričakovanih okoliščinah, ob dopolnjevanju vnaprejšnje pomoči ESS+, ostaja

  bi moral ESP ostati
  prožen in poseben instrument, zunaj zgornjih mej proračuna večletnega finančnega okvira, kot je določen v sporočilu Komisije. Sodoben proračun za Unijo, ki varuje, opolnomoča in ščiti – Večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 in njegove priloge (16). [Spremembi 8 in 97]

| (13a) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 30. maja 2018 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 in lastnih sredstvih potrdil svoje odločno stališče glede nujne ravni financiranja ključnih politik Unije v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, da bi omogočili izpolnitev njihovih nalog in ciljev. Izrecno je poudaril, da je treba v večletnem finančnem okviru podvojiti namensko financiranje za mala in srednja podjetja ter za reševanje brezposelnosti mladih; pozdravil je več predlogov, s katerimi bi izboljšali sedanje določbe, predvsem povečane dodelitve za posebne instrumente; napovedal je tudi, da se bo pogajal za dodatne izboljšave, kjer bodo potrebne. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(13a)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 30. maja 2018 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 in lastnih sredstvih potrdil svoje odločno stališče glede nujne ravni financiranja ključnih politik Unije v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, da bi omogočili izpolnitev njihovih nalog in ciljev. Izrecno je poudaril, da je treba v večletnem finančnem okviru podvojiti namensko financiranje za mala in srednja podjetja ter za reševanje brezposelnosti mladih; pozdravil je več predlogov, s katerimi bi izboljšali sedanje določbe, predvsem povečane dodelitve za posebne instrumente; napovedal je tudi, da se bo pogajal za dodatne izboljšave, kjer bodo potrebne. [Sprememba 9]

| (14) | Kakor je navedeno, da bi ohranili evropsko naravo ESPG

  ESP
  , bi bilo treba vlogo za podporo vložiti, kadar ima veliko prestrukturiranje znaten učinek na lokalno ali regionalno gospodarstvo. Takšen učinek bi bilo treba opredeliti z najmanjšim številom ukinjenih delovnih mest v okviru določenega referenčnega obdobja. Ob upoštevanju ugotovitev vmesne ocene se določi prag 250

  200
  ukinjenih delovnih mest v 
  ustreznem
  referenčnem obdobju štirih mesecev (ali 6 mesecev v sektorskih primerih). Ob upoštevanju dejstva, da imajo valovi odpustov v različnih panogah, toda v isti regiji, enako znaten učinek na lokalni trg dela, je mogoče vložiti tudi regionalno vlogo. Na majhnih trgih dela, kot so majhne države članice ali oddaljene regije, vključno z najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 PDEU, ali v izjemnih okoliščinah se lahko vloge vložijo

  bi moralo biti možno vložiti vloge
  za nižje število ukinjenih delovnih mest. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(14)

Kakor je navedeno, da bi ohranili evropsko naravo ESPG

  ESP
  , bi bilo treba vlogo za podporo vložiti, kadar ima veliko prestrukturiranje znaten učinek na lokalno ali regionalno gospodarstvo. Takšen učinek bi bilo treba opredeliti z najmanjšim številom ukinjenih delovnih mest v okviru določenega referenčnega obdobja. Ob upoštevanju ugotovitev vmesne ocene se določi prag 250

  200
  ukinjenih delovnih mest v 
  ustreznem
  referenčnem obdobju štirih mesecev (ali 6 mesecev v sektorskih primerih). Ob upoštevanju dejstva, da imajo valovi odpustov v različnih panogah, toda v isti regiji, enako znaten učinek na lokalni trg dela, je mogoče vložiti tudi regionalno vlogo. Na majhnih trgih dela, kot so majhne države članice ali oddaljene regije, vključno z najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 PDEU, ali v izjemnih okoliščinah se lahko vloge vložijo

  bi moralo biti možno vložiti vloge
  za nižje število ukinjenih delovnih mest. [Sprememba 10]

| (14a) | ESP bi moral upoštevati načelo solidarnosti in dejstvo, da mora imeti prestrukturiranje pomembne posledice, če se želi uporabiti kot prag za vlogo za pomoč iz ESP, prav tako pa bi si moral prizadevati za izkazovanje solidarnosti z odpuščenimi delavci iz vseh vrst podjetij, ne glede na njihovo velikost. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(14a)

ESP bi moral upoštevati načelo solidarnosti in dejstvo, da mora imeti prestrukturiranje pomembne posledice, če se želi uporabiti kot prag za vlogo za pomoč iz ESP, prav tako pa bi si moral prizadevati za izkazovanje solidarnosti z odpuščenimi delavci iz vseh vrst podjetij, ne glede na njihovo velikost. [Sprememba 11]

| (14b) | ESP bi moral ostati poseben instrument Unije za odzivanje na razmere, zaradi katerih so potrebna velika prestrukturiranja na evropskih trgih dela. Kljub temu pa bi morala Unija še naprej iskati bolj trajnostne načine obravnavanja strukturnih sprememb in izzivov, ki vplivajo na trge dela in povzročajo tovrstne dogodke v državah članicah. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(14b)

ESP bi moral ostati poseben instrument Unije za odzivanje na razmere, zaradi katerih so potrebna velika prestrukturiranja na evropskih trgih dela. Kljub temu pa bi morala Unija še naprej iskati bolj trajnostne načine obravnavanja strukturnih sprememb in izzivov, ki vplivajo na trge dela in povzročajo tovrstne dogodke v državah članicah. [Sprememba 12]

| (15) | Da bi izrazili solidarnost Unije s presežnimi delavci in samozaposlenimi osebami, ki so prenehale opravljati dejavnost, bi morala stopnja sofinanciranja svežnja prilagojenih storitev in njegovega izvajanja ustrezati stopnji ESS+ v zadevni državi članici. |
| --- | --- |

(15)

Da bi izrazili solidarnost Unije s presežnimi delavci in samozaposlenimi osebami, ki so prenehale opravljati dejavnost, bi morala stopnja sofinanciranja svežnja prilagojenih storitev in njegovega izvajanja ustrezati stopnji ESS+ v zadevni državi članici.

| (16) | Del proračuna Unije, dodeljenega ESPG

  ESP
  , bi morala Komisija izvrševati v okviru deljenega upravljanja z državami članicami v smislu Uredbe (EU, Euratom) [številka nove finančne uredbe] Evropskega parlamenta in Sveta (17) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Zato bi Komisija in države članice pri izvajanju ESPG

  ESP
  v okviru deljenega upravljanja morale spoštovati načela iz finančne uredbe, kot so dobro finančno poslovodenje, preglednost in nediskriminacija. |
| --- | --- |

(16)

Del proračuna Unije, dodeljenega ESPG

  ESP
  , bi morala Komisija izvrševati v okviru deljenega upravljanja z državami članicami v smislu Uredbe (EU, Euratom) [številka nove finančne uredbe] Evropskega parlamenta in Sveta (17) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Zato bi Komisija in države članice pri izvajanju ESPG

  ESP
  v okviru deljenega upravljanja morale spoštovati načela iz finančne uredbe, kot so dobro finančno poslovodenje, preglednost in nediskriminacija.

| (17) | Evropski center za spremljanje sprememb s sedežem pri Evropski fundaciji za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) v Dublinu Komisiji in državam članicam pomaga pri kvalitativnih in kvantitativnih analizah in s tem pri ocenjevanju trendov globalizacije

  , kot so globalizacija, tehnološke
  in prestrukturiranj

  okoljske spremembe, prestrukturiranje
  ter uporabi ESPG

  uporaba ESP. Takšne analize bi morale vključevati dovolj razčlenjenih podatkov, predvsem po spolu, da bi se lahko učinkoviteje borili proti neenakostim med spoloma
  . [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(17)

Evropski center za spremljanje sprememb s sedežem pri Evropski fundaciji za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) v Dublinu Komisiji in državam članicam pomaga pri kvalitativnih in kvantitativnih analizah in s tem pri ocenjevanju trendov globalizacije

  , kot so globalizacija, tehnološke
  in prestrukturiranj

  okoljske spremembe, prestrukturiranje
  ter uporabi ESPG

  uporaba ESP. Takšne analize bi morale vključevati dovolj razčlenjenih podatkov, predvsem po spolu, da bi se lahko učinkoviteje borili proti neenakostim med spoloma
  . [Sprememba 13]

| (17a) | Evropski center za spremljanje prestrukturiranja, ki deluje v sklopu agencije Eurofound, v realnem času spremlja poročanje o obsežnih prestrukturiranjih v vsej Uniji, pri tem pa se zanaša na mrežo nacionalnih dopisnikov. Center je zelo pomemben za ESP in bi moral pomagati pri njegovih operacijah, predvsem s pomočjo pri zgodnjem opredeljevanju morebitnih primerov za posredovanje. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(17a)

Evropski center za spremljanje prestrukturiranja, ki deluje v sklopu agencije Eurofound, v realnem času spremlja poročanje o obsežnih prestrukturiranjih v vsej Uniji, pri tem pa se zanaša na mrežo nacionalnih dopisnikov. Center je zelo pomemben za ESP in bi moral pomagati pri njegovih operacijah, predvsem s pomočjo pri zgodnjem opredeljevanju morebitnih primerov za posredovanje. [Sprememba 14]

| (18) | Presežni delavci in samozaposlene osebe, ki so prenehale opravljati dejavnost, bi morali imeti enak dostop do ESPG

  ESP
  ne glede na vrsto pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja. Zato bi bilo treba v tej uredbi presežne delavce
  , ne glede na vrsto in trajanje njihovega delovnega razmerja,
  in samozaposlene osebe, ki so prenehale opravljati dejavnost, šteti za možne upravičence do sredstev ESPG

  ESP
  za namene te uredbe. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(18)

Presežni delavci in samozaposlene osebe, ki so prenehale opravljati dejavnost, bi morali imeti enak dostop do ESPG

  ESP
  ne glede na vrsto pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja. Zato bi bilo treba v tej uredbi presežne delavce
  , ne glede na vrsto in trajanje njihovega delovnega razmerja,
  in samozaposlene osebe, ki so prenehale opravljati dejavnost, šteti za možne upravičence do sredstev ESPG

  ESP
  za namene te uredbe. [Sprememba 15]

| (19) | Finančni prispevki iz ESPG

  ESP
  bi morali biti prvenstveno usmerjeni k aktivnim ukrepom na trgu dela
  in personaliziranim storitvam
  , katerih cilj je ponovna hitra vključitev upravičencev v 
  kakovostno in
  trajnostno zaposlitev v 
  sektorju, ki je usmerjen v prihodnost, bodisi v
  njihovem prvotnem sektorju ali zunaj njega
  , ter spodbujanje samozaposlovanja in ustanavljanja podjetij, med drugim z ustanavljanjem zadrug
  . Ukrepi bi morali odražati predvidene potrebe lokalnega in regionalnega trga dela. Kadarkoli je to ustrezno, bi bilo treba podpirati tudi mobilnost presežnih delavcev, da se jim pomaga najti novo zaposlitev drugje. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti razširjanju spretnosti, ki jih zahteva digitalna doba
  , in po potrebi odpravljanju spolnih stereotipov pri zaposlovanju
  . Omejiti bi bilo treba vključevanje denarnih pomoči v usklajeni sveženj prilagojenih storitev.
  Finančni prispevki bi morali ukrepe, za katere so odgovorne države članice in/ali podjetja, kot je določeno v nacionalni zakonodaji ali kolektivnih pogodbah, dopolnjevati, ne pa jih nadomestiti.
  Podjetja bi lahko spodbujali

  bilo treba spodbujati
  k sodelovanju pri nacionalnem sofinanciranju ukrepov v okviru ESPG

  ESP
  . [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(19)

Finančni prispevki iz ESPG

  ESP
  bi morali biti prvenstveno usmerjeni k aktivnim ukrepom na trgu dela
  in personaliziranim storitvam
  , katerih cilj je ponovna hitra vključitev upravičencev v 
  kakovostno in
  trajnostno zaposlitev v 
  sektorju, ki je usmerjen v prihodnost, bodisi v
  njihovem prvotnem sektorju ali zunaj njega
  , ter spodbujanje samozaposlovanja in ustanavljanja podjetij, med drugim z ustanavljanjem zadrug
  . Ukrepi bi morali odražati predvidene potrebe lokalnega in regionalnega trga dela. Kadarkoli je to ustrezno, bi bilo treba podpirati tudi mobilnost presežnih delavcev, da se jim pomaga najti novo zaposlitev drugje. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti razširjanju spretnosti, ki jih zahteva digitalna doba
  , in po potrebi odpravljanju spolnih stereotipov pri zaposlovanju
  . Omejiti bi bilo treba vključevanje denarnih pomoči v usklajeni sveženj prilagojenih storitev.
  Finančni prispevki bi morali ukrepe, za katere so odgovorne države članice in/ali podjetja, kot je določeno v nacionalni zakonodaji ali kolektivnih pogodbah, dopolnjevati, ne pa jih nadomestiti.
  Podjetja bi lahko spodbujali

  bilo treba spodbujati
  k sodelovanju pri nacionalnem sofinanciranju ukrepov v okviru ESPG

  ESP
  . [Sprememba 16]

| (19a) | Pri izvajanju in oblikovanju usklajenega svežnja prilagojenih storitev, namenjenih za lažjo ponovno vključitev upravičencev, ki so prejemniki pomoči, bi morale države članice izkoristiti cilje digitalne agende in strategije za enotni digitalni trg in se bolj usmeriti vanje, da bi odpravile velike razlike med spoloma na področjih IKT ter naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, in sicer s spodbujanjem ponovnega usposabljanja in prekvalifikacije žensk za področja IKT ter naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike. Poleg tega bi morale države članice pri izvajanju in oblikovanju usklajenega svežnja prilagojenih storitev poskrbeti za konec prevlade enega spola v panogah in sektorjih, za katere je ta običajna. Povečanje zastopanosti manj zastopanega spola v sektorjih, kot so finance, IKT ter naravoslovje, tehnologija, inženirstvo in matematika, bi prispevalo k zmanjševanju razlik v plačah in pokojninah med spoloma. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(19a)

Pri izvajanju in oblikovanju usklajenega svežnja prilagojenih storitev, namenjenih za lažjo ponovno vključitev upravičencev, ki so prejemniki pomoči, bi morale države članice izkoristiti cilje digitalne agende in strategije za enotni digitalni trg in se bolj usmeriti vanje, da bi odpravile velike razlike med spoloma na področjih IKT ter naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, in sicer s spodbujanjem ponovnega usposabljanja in prekvalifikacije žensk za področja IKT ter naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike. Poleg tega bi morale države članice pri izvajanju in oblikovanju usklajenega svežnja prilagojenih storitev poskrbeti za konec prevlade enega spola v panogah in sektorjih, za katere je ta običajna. Povečanje zastopanosti manj zastopanega spola v sektorjih, kot so finance, IKT ter naravoslovje, tehnologija, inženirstvo in matematika, bi prispevalo k zmanjševanju razlik v plačah in pokojninah med spoloma. [Sprememba 17]

| (20) | Pri oblikovanju usklajenega svežnja ukrepov aktivne politike trga dela bi morale države članice dati prednost ukrepom, ki bodo znatno prispevali k zaposljivosti upravičencev. Države članice bi si morale prizadevati za ponovno vključitev v trajnostno zaposlitev čim večjega števila

  kakovostno in trajnostno zaposlitev vseh
  upravičencev, ki sodelujejo v teh ukrepih, in sicer čim prej v šestmesečnem

  sedemmesečnem
  roku za predložitev končnega poročila o izvajanju finančnega prispevka.
  Pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev bi bilo treba upoštevati ključne razloge za odpuščanje, kjer je to ustrezno, in predvideti obete na trgu dela v prihodnosti ter potrebne kompetence. Usklajeni sveženj bi moral biti združljiv s prehodom na podnebju prijazno in z viri gospodarno gospodarstvo. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(20)

Pri oblikovanju usklajenega svežnja ukrepov aktivne politike trga dela bi morale države članice dati prednost ukrepom, ki bodo znatno prispevali k zaposljivosti upravičencev. Države članice bi si morale prizadevati za ponovno vključitev v trajnostno zaposlitev čim večjega števila

  kakovostno in trajnostno zaposlitev vseh
  upravičencev, ki sodelujejo v teh ukrepih, in sicer čim prej v šestmesečnem

  sedemmesečnem
  roku za predložitev končnega poročila o izvajanju finančnega prispevka.
  Pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev bi bilo treba upoštevati ključne razloge za odpuščanje, kjer je to ustrezno, in predvideti obete na trgu dela v prihodnosti ter potrebne kompetence. Usklajeni sveženj bi moral biti združljiv s prehodom na podnebju prijazno in z viri gospodarno gospodarstvo. [Sprememba 18]

| (21) | Države članice bi morale pri oblikovanju usklajenega svežnja ukrepov za aktivno politiko zaposlovanja biti posebej pozorne na prikrajšane upravičence, vključno z 
  invalidi, osebami, ki skrbijo za sorodnike,
  mlajšimi in starejšimi brezposelnimi
  , osebami z nizko stopnjo kvalifikacij, osebami migrantskega porekla
  ter osebami, izpostavljenimi tveganju revščine, saj imajo te skupine posebne težave pri ponovnem vključevanju na trg dela. Ne glede na navedeno

  to
  pa bi bilo treba pri izvajanju ESPG

  ESP
  spoštovati in spodbujati načeli enakosti spolov in nediskriminacije, ki spadata med temeljne vrednote Unije in sta zapisani v evropskem stebru socialnih pravic. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(21)

Države članice bi morale pri oblikovanju usklajenega svežnja ukrepov za aktivno politiko zaposlovanja biti posebej pozorne na prikrajšane upravičence, vključno z 
  invalidi, osebami, ki skrbijo za sorodnike,
  mlajšimi in starejšimi brezposelnimi
  , osebami z nizko stopnjo kvalifikacij, osebami migrantskega porekla
  ter osebami, izpostavljenimi tveganju revščine, saj imajo te skupine posebne težave pri ponovnem vključevanju na trg dela. Ne glede na navedeno

  to
  pa bi bilo treba pri izvajanju ESPG

  ESP
  spoštovati in spodbujati načeli enakosti spolov in nediskriminacije, ki spadata med temeljne vrednote Unije in sta zapisani v evropskem stebru socialnih pravic. [Sprememba 19]

| (21a) | Komisija je v obdobju med marcem 2007 in marcem 2017 prejela 148 vlog za sofinanciranje iz ESP iz 21 držav članic v skupni vrednosti skoraj 600 milijonov EUR za pomoč 138 888 presežnim delavcem in 2 944 osebam, ki niso zaposlene, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET). [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(21a)

Komisija je v obdobju med marcem 2007 in marcem 2017 prejela 148 vlog za sofinanciranje iz ESP iz 21 držav članic v skupni vrednosti skoraj 600 milijonov EUR za pomoč 138 888 presežnim delavcem in 2 944 osebam, ki niso zaposlene, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET). [Sprememba 20]

| (22) | Da bi države članice učinkovito in hitro pomagale upravičencem, bi se morale čim bolj potruditi za vložitev popolnih vlog za finančni prispevek iz ESPG

  ESP, institucije Unije pa bi morale storiti vse, kar je v njihovi moči, da bi jih čim prej ocenile
  . V primeru, da Komisija zahteva dodatne informacije za oceno vloge, bi bilo treba zagotavljanje dodatnih informacij časovno omejiti. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(22)

Da bi države članice učinkovito in hitro pomagale upravičencem, bi se morale čim bolj potruditi za vložitev popolnih vlog za finančni prispevek iz ESPG

  ESP, institucije Unije pa bi morale storiti vse, kar je v njihovi moči, da bi jih čim prej ocenile
  . V primeru, da Komisija zahteva dodatne informacije za oceno vloge, bi bilo treba zagotavljanje dodatnih informacij časovno omejiti. [Sprememba 21]

| (22a) | Za lažje izvajanje in doseganje ciljev te uredbe bi bilo treba javnost bolje seznaniti z ESP in možnostmi, ki jih ponuja, zlasti na ravni ustreznih organov v državah članicah. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(22a)

Za lažje izvajanje in doseganje ciljev te uredbe bi bilo treba javnost bolje seznaniti z ESP in možnostmi, ki jih ponuja, zlasti na ravni ustreznih organov v državah članicah. [Sprememba 22]

| (22b) | Komisija omogoča lažji dostop do državnih in regionalnih organov prek namenske službe za podporo, ki zagotavlja splošne informacije in pojasnila o postopkih ter o tem, kako se predloži vloga. Služba za podporo bi morala dati na voljo standardizirane obrazce za statistične podatke in nadaljnjo analizo. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(22b)

Komisija omogoča lažji dostop do državnih in regionalnih organov prek namenske službe za podporo, ki zagotavlja splošne informacije in pojasnila o postopkih ter o tem, kako se predloži vloga. Služba za podporo bi morala dati na voljo standardizirane obrazce za statistične podatke in nadaljnjo analizo. [Sprememba 23]

| (23) | V interesu upravičencev in organov, pristojnih za izvajanje ukrepov, bi morala država članica prosilka ustrezno informirati vse udeležene v postopku za pridobitev pomoči o stanju vloge
  in jih vključiti v proces izvajanja
  . [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(23)

V interesu upravičencev in organov, pristojnih za izvajanje ukrepov, bi morala država članica prosilka ustrezno informirati vse udeležene v postopku za pridobitev pomoči o stanju vloge
  in jih vključiti v proces izvajanja
  . [Sprememba 24]

| (24) | Finančni prispevki iz ESPG

  ESP
  v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ne bi smeli

  morejo
  nadomestiti podpornih ukrepov, ki so upravičencem na voljo v okviru skladov Unije ali drugih politik ali programov Unije, ampak bi morali

  temveč bi morali
  te ukrepe po možnosti dopolnjevati.
  Prav tako finančni prispevek iz ESP ne more nadomestiti nacionalnih ukrepov ali ukrepov, za katere so v skladu z nacionalno zakonodajo ali kolektivnimi pogodbami odgovorna podjetja, ki odpuščajo, temveč bi moral namesto tega prinašati dejansko evropsko dodano vrednost. [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(24)

Finančni prispevki iz ESPG

  ESP
  v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ne bi smeli

  morejo
  nadomestiti podpornih ukrepov, ki so upravičencem na voljo v okviru skladov Unije ali drugih politik ali programov Unije, ampak bi morali

  temveč bi morali
  te ukrepe po možnosti dopolnjevati.
  Prav tako finančni prispevek iz ESP ne more nadomestiti nacionalnih ukrepov ali ukrepov, za katere so v skladu z nacionalno zakonodajo ali kolektivnimi pogodbami odgovorna podjetja, ki odpuščajo, temveč bi moral namesto tega prinašati dejansko evropsko dodano vrednost. [Sprememba 25]

| (25) | Države članice bi morale v skladu z načelom enakosti zagotoviti učinkovit dostop do informacij o ESP na vsem svojem ozemlju, vključno s podeželjem. Komisija bi morala zlasti spodbujati razširjanje obstoječih dobrih praks, izboljšati vedenje o merilih ESP za upravičenost in njegovih postopkih za vloge ter povečati ozaveščenost o ESP med državljani Unije, predvsem delavci.
  Vključiti bi bilo treba posebne

  izrecne
  določbe za dejavnosti

  o dejavnostih
  informiranja in komuniciranja o primerih ESPG

  ESP
  in rezultatih. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(25)

Države članice bi morale v skladu z načelom enakosti zagotoviti učinkovit dostop do informacij o ESP na vsem svojem ozemlju, vključno s podeželjem. Komisija bi morala zlasti spodbujati razširjanje obstoječih dobrih praks, izboljšati vedenje o merilih ESP za upravičenost in njegovih postopkih za vloge ter povečati ozaveščenost o ESP med državljani Unije, predvsem delavci.
  Vključiti bi bilo treba posebne

  izrecne
  določbe za dejavnosti

  o dejavnostih
  informiranja in komuniciranja o primerih ESPG

  ESP
  in rezultatih. [Sprememba 26]

| (26) | Za lažje izvajanje te uredbe bi morali biti odhodki upravičeni od datuma, na katerega začne država članica opravljati prilagojene storitve ali od datuma, na katerega ima država članica upravne izdatke za izvajanje ESPG

  ESP
  . |
| --- | --- |

(26)

Za lažje izvajanje te uredbe bi morali biti odhodki upravičeni od datuma, na katerega začne država članica opravljati prilagojene storitve ali od datuma, na katerega ima država članica upravne izdatke za izvajanje ESPG

  ESP
  .

| (27) | Da bi zadovoljili potrebe, ki nastanejo zlasti v prvih mesecih vsakega leta, ko so možnosti za prerazporeditev iz drugih proračunskih vrstic še posebno majhne, bi bilo treba v letnem proračunskem postopku zagotoviti ustrezen znesek za plačila v proračunski vrstici
  ESP

  ESPG. |
| --- | --- |

(27)

Da bi zadovoljili potrebe, ki nastanejo zlasti v prvih mesecih vsakega leta, ko so možnosti za prerazporeditev iz drugih proračunskih vrstic še posebno majhne, bi bilo treba v letnem proračunskem postopku zagotoviti ustrezen znesek za plačila v proračunski vrstici
  ESP

  ESPG.

| (27a) | Za zadostitev potreb, ki nastanejo predvsem v prvih mesecih vsakega leta, ko so možnosti za prerazporeditev iz drugih proračunskih vrstic še posebno omejene, je treba v letnem proračunskem postopku zagotoviti ustrezen znesek za odobritve plačil v proračunski vrstici ESP. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(27a)

Za zadostitev potreb, ki nastanejo predvsem v prvih mesecih vsakega leta, ko so možnosti za prerazporeditev iz drugih proračunskih vrstic še posebno omejene, je treba v letnem proračunskem postopku zagotoviti ustrezen znesek za odobritve plačil v proračunski vrstici ESP. [Sprememba 27]

| (28) | Večletni finančni načrt in Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne [prihodnji datum] o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (18) (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum) določata finančni okvir ESPG

  ESP
  . |
| --- | --- |

(28)

Večletni finančni načrt in Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne [prihodnji datum] o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (18) (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum) določata finančni okvir ESPG

  ESP
  .

| (29) | V interesu upravičencev bi morala biti pomoč na voljo čim hitreje in čim bolj učinkovito. Države članice in institucije Unije, vključene v proces odločanja o ESPG

  ESP
  , bi si morale čim bolj prizadevati za skrajšanje časa obravnave in poenostavitev postopkov, da bi zagotovile nemoteno in hitro sprejemanje odločitev o uporabi ESPG

  ESP
  . Zato proračunski organ v prihodnosti odloči o zahtevi za prerazporeditev Komisije in ne zahteva več predloga Komisije za uporabo ESPG.
  [ločeno glasovanje] |
| --- | --- |

(29)

V interesu upravičencev bi morala biti pomoč na voljo čim hitreje in čim bolj učinkovito. Države članice in institucije Unije, vključene v proces odločanja o ESPG

  ESP
  , bi si morale čim bolj prizadevati za skrajšanje časa obravnave in poenostavitev postopkov, da bi zagotovile nemoteno in hitro sprejemanje odločitev o uporabi ESPG

  ESP
  . Zato proračunski organ v prihodnosti odloči o zahtevi za prerazporeditev Komisije in ne zahteva več predloga Komisije za uporabo ESPG.
  [ločeno glasovanje]

| (30) | Ko se podjetje zapre, se presežnim delavcem lahko pomaga prevzeti nekatere ali vse dejavnosti njihovega nekdanjega delodajalca
  , država članica, v kateri se nahaja podjetje, pa lahko vnaprej nakaže nujno potrebna sredstva, da jim to omogoči
  . [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(30)

Ko se podjetje zapre, se presežnim delavcem lahko pomaga prevzeti nekatere ali vse dejavnosti njihovega nekdanjega delodajalca
  , država članica, v kateri se nahaja podjetje, pa lahko vnaprej nakaže nujno potrebna sredstva, da jim to omogoči
  . [Sprememba 29]

| (31) | Da se Evropskemu parlamentu omogoči politični nadzor, Komisiji pa stalno spremljanje rezultatov, pridobljenih s pomočjo iz ESPG

  ESP
  , bi morale države članice pravočasno predložiti končno poročilo o izvajanju ESPG

  ESP, ki bi moralo biti skladno z jasnimi zahtevami glede spremljanja ter vsebovati nadaljnje spremljanje upravičencev in oceno učinka na enakost spolov
  . [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(31)

Da se Evropskemu parlamentu omogoči politični nadzor, Komisiji pa stalno spremljanje rezultatov, pridobljenih s pomočjo iz ESPG

  ESP
  , bi morale države članice pravočasno predložiti končno poročilo o izvajanju ESPG

  ESP, ki bi moralo biti skladno z jasnimi zahtevami glede spremljanja ter vsebovati nadaljnje spremljanje upravičencev in oceno učinka na enakost spolov
  . [Sprememba 30]

| (32) | Države članice bi morale ohraniti pristojnost za izvrševanje finančnega prispevka ter upravljanje in nadzor ukrepov, ki se financirajo s sredstvi Unije, v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (finančna uredba) (19) ali morebitno pozneje sprejeto uredbo. Države članice bi morale upravičiti uporabo finančnega prispevka, prejetega iz ESPG

  ESP
  . Ker je obdobje izvajanja operacij ESPG

  ESP
  kratko, bi se morala pri obveznostih poročanja odražati posebna narava pomoči iz ESPG

  ESP
  . |
| --- | --- |

(32)

Države članice bi morale ohraniti pristojnost za izvrševanje finančnega prispevka ter upravljanje in nadzor ukrepov, ki se financirajo s sredstvi Unije, v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (finančna uredba) (19) ali morebitno pozneje sprejeto uredbo. Države članice bi morale upravičiti uporabo finančnega prispevka, prejetega iz ESPG

  ESP
  . Ker je obdobje izvajanja operacij ESPG

  ESP
  kratko, bi se morala pri obveznostih poročanja odražati posebna narava pomoči iz ESPG

  ESP
  .

| (32a) | Države članice bi morale zagotoviti učinkovite komunikacijske ukrepe za spodbujanje finančnih prispevkov iz ESP, navesti izvor sredstev Unije in izboljšati prepoznavnost dejavnosti, ki jih financira Unija v okviru tega sklada. [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(32a)

Države članice bi morale zagotoviti učinkovite komunikacijske ukrepe za spodbujanje finančnih prispevkov iz ESP, navesti izvor sredstev Unije in izboljšati prepoznavnost dejavnosti, ki jih financira Unija v okviru tega sklada. [Sprememba 31]

| (33) | Države članice bi morale preprečevati, odkrivati in ustrezno ukrepati glede nepravilnosti, vključno z goljufijami, ki jih povzročijo upravičenci. Še posebej lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 (20) in uredbama (Euratom, ES) št. 2988/95 (21) in št. 2185/96 (22) Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja administrativne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršne koli druge nezakonite dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 (23) lahko Evropsko javno tožilstvo preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (24) Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, da vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodeluje pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF), Evropskemu javnemu tožilstvu (EJT) in Evropskemu računskemu sodišču (ERS) podeli potrebne pravice in dostop ter zagotovi, da vse tretje osebe, ki so vključene v uporabo sredstev iz skladov Unije, podelijo enakovredne pravice. Države članice bi morale Komisiji poročati o odkritih nepravilnostih, vključno z goljufijami, ter o svojih nadaljnjih ukrepih ter ukrepanjih na podlagi preiskav OLAF. |
| --- | --- |

(33)

Države članice bi morale preprečevati, odkrivati in ustrezno ukrepati glede nepravilnosti, vključno z goljufijami, ki jih povzročijo upravičenci. Še posebej lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 (20) in uredbama (Euratom, ES) št. 2988/95 (21) in št. 2185/96 (22) Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja administrativne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršne koli druge nezakonite dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 (23) lahko Evropsko javno tožilstvo preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (24) Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, da vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodeluje pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF), Evropskemu javnemu tožilstvu (EJT) in Evropskemu računskemu sodišču (ERS) podeli potrebne pravice in dostop ter zagotovi, da vse tretje osebe, ki so vključene v uporabo sredstev iz skladov Unije, podelijo enakovredne pravice. Države članice bi morale Komisiji poročati o odkritih nepravilnostih, vključno z goljufijami, ter o svojih nadaljnjih ukrepih ter ukrepanjih na podlagi preiskav OLAF.

| (34) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta[1], Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95[2], Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96[3] in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939[4] bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršne koli druge nezakonite dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga nezakonita ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371. V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v uporabo sredstev iz skladov Unije, podelijo enakovredne pravice. |
| --- | --- |

(34)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta[1], Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95[2], Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96[3] in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939[4] bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršne koli druge nezakonite dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga nezakonita ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371. V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v uporabo sredstev iz skladov Unije, podelijo enakovredne pravice.

| (35) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. |
| --- | --- |

(35)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU.

| (36) | V skladu s členom 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (25) je treba oceniti ta program na podlagi informacij, zbranih s pomočjo posebnih zahtev za spremljanje, in se hkrati izogibati prekomernemu zakonskemu urejanju in upravnim bremenom, zlasti za države članice. Te zahteve lahko po potrebi kot osnovo za ocenjevanje učinkov programa na mestu samem vključujejo izmerljive kazalnike. |
| --- | --- |

(36)

V skladu s členom 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (25) je treba oceniti ta program na podlagi informacij, zbranih s pomočjo posebnih zahtev za spremljanje, in se hkrati izogibati prekomernemu zakonskemu urejanju in upravnim bremenom, zlasti za države članice. Te zahteve lahko po potrebi kot osnovo za ocenjevanje učinkov programa na mestu samem vključujejo izmerljive kazalnike.

| (37) | Glede na pomembnost boja proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije za uresničevanje Pariškega sporazuma in ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in doseganju krovnega cilja, da se

  bi bilo v obdobju večletnega finančnega okvira za obdobje od 2021 do 2027 od proračunskih odhodkov EU
  25 % proračunskih odhodkov EU nameni podpiranju podnebnih ciljev

  namenjenih za podnebne cilje, ter letnega cilja v višini 30 %, ki naj bi ga uresničili čim prej, najkasneje pa do leta 2027
  . Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem sklada ter ponovno ocenjeni v okviru njegovega ocenjevanja. [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(37)

Glede na pomembnost boja proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije za uresničevanje Pariškega sporazuma in ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in doseganju krovnega cilja, da se

  bi bilo v obdobju večletnega finančnega okvira za obdobje od 2021 do 2027 od proračunskih odhodkov EU
  25 % proračunskih odhodkov EU nameni podpiranju podnebnih ciljev

  namenjenih za podnebne cilje, ter letnega cilja v višini 30 %, ki naj bi ga uresničili čim prej, najkasneje pa do leta 2027
  . Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem sklada ter ponovno ocenjeni v okviru njegovega ocenjevanja. [Sprememba 32]

| (38) | Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se jih zaradi obsega in učinkov lahko laže doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(38)

Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se jih zaradi obsega in učinkov lahko laže doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev.

| (39) | Glede na dejstvo, da digitalna preobrazba gospodarstva zahteva določeno raven digitalne kompetence delovne sile, bi moralo biti razširjanje spretnosti, ki jih zahteva digitalna doba, obvezen horizontalni element vsakega ponujenega usklajenega svežnja prilagojenih storitev
  in imeti za cilj večji delež žensk v poklicih na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike
   – [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(39)

Glede na dejstvo, da digitalna preobrazba gospodarstva zahteva določeno raven digitalne kompetence delovne sile, bi moralo biti razširjanje spretnosti, ki jih zahteva digitalna doba, obvezen horizontalni element vsakega ponujenega usklajenega svežnja prilagojenih storitev
  in imeti za cilj večji delež žensk v poklicih na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike
   – [Sprememba 33]

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba ustanavlja Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji

  prehod
  (ESPG

  ESP
  ).

Določa cilje ESPG, načine financiranja Unije in

  ESP ter načine,
  pravila
  in merila
  za zagotavljanje takšnega financiranja

  financiranja Unije
  , vključno z vlogami držav članic za finančni prispevek iz ESPG

  ESP
  za ukrepe, ki so namenjeni upravičencem iz člena 7. [Sprememba 34]

Člen 2

Poslanstvo

ESPG prispeva k boljši porazdelitvi koristi

  Cilj ESP je podpora družbeno-ekonomskim spremembam, ki so posledica
  globalizacije
  ter tehnoloških
  in tehnološkega napredka, da pomaga

  okoljskih sprememb
  ,
  in sicer s pomočjo
  presežnim delavcem pri prilagajanju strukturnim spremembam

  prek spodbujanja alternativne, trajnostne zaposlitve. ESP je sklad za nujne primere, ki deluje reaktivno in prispeva k pravičnemu prehodu
  . Kot tak ESPG

  ESP
  prispeva k izvajanju načel, opredeljenih v okviru evropskega stebra socialnih pravic, ter krepi socialno in ekonomsko kohezijo med regijami in državami članicami. [Sprememba 35]

Člen 3

Cilji

1.   Splošni cilj programa je izkazati solidarnost in nuditi
  finančno
  podporo presežnim delavcem

  za ukrepe za ponovno zaposlovanje presežnih delavcev, ne glede na vrsto ali trajanje njihovega delovnega razmerja,
  in samozaposlenim osebam

  samozaposlenih oseb
  , ki so prenehali opravljati dejavnost zaradi nepričakovanih velikih prestrukturiranj iz člena 5
  (1) do (3)
  . [Sprememba 36]

2.   Specifičen

  Specifični
  cilj ESPG

  ESP
  je pomoč
  in podpora delavcem pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela
  v primerih nepričakovanih velikih prestrukturiranj, zlasti tistih, ki so jih povzročili izzivi v zvezi z globalizacijo, kot so spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, trgovinski spori, finančne ali gospodarske krize,
  izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije,
  prehod na nizkoogljično gospodarstvo ali posledice digitalizacije ali avtomatizacije

  , avtomatizacije in tehnoloških sprememb
  . Še zlasti so pomembni ukrepi, ki so v pomoč najbolj prikrajšanim skupinam
  , in spodbujanje enakosti spolov
  . [Spremembi 37 in 98]

Člen 4

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

| (a) | „presežni delavec“ pomeni delavca
  ne glede na vrsto ali trajanje njegovega delovnega razmerja
  , čigar delovno razmerje se je predčasno končalo z nastopom presežnosti ali čigar pogodba o zaposlitvi ni bila obnovljena zaradi ekonomskih razlogov; [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(a)

„presežni delavec“ pomeni delavca
  ne glede na vrsto ali trajanje njegovega delovnega razmerja
  , čigar delovno razmerje se je predčasno končalo z nastopom presežnosti ali čigar pogodba o zaposlitvi ni bila obnovljena zaradi ekonomskih razlogov; [Sprememba 38]

| (b) | „samozaposlena oseba“ pomeni osebo, ki zaposluje manj kot deset delavcev; |
| --- | --- |

(b)

„samozaposlena oseba“ pomeni osebo, ki zaposluje manj kot deset delavcev;

| (c) | „upravičenec“ pomeni osebo, ki je udeležena v ukrepih, sofinanciranih s strani ESPG

  ESP
  ; |
| --- | --- |

(c)

„upravičenec“ pomeni osebo, ki je udeležena v ukrepih, sofinanciranih s strani ESPG

  ESP
  ;

| (d) | „nepravilnost“ pomeni vsako kršitev prava, ki se uporablja, ki je posledica dejanja ali opustitve dejanja s strani gospodarskega subjekta, vključenega v izvajanje ESPG

  ESP
  , ki zaradi neupravičene postavke odhodkov škoduje ali bi lahko škodovala proračunu Unije. |
| --- | --- |

(d)

„nepravilnost“ pomeni vsako kršitev prava, ki se uporablja, ki je posledica dejanja ali opustitve dejanja s strani gospodarskega subjekta, vključenega v izvajanje ESPG

  ESP
  , ki zaradi neupravičene postavke odhodkov škoduje ali bi lahko škodovala proračunu Unije.

Člen 5

Merila za pomoč

1.   Države članice lahko zaprosijo za finančni prispevek iz ESPG

  ESP
  za ukrepe, namenjene presežnim delavcem in samozaposlenim osebam v skladu z določbami iz tega člena.

2.   Finančni prispevek iz ESPG

  ESP
  bo določen v primeru velikih prestrukturiranj, ki so posledica:

| (a) | prenehanja opravljanja dejavnosti več kot 250

  vsaj 200
  presežnih delavcev ali samozaposlenih oseb v referenčnem obdobju štirih

  šestih
  mesecev v podjetju v državi članici, tudi kadar do prenehanja opravljanja dejavnosti pride pri dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi; [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(a)

prenehanja opravljanja dejavnosti več kot 250

  vsaj 200
  presežnih delavcev ali samozaposlenih oseb v referenčnem obdobju štirih

  šestih
  mesecev v podjetju v državi članici, tudi kadar do prenehanja opravljanja dejavnosti pride pri dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi; [Sprememba 39]

| (b) | prenehanja opravljanja dejavnosti več kot 250

  vsaj 200
  presežnih delavcev ali samozaposlenih oseb v referenčnem obdobju šestih

  devetih
  mesecev, zlasti v malih ali srednjih podjetjih, kadar vsa delujejo v istem gospodarskem sektorju na ravni oddelkov NACE Revizija 2 in se nahajajo v eni regiji ali dveh sosednjih regijah ravni NUTS 2 ali v več kot dveh sosednjih regijah ravni NUTS2, če je prizadetih več kot 250

  vsaj 200
  delavcev ali samozaposlenih oseb v dveh regijah skupaj; [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(b)

prenehanja opravljanja dejavnosti več kot 250

  vsaj 200
  presežnih delavcev ali samozaposlenih oseb v referenčnem obdobju šestih

  devetih
  mesecev, zlasti v malih ali srednjih podjetjih, kadar vsa delujejo v istem gospodarskem sektorju na ravni oddelkov NACE Revizija 2 in se nahajajo v eni regiji ali dveh sosednjih regijah ravni NUTS 2 ali v več kot dveh sosednjih regijah ravni NUTS2, če je prizadetih več kot 250

  vsaj 200
  delavcev ali samozaposlenih oseb v dveh regijah skupaj; [Sprememba 40]

| (c) | prenehanja opravljanja dejavnosti več kot 250

  vsaj 200
  presežnih delavcev ali samozaposlenih oseb v referenčnem obdobju štirih

  devetih
  mesecev, zlasti v malih ali srednjih podjetjih, ki delujejo v istem ali različnih gospodarskih sektorjih na ravni oddelkov NACE Revizija 2 in se nahajajo v isti regiji ravni NUTS 2. [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(c)

prenehanja opravljanja dejavnosti več kot 250

  vsaj 200
  presežnih delavcev ali samozaposlenih oseb v referenčnem obdobju štirih

  devetih
  mesecev, zlasti v malih ali srednjih podjetjih, ki delujejo v istem ali različnih gospodarskih sektorjih na ravni oddelkov NACE Revizija 2 in se nahajajo v isti regiji ravni NUTS 2. [Sprememba 41]

3.   Na majhnih trgih dela ali v izjemnih okoliščinah – zlasti v zvezi

  vključno
  z vlogami, pri katerih so udeležena mala in srednja podjetja – ki jih država članica prosilka ustrezno utemelji, se lahko šteje, da je vloga za finančni prispevek na podlagi tega člena sprejemljiva, tudi če pogoji iz točke (a), (b) ali (c) odstavka 1 niso v celoti izpolnjeni, kadar pojav presežnosti resno vpliva na zaposlenost

  stopnje zaposlenosti
  in lokalno
  , regionalno
  ali regionalno

  nacionalno
  gospodarstvo. Država članica prosilka opredeli, katero merilo za pomoč iz točk (a), (b) ali (c) odstavka 1 ni v celoti izpolnjeno. Skupna višina prispevkov, ki se dodelijo v izrednih okoliščinah, ne sme presegati 15 % letne zgornje meje ESPG

  ESP
  . [Sprememba 42]

4.   Sredstva iz ESPG

  ESP
  se ne smejo uporabiti, kadar so delavci odpuščeni zaradi zmanjšanja proračunskih sredstev s strani države članice, kar vpliva na sektorje, ki so
  v prvi vrsti
  odvisni od javnih financ. [Sprememba 43]

Člen 6

Izračun števila presežnih delavcev in prenehanj opravljanja dejavnosti

1.   Države članice prosilke navedejo metodo, ki so jo uporabile za izračun števila
  presežnih
  delavcev in samozaposlenih oseb, opredeljenih v členu 4 za namene člena 5
  (1) do (3)
  . [Sprememba 44]

2.   Država članica prosilka izračuna število iz odstavka 1 na enega od naslednjih dni:

| (a) | na dan, ko delodajalec v skladu s členom 3(1) Direktive Sveta 98/59/ES (26) uradno pisno obvesti pristojni javni organ o načrtovanih kolektivnih odpuščanjih; |
| --- | --- |

(a)

na dan, ko delodajalec v skladu s členom 3(1) Direktive Sveta 98/59/ES (26) uradno pisno obvesti pristojni javni organ o načrtovanih kolektivnih odpuščanjih;

| (b) | na dan, ko delodajalec obvesti delavca o odpustu ali prekinitvi pogodbe o zaposlitvi; |
| --- | --- |

(b)

na dan, ko delodajalec obvesti delavca o odpustu ali prekinitvi pogodbe o zaposlitvi;

| (c) | na dan dejanske prekinitve pogodbe o zaposlitvi ali njenega izteka; |
| --- | --- |

(c)

na dan dejanske prekinitve pogodbe o zaposlitvi ali njenega izteka;

| (d) | na dan izteka napotitve v podjetje uporabnika ali |
| --- | --- |

(d)

na dan izteka napotitve v podjetje uporabnika ali

| (e) | za samozaposleno osebo, na dan prenehanja dejavnosti, ki se določi v skladu z nacionalnim pravom ali upravnimi določbami. |
| --- | --- |

(e)

za samozaposleno osebo, na dan prenehanja dejavnosti, ki se določi v skladu z nacionalnim pravom ali upravnimi določbami.

V primerih iz točke (a) država članica prosilka Komisiji predloži dodatne informacije o dejanskem številu presežnih delavcev, ki so nastali v skladu s členom 5(1) te uredbe, preden Komisija dokonča oceno.

Člen 7

Upravičenci

Država članica prosilka lahko zagotovi usklajeni sveženj prilagojenih storitev v skladu s členom 8, sofinanciranih iz ESPG

  ESP
  , upravičencem, med katerimi so lahko:

| (a) | presežni delavci in samozaposlene osebe, ki so prenehale opravljati dejavnosti, katerih število je izračunano v skladu s členom 6, v referenčnih obdobjih iz člena 5
  (1) do (3)
  ; [Sprememba 45] |
| --- | --- |

(a)

presežni delavci in samozaposlene osebe, ki so prenehale opravljati dejavnosti, katerih število je izračunano v skladu s členom 6, v referenčnih obdobjih iz člena 5
  (1) do (3)
  ; [Sprememba 45]

| (b) | presežni delavci in samozaposlene osebe, ki so prenehale opravljati dejavnosti, katerih število je izračunano v skladu s členom 6, zunaj referenčnega obdobja iz člena 5; in sicer šest mesecev pred začetkom referenčnega obdobja ali med koncem referenčnega obdobja in zadnjim dnem pred datumom dokončanja ocene s strani Komisije. |
| --- | --- |

(b)

presežni delavci in samozaposlene osebe, ki so prenehale opravljati dejavnosti, katerih število je izračunano v skladu s členom 6, zunaj referenčnega obdobja iz člena 5; in sicer šest mesecev pred začetkom referenčnega obdobja ali med koncem referenčnega obdobja in zadnjim dnem pred datumom dokončanja ocene s strani Komisije.

Delavci in samozaposlene osebe iz točke (b) prvega pododstavka se štejejo za upravičene, če je mogoče ugotoviti jasno vzročno povezavo z dogodkom, ki je povzročil presežnost v referenčnem obdobju.

Države članice lahko z odstopanjem od člena 5 ponudijo prilagojene storitve, ki se sofinancirajo iz ESP, določenemu številu dolgotrajno brezposelnih mladih, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje in so na dan vložitve vloge stari manj kot 25 let ali, kadar države članice tako določijo, manj kot 30 let, in sicer številu, ki je enako številu ciljnih prejemnikov, pri tem pa imajo prednost osebe, ki so postale presežne ali ki so opustile dejavnost, če je vsaj do nekaterih odpuščanj prišlo v regijah na ravni NUTS 2. [Sprememba 46]

Člen 8

Upravičeni ukrepi

1.   Finančni prispevek iz ESPG

  ESP
  se lahko izplača za aktivne ukrepe na trgu dela, ki so del usklajenega svežnja prilagojenih storitev,
  – z udeležbo sindikatov in/ali predstavnikov delavcev –
  namenjenih za lajšanje

  zagotavljanje lažje
  ponovne vključitve upravičencev, ki so prejemniki pomoči, predvsem najbolj prikrajšanih med presežnimi delavci, na trg dela ali v 
  kakovostno in trajnostno zaposlitev ali
  samozaposlitev. [Sprememba 47]

Razširjanje spretnosti, ki jih zahteva

  zahtevata
  digitalna industrijska doba
  in gospodarstvo, gospodarno z viri
  , je obvezen horizontalni element vsakega ponujenega svežnja prilagojenih

  personaliziranega usposabljanja in/ali
  storitev. Stopnja usposabljanja se prilagodi kvalifikacijam
  , spretnostim
  in
  posebnim
  potrebam zadevnega upravičenca. [Sprememba 48]

Usklajeni sveženj prilagojenih storitev lahko vključuje zlasti:

| (a) | usposabljanje in preusposabljanje po meri, vključno s spretnostmi na področju informacijske in komunikacijske tehnologije ter drugimi spretnostmi, potrebnimi v digitalni dobi, certificiranje pridobljenih izkušenj,
  personalizirana
  pomoč pri iskanju zaposlitve, poklicno svetovanje, svetovalne storitve, mentorstvo, pomoč pri prezaposlovanju, spodbujanje podjetništva, pomoč za samozaposlitev, nova podjetja in delavske prevzeme ter dejavnosti sodelovanja; [Sprememba 49] |
| --- | --- |

(a)

usposabljanje in preusposabljanje po meri, vključno s spretnostmi na področju informacijske in komunikacijske tehnologije ter drugimi spretnostmi, potrebnimi v digitalni dobi, certificiranje pridobljenih izkušenj,
  personalizirana
  pomoč pri iskanju zaposlitve, poklicno svetovanje, svetovalne storitve, mentorstvo, pomoč pri prezaposlovanju, spodbujanje podjetništva, pomoč za samozaposlitev, nova podjetja in delavske prevzeme ter dejavnosti sodelovanja; [Sprememba 49]

| (b) | posebne časovno omejene ukrepe, kot so pomoči za iskanje zaposlitve, spodbude

  dodatki
  za zaposlovanje, namenjene delodajalcem

  otroke
  , pomoči za mobilnost, pomoči ali dnevnice za usposabljanje, vključno s pomočmi za oskrbovalce
  in spodbudami za zaposlovanje, namenjenimi delodajalcem, vključno s spodbudami za zagotavljanje prožnih ureditev dela za presežne delavce
  . [Sprememba 50] |
| --- | --- |

(b)

posebne časovno omejene ukrepe, kot so pomoči za iskanje zaposlitve, spodbude

  dodatki
  za zaposlovanje, namenjene delodajalcem

  otroke
  , pomoči za mobilnost, pomoči ali dnevnice za usposabljanje, vključno s pomočmi za oskrbovalce
  in spodbudami za zaposlovanje, namenjenimi delodajalcem, vključno s spodbudami za zagotavljanje prožnih ureditev dela za presežne delavce
  . [Sprememba 50]

Stroški ukrepov iz točke (b) ne smejo preseči

  presežejo
  35 % skupnih stroškov usklajenega svežnja prilagojenih storitev, navedenih v tem odstavku. [Sprememba 51]

Naložbe za samozaposlitev, ustanovitev lastnega podjetja
  , vključno z zadrugami,
  ali delavske prevzeme ne smejo preseči 20 000 
  presežejo 25 000
  EUR na presežnega delavca. [Sprememba 52]

Pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev se predvidi prihodnje obete na trgu dela in potrebne spretnosti. Usklajeni sveženj je združljiv s prehodom na z viri gospodarno in trajnostno gospodarstvo ter se osredotoča tudi na širjenje spretnosti, ki jih zahteva digitalna industrijska doba, in upošteva povpraševanje na lokalnem trgu dela
  , pa tudi možnost ponovne vključitve delavcev v njihov nekdanji poklicni sektor, v katerem je prišlo zaradi obsežnega prestrukturiranja do potrebe po novih ali dopolnilnih spretnostih in kjer je mogoče kar najbolj učinkovito uporabiti obstoječe spretnosti
  . [Sprememba 53]

2.   Do finančnega prispevka iz ESPG

  ESP
  niso upravičeni naslednji ukrepi:

| (a) | posebni časovno omejeni ukrepi iz točke (b) odstavka 1, ki niso pogojeni z udeležbo upravičencev, ki so prejemniki pomoči, v dejavnostih iskanja zaposlitve ali usposabljanja; |
| --- | --- |

(a)

posebni časovno omejeni ukrepi iz točke (b) odstavka 1, ki niso pogojeni z udeležbo upravičencev, ki so prejemniki pomoči, v dejavnostih iskanja zaposlitve ali usposabljanja;

| (b) | ukrepi, za katere so po nacionalni zakonodaji ali kolektivnih pogodbah odgovorna podjetja; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi, za katere so po nacionalni zakonodaji ali kolektivnih pogodbah odgovorna podjetja;

| (ba) | ukrepi za spodbujanje zlasti prikrajšanih delavcev, bolj izpostavljenih tveganju revščine ali starejših delavcev, da ostanejo na trgu dela ali se vrnejo nanj; [Sprememba 54] |
| --- | --- |

(ba)

ukrepi za spodbujanje zlasti prikrajšanih delavcev, bolj izpostavljenih tveganju revščine ali starejših delavcev, da ostanejo na trgu dela ali se vrnejo nanj; [Sprememba 54]

| (bb) | ukrepi, za katere so po nacionalni zakonodaji ali kolektivnih pogodbah odgovorne države članice. [Sprememba 55] |
| --- | --- |

(bb)

ukrepi, za katere so po nacionalni zakonodaji ali kolektivnih pogodbah odgovorne države članice. [Sprememba 55]

Iz ESPG

  ESP
  se
  v nobenem primeru
  ne financirajo pasivni ukrepi socialne zaščite. [Sprememba 56]

3.   Usklajeni sveženj storitev se pripravi v posvetovanju z upravičenci, ki so prejemniki pomoči, ali njihovimi predstavniki oziroma

  in/ali
  socialnimi partnerji. [Sprememba 57]

4.   Na pobudo države članice prosilke se lahko finančni prispevek iz ESPG

  ESP
  izplača za dejavnosti priprave, upravljanja, širjenje informacij in obveščanje javnosti, nadzora in poročanja.

Člen 9

Vloge

1.   Država članica prosilka vloži vlogo pri Komisiji v dvanajstih tednih od datuma, ko so izpolnjena merila iz člena 5(2) ali (3).

2.   V desetih delovnih dneh po datumu vloge ali, kadar je ustrezno, po datumu, ko Komisija prejme prevod vloge – kar je pozneje – Komisija
  potrdi prejem vloge in
  državo članico obvesti, ali so za oceno vloge potrebne dodatne informacije. [Sprememba 58]

3.   
  Na zahtevo države članice Komisija zagotovi tehnično pomoč že v zgodnjih fazah postopka.
  Kadar Komisija zahteva dodatne informacije, država članica odgovori v desetih delovnih dneh po datumu zahteve. Komisija navedeni rok podaljša za deset delovnih dni, če zadevna država članica prošnjo za podaljšanje ustrezno utemelji. [Sprememba 59]

4.   Komisija na podlagi informacij, ki jih posreduje država članica, oceni skladnost vloge s pogoji za finančni prispevek v šestdesetih

  40
  delovnih dneh od prejema popolne vloge oziroma, kadar je potrebno, od posredovanja prevoda vloge. Kadar Komisija
  tega roka
  izjemoma ne bi mogla spoštovati tega roka

  , se rok lahko podaljša za dodatnih 20 dni
  ,
  če Komisija predloži predhodno
  pisno obrazloži razloge

  obrazložitev razlogov
  za
  svojo
  zamudo
  in o tem obvesti zadevno državo članico
  . [Sprememba 60]

5.   Vloga vsebuje naslednje informacije:

| (a) | oceno števila presežnih delavcev v skladu s členom 6, vključno z metodo izračuna; |
| --- | --- |

(a)

oceno števila presežnih delavcev v skladu s členom 6, vključno z metodo izračuna;

| (b) | potrditev, da je podjetje, kadar po odpustih nadaljuje dejavnost, izpolnilo
  vse
  svoje pravne obveznosti v zvezi s presežnimi delavci

  z odpuščanjem in da je ustrezno poskrbelo za svoje delavce
  ; [Sprememba 61] |
| --- | --- |

(b)

potrditev, da je podjetje, kadar po odpustih nadaljuje dejavnost, izpolnilo
  vse
  svoje pravne obveznosti v zvezi s presežnimi delavci

  z odpuščanjem in da je ustrezno poskrbelo za svoje delavce
  ; [Sprememba 61]

| (ba) | jasno navedbo dejavnosti, ki jih države članice že izvajajo za pomoč presežnim delavcem, in dopolnilne narave sredstev iz ESP, za katera se zaprosi zaradi pomanjkanja sredstev, ki so na voljo nacionalnim ali regionalnim organom; [Sprememba 62] |
| --- | --- |

(ba)

jasno navedbo dejavnosti, ki jih države članice že izvajajo za pomoč presežnim delavcem, in dopolnilne narave sredstev iz ESP, za katera se zaprosi zaradi pomanjkanja sredstev, ki so na voljo nacionalnim ali regionalnim organom; [Sprememba 62]

| (bb) | pregled sredstev iz skladov Unije, ki jih je podjetje, ki odpušča, že prejelo v petih letih pred kolektivnim odpuščanjem; [Sprememba 63] |
| --- | --- |

(bb)

pregled sredstev iz skladov Unije, ki jih je podjetje, ki odpušča, že prejelo v petih letih pred kolektivnim odpuščanjem; [Sprememba 63]

| (c) | kratek opis dogodkov, ki so privedli do nastopa presežnosti; |
| --- | --- |

(c)

kratek opis dogodkov, ki so privedli do nastopa presežnosti;

| (d) | po potrebi opredelitev podjetij, dobaviteljev ali proizvajalcev v poproizvodni fazi, in sektorjev, ki odpuščajo, ter kategorij upravičencev, ki so prejemniki pomoči, razčlenjenih po spolu, starostni skupini in stopnji izobrazbe; |
| --- | --- |

(d)

po potrebi opredelitev podjetij, dobaviteljev ali proizvajalcev v poproizvodni fazi, in sektorjev, ki odpuščajo, ter kategorij upravičencev, ki so prejemniki pomoči, razčlenjenih po spolu, starostni skupini in stopnji izobrazbe;

| (e) | pričakovani učinek presežnosti na lokalno, regionalno
  , nacionalno
  ali nacionalno

  po potrebi čezmejno
  gospodarstvo in zaposlenost; [Sprememba 64] |
| --- | --- |

(e)

pričakovani učinek presežnosti na lokalno, regionalno
  , nacionalno
  ali nacionalno

  po potrebi čezmejno
  gospodarstvo in zaposlenost; [Sprememba 64]

| (f) | podroben opis usklajenega svežnja prilagojenih storitev in s tem povezanih izdatkov, vključno z ukrepi za podporo zaposlovalnih pobud za prikrajšane,
  nizkokvalificirane,
  starejše in mlade upravičence
  ter upravičence s prikrajšanih območij
  ; [Sprememba 65] |
| --- | --- |

(f)

podroben opis usklajenega svežnja prilagojenih storitev in s tem povezanih izdatkov, vključno z ukrepi za podporo zaposlovalnih pobud za prikrajšane,
  nizkokvalificirane,
  starejše in mlade upravičence
  ter upravičence s prikrajšanih območij
  ; [Sprememba 65]

| (g) | obrazložitev, v kolikšni meri so bila upoštevana priporočila iz okvira kakovosti Unije za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje ter kako usklajeni sveženj prilagojenih storitev dopolnjuje ukrepe, financirane iz drugih nacionalnih skladov ali skladov Unije, ter tudi informacije o ukrepih, ki so za podjetja, ki odpuščajo, obvezni v skladu z nacionalno zakonodajo ali na podlagi kolektivnih pogodb; |
| --- | --- |

(g)

obrazložitev, v kolikšni meri so bila upoštevana priporočila iz okvira kakovosti Unije za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje ter kako usklajeni sveženj prilagojenih storitev dopolnjuje ukrepe, financirane iz drugih nacionalnih skladov ali skladov Unije, ter tudi informacije o ukrepih, ki so za podjetja, ki odpuščajo, obvezni v skladu z nacionalno zakonodajo ali na podlagi kolektivnih pogodb;

| (h) | oceno proračuna za vsakega od sestavnih delov usklajenega svežnja prilagojenih storitev v podporo upravičencem, ki so prejemniki pomoči, ter za vse dejavnosti priprave, upravljanja, širjenja informacij in obveščanja javnosti, nadzora in poročanja; |
| --- | --- |

(h)

oceno proračuna za vsakega od sestavnih delov usklajenega svežnja prilagojenih storitev v podporo upravičencem, ki so prejemniki pomoči, ter za vse dejavnosti priprave, upravljanja, širjenja informacij in obveščanja javnosti, nadzora in poročanja;

| (i) | za namene ocenjevanja okvirne specifične cilje glede na posamezen primer, ki jih države članice opredelijo glede na stopnjo ponovne zaposlitve upravičencev, šest mesecev po koncu obdobja izvajanja; |
| --- | --- |

(i)

za namene ocenjevanja okvirne specifične cilje glede na posamezen primer, ki jih države članice opredelijo glede na stopnjo ponovne zaposlitve upravičencev, šest mesecev po koncu obdobja izvajanja;

| (j) | datume, na katere so se prilagojene storitve za upravičence, ki so prejemniki pomoči, in dejavnosti za izvajanje ESPG

  ESP
  , kakor so določene v členu 8, začele izvajati ali naj bi se začele izvajati; |
| --- | --- |

(j)

datume, na katere so se prilagojene storitve za upravičence, ki so prejemniki pomoči, in dejavnosti za izvajanje ESPG

  ESP
  , kakor so določene v členu 8, začele izvajati ali naj bi se začele izvajati;

| (k) | postopke, upoštevane pri posvetovanju z upravičenci, ki so prejemniki pomoči, ali njihovimi predstavniki oziroma socialnimi partnerji, kot tudi lokalnimi in regionalnimi organi ali po potrebi drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

(k)

postopke, upoštevane pri posvetovanju z upravičenci, ki so prejemniki pomoči, ali njihovimi predstavniki oziroma socialnimi partnerji, kot tudi lokalnimi in regionalnimi organi ali po potrebi drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi;

| (l) | izjavo o usklajenosti zaprošene podpore iz ESPG

  ESP
  s postopkovnimi in materialnopravnimi pravili Unije o državni pomoči in izjavo, zakaj usklajeni sveženj prilagojenih storitev ne nadomešča ukrepov, za katere so po nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah odgovorna podjetja; |
| --- | --- |

(l)

izjavo o usklajenosti zaprošene podpore iz ESPG

  ESP
  s postopkovnimi in materialnopravnimi pravili Unije o državni pomoči in izjavo, zakaj usklajeni sveženj prilagojenih storitev ne nadomešča ukrepov, za katere so po nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah odgovorna podjetja;

| (m) | vire nacionalnega predhodnega financiranja ali sofinanciranja in po potrebi druge oblike sofinanciranja; |
| --- | --- |

(m)

vire nacionalnega predhodnega financiranja ali sofinanciranja in po potrebi druge oblike sofinanciranja;

| (ma) | izjavo, da bodo predlagani ukrepi dopolnjevali ukrepe, ki se financirajo iz strukturnih skladov, in da se bo preprečilo kakršno koli dvojno financiranje
  . [Sprememba 66] |
| --- | --- |

(ma)

izjavo, da bodo predlagani ukrepi dopolnjevali ukrepe, ki se financirajo iz strukturnih skladov, in da se bo preprečilo kakršno koli dvojno financiranje
  . [Sprememba 66]

Člen 10

Dopolnjevanje, skladnost in usklajevanje

1.   Finančni prispevek iz ESPG

  ESP
  ne nadomesti ukrepov, za katere so po nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah odgovorna podjetja.

2.   Podpora za upravičence, ki so prejemniki pomoči, dopolnjuje ukrepe držav članic na državni, regionalni in , lokalni
  in po potrebi čezmejni
  ravni, tudi tiste, ki se sofinancirajo iz skladov
  in programov
  Unije, v skladu s priporočili okvira kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje. [Sprememba 67]

3.   Finančni prispevek iz ESPG

  ESP
  se omeji na to, kar je potrebno za
  izkaz solidarnosti in
  zagotavljanje začasne, enkratne podpore upravičencem, ki so prejemniki pomoči. Ukrepi, ki prejmejo podporo iz ESPG

  ESP
  , so skladni s pravom Unije in nacionalnim pravom, vključno s pravili o državni pomoči. [Sprememba 68]

4.   Komisija in država članica prosilka v skladu s svojimi pristojnostmi zagotovita usklajevanje pomoči iz skladov
  in programov
  Unije. [Sprememba 69]

5.   Država članica prosilka zagotovi, da posebni ukrepi, ki prejmejo finančni prispevek iz ESPG

  ESP
  , ne dobijo pomoči iz drugih finančnih instrumentov Unije.

Člen 11

Enakost spolov in nediskriminacija

Komisija in države članice zagotovijo, da sta enakost moških in žensk ter upoštevanje vidika spola spodbujana na različnih

  vseh ustreznih
  stopnjah izvajanja finančnega prispevka iz ESPG

  ESP
  ter njihov sestavni del. [Sprememba 70]

Komisija in države članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da pri dostopu do ESPG

  ESP
  in na različnih stopnjah izvajanja finančnega prispevka preprečijo kakršno koli diskriminacijo na podlagi spola, spolne identitete, rase, narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

Člen 12

Tehnična pomoč na pobudo Komisije

1.   Na pobudo Komisije se lahko največ 0,5 % letne zgornje meje ESPG

  ESP
  uporabi za tehnično

  financiranje tehnične
  in upravno pomoč

  upravne pomoči
  za njegovo izvajanje, kot so dejavnosti pripravljanja, spremljanja,
  zbiranja podatkov,
  kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi, dejavnostmi komuniciranja ter dejavnostmi, ki izboljšujejo prepoznavnost ESPG

  ESP
  , ter druge upravne in tehnične podporne ukrepe.
  Okrepijo se sinergije z uveljavljenimi sistemi spremljanja strukturnih sprememb, kot je Evropski center za spremljanje prestrukturiranja.
  Takšni ukrepi lahko zajemajo prihodnja in pretekla programska obdobja. [Sprememba 71]

2.   Komisija v okviru zgornje meje iz odstavka 1 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zahtevek za prerazporeditev odobritev za tehnično pomoč v zadevne proračunske postavke v skladu s členom 31 finančne uredbe.

3.   Komisija tehnično pomoč izvaja na svojo lastno pobudo z neposrednim ali posrednim upravljanjem v skladu s točkama (a) in (c) člena 62(1) finančne uredbe.

Če Komisija izvaja tehnično pomoč s posrednim upravljanjem, zagotovi preglednost postopka določanja tretje osebe za izvajanje misije, za katero je zadolžena, ter o podizvajalcu, imenovanem za ta namen, obvesti vse deležnike ESP, tudi Evropski parlament. [Sprememba 72]

4.   Tehnična pomoč Komisije vključuje zagotavljanje informacij in smernic državam članicam pri uporabi, nadzoru in ocenjevanju ESPG

  ESP, vključno z vzpostavitvijo službe za pomoč uporabnikom
  . Komisija informacije o uporabi ESPG

  ESP
  ter jasne smernice zagotovi tudi evropskim in nacionalnim socialnim partnerjem. Usmerjevalni ukrepi lahko vključujejo tudi oblikovanje projektnih skupin v primeru resnih gospodarskih motenj v državi članici. [Sprememba 73]

Člen 13

Širjenje informacij, komuniciranje in obveščanje javnosti

1.   Države članice potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno s ciljnimi informacijami upravičencem, lokalnim in regionalnim organom, socialnim partnerjem, medijem in javnosti.
  Države članice zagotovijo, da se poudari dodana vrednost financiranja Unije, ter Komisiji pomagajo pri zbiranju podatkov, da bi povečali proračunsko preglednost. [Sprememba 74]

Države članice uporabijo emblem EU v skladu s [Prilogo VIII uredbe o skupnih določbah] skupaj z enostavno izjavo o financiranju („financira/sofinancira Evropska unija“).

2.   Komisija vzdržuje in redno posodablja prisotnost na spletu, na voljo v vseh uradnih jezikih institucij Unije, ter tako zagotavlja posodobljene informacije o ESPG

  ESP
  , smernice za predložitev vlog
  in za ustrezne ukrepe, redno posodobljen seznam stikov v državah članicah
  , kot tudi podatke o odobrenih in zavrnjenih vlogah in o vlogi Evropskega parlamenta in Sveta v proračunskem postopku. [Sprememba 75]

3.   Komisija
  daje prednost širjenju obstoječih dobrih praks s področja komunikacije,
  izvaja dejavnosti širjenja informacija

  informacij
  in komuniciranja o primerih ESPG

  ESP
  in rezultatih na osnovi izkušenj, da bi izboljšala učinkovitost ESPG

  prepoznavnost ESP, predstavila njegova merila za upravičenost in postopke za vloge, izboljšala njegovo učinkovitost
  in zagotovila seznanjenost državljanov in delavcev v Uniji
  – tudi tistih na podeželju
  z ESPG

  oteženim dostopom do informacij – z ESP
  . [Sprememba 76]

Države članice zagotovijo, da je vso komunikacijsko gradivo in gradivo za prepoznavnost na zahtevo na voljo institucijam, organom in agencijam Unije, ter da Uniji podelijo brezplačno, neizključno in nepreklicno licenco za uporabo takšnega gradiva ter vse predhodno obstoječe pravice, povezane z njo. Licenca daje Uniji naslednje pravice:

| — | interno rabo, tj. pravico do reprodukcije, kopiranja, zagotavljanja komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost institucijam, agencijam in njihovim zaposlenim v EU in državah članicah EU; |
| --- | --- |

—

interno rabo, tj. pravico do reprodukcije, kopiranja, zagotavljanja komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost institucijam, agencijam in njihovim zaposlenim v EU in državah članicah EU;

| — | reprodukcijo celote ali dela komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost na kakršen koli način in v kakršni koli obliki; |
| --- | --- |

—

reprodukcijo celote ali dela komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost na kakršen koli način in v kakršni koli obliki;

| — | posredovanje javnosti komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost z uporabo katerega koli sredstva in vseh sredstev komunikacije; |
| --- | --- |

—

posredovanje javnosti komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost z uporabo katerega koli sredstva in vseh sredstev komunikacije;

| — | razdeljevanje javnosti komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost (ali njunih kopij) v kakršni koli obliki in v vseh oblikah; |
| --- | --- |

—

razdeljevanje javnosti komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost (ali njunih kopij) v kakršni koli obliki in v vseh oblikah;

| — | shranjevanje in arhiviranje komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost; |
| --- | --- |

—

shranjevanje in arhiviranje komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost;

| — | izdajanje podlicenc za pravice v zvezi s komunikacijskim gradivom in gradivom za prepoznavnost tretjim strankam. |
| --- | --- |

—

izdajanje podlicenc za pravice v zvezi s komunikacijskim gradivom in gradivom za prepoznavnost tretjim strankam.

Uniji se lahko podelijo dodatne pravice.

4.   Viri, dodeljeni za dejavnosti komuniciranja po tej uredbi, prispevajo tudi k pokrivanju institucionalnega komuniciranja političnih prednostnih nalog Unije, če so povezane s splošnimi cilji iz člena 3.

Člen 14

Določitev finančnega prispevka

1.   Komisija na podlagi ocene, opravljene v skladu s členom 9, in zlasti ob upoštevanju števila upravičencev, ki so prejemniki pomoči, predlaganih ukrepov in ocenjenih stroškov, čim prej

  v roku iz člena 9(4)
  oceni ter predlaga znesek finančnega prispevka iz ESPG

  ESP
  , ki se lahko izplača, če sploh, glede na omejitve virov, ki so na voljo. [Sprememba 77]

2.   Stopnja sofinanciranja ESPG

  ESP
  za ponujene ukrepe se uskladi z najvišjo stopnjo sofinanciranja ESS+ v zadevni državi članici.

3.   Kadar Komisija na podlagi ocene, opravljene v skladu s členom 9, sklene, da so pogoji za finančni prispevek v okviru te uredbe izpolnjeni, takoj začne postopek iz člena 16
  in o tem uradno obvesti državo članico prosilko
  . [Sprememba 78]

4.   Kadar Komisija na podlagi ocene, opravljene v skladu s členom 9, sklene, da pogoji za finančni prispevek v okviru te uredbe niso izpolnjeni, o tem nemudoma uradno obvesti državo članico prosilko
  in vse druge ustrezne deležnike, med drugim Evropski parlament
  . [Sprememba 79]

Člen 15

Obdobje upravičenosti

1.   Izdatki za finančni prispevek iz ESPG so upravičeni od datumov, določenih v vlogi v skladu s točko (j) člena 9(5), na katere zadevna država članica začne, ali bi morala začeti, zagotavljati prilagojene storitve za upravičence, ki so prejemniki pomoči, ali ima upravne izdatke za izvajanje ESPG

  ESP
  v skladu s členom 8(1) in (4).

2.   Država članica čim prej izvede upravičene ukrepe iz člena 8, vendar

  . Ti se v vsakem primeru začnejo izvajati v šestih mesecih od začetka veljavnosti odločitve o finančnem prispevku in izvedejo
  najpozneje v 24 mesecih od začetka veljavnosti sklepa o finančnem prispevku. [Sprememba 80]

3.   Obdobje izvajanja je obdobje od datumov, določenih v vlogi v skladu s točko (j) člena 9(5), na katere država članica začne prilagojene storitve za upravičence, ki so prejemniki pomoči, ter dejavnosti za izvajanje ESPG

  ESP
  , kakor so določene v členu 8, ki se konča 24 mesecev od začetka veljavnosti sklepa o finančnem prispevku.

4.   Kadar upravičenec vstopi v izobraževanje ali tečaj usposabljanja, ki traja dve leti ali več, so lahko izdatki za takšen tečaj upravičen do sofinanciranja ESPG

  ESP
  do roka za predložitev končnega poročila iz člena 20(1), če se je ustrezen odhodek zgodil pred navedenim datumom.

5.   Izdatki na podlagi člena 8(4) so upravičeni do roka za predložitev končnega poročila v skladu s členom 20(1).

Člen 16

Proračunski postopek in izvrševanje proračuna

1.   Kadar Komisija sklene, da so pogoji za zagotovitev finančnega prispevka iz ESPG

  ESP
  izpolnjeni, predloži zahtevek za prerazporeditev v ustrezne proračunske vrstice v skladu s členom 31 finančne uredbe

  vloži predlog za njegovo uporabo. Odločitev o uporabi ESP skupaj sprejmeta Evropski parlament in Svet v enem mesecu po tem, ko jim je bil predlog predložen. Svet odloča s kvalificirano večino, Evropski parlament pa z večino vseh poslancev in tremi petinami oddanih glasov
  .

Ko Komisija pošlje predlog sklepa o uporabi ESP, hkrati Evropskemu parlamentu in Svetu pošlje tudi predlog za prerazporeditev v ustrezne proračunske vrstice. V primeru nestrinjanja se začne postopek tristranskih pogovorov.

Prerazporeditve v zvezi z ESP se opravijo v skladu s členom 31 finančne uredbe. [Sprememba 81]

2.   Zahtevku za prerazporeditev mora biti priložen povzetek ocene upravičenosti vloge.
  [Sprememba 82]

3.   Komisija sprejme sklep o finančnem prispevku z izvedbenim aktom, ki začne veljati na dan, ko Evropski parlament in Svet Komisijo obvestita

  sprejmeta sklep
  o odobritvi proračunske prerazporeditve. Sklep se šteje za sklep o financiranju v smislu člena 110 finančne uredbe

  uporabi ESP
  . [Sprememba 83]

3a.
     
  Predlog sklepa o uporabi ESP v skladu z odstavkom 1 vsebuje:

| (a) | oceno, opravljeno v skladu s členom 9(4), skupaj s povzetkom informacij, na katerih ocena temelji; |
| --- | --- |

(a)

oceno, opravljeno v skladu s členom 9(4), skupaj s povzetkom informacij, na katerih ocena temelji;

| (b) | dokazila o izpolnjevanju meril iz členov 5 in 10 ter |
| --- | --- |

(b)

dokazila o izpolnjevanju meril iz členov 5 in 10 ter

| (c) | razloge, s katerimi se utemeljijo predlagani zneski. [Sprememba 84] |
| --- | --- |

(c)

razloge, s katerimi se utemeljijo predlagani zneski. [Sprememba 84]

Člen 16a

Izjemni primeri

V izjemnih primerih in če preostala finančna sredstva, ki jih ima sklad na voljo v letu, ko pride do večjega prestrukturiranja, ne zadostujejo za kritje zneska pomoči, za katerega organ za izvrševanje proračuna meni, da je potreben, lahko Komisija predlaga, da se razlika financira iz sredstev sklada za naslednje leto. Zgornjo mejo letnega proračuna sklada v letu, ko pride do večjega prestrukturiranja, in v naslednjem letu je treba v vsakem primeru spoštovati. [Sprememba 85]

Člen 17

Plačilo in uporaba finančnega prispevka

1.   Komisija po začetku veljavnosti sklepa o finančnem prispevku v skladu s členom 16(3) zadevni državi članici izplača finančni prispevek v celoti (100 %) z enkratnim izplačilom predhodnega financiranja načeloma v 15 delovnih dneh. Predhodno financiranje se obračuna, ko država članica predloži potrjeni izkaz izdatkov v skladu s členom 20(1). Neporabljeni znesek se povrne Komisiji.

2.   Finančni prispevek iz odstavka 1 se izvaja v okviru deljenega upravljanja, v skladu s členom 63 finančne uredbe.

3.   Komisija določi podrobne tehnične pogoje financiranja v sklepu o finančnem prispevku iz člena 16(3).

4.   Zadevne države članice lahko med izvajanjem ukrepov iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev Komisiji predložijo predlog za spremembo vključenih ukrepov, in sicer z dodajanjem drugih upravičenih ukrepov, navedenih v točkah (a) in (b) člena 8(1), v kolikor so takšne spremembe ustrezno utemeljene ter skupna vrednost ne presega finančnega prispevka iz člena 16(3). Komisija oceni predlagane spremembe in, če se strinja, ustrezno spremeni sklep o finančnem prispevku.

5.   Zadevne države članice so lahko pri prerazporejanju zneskov med proračunskimi postavkami, ki jih določa sklep o finančnem prispevku v skladu s členom 16(3), fleksibilne. Če bi prerazporeditev za eno ali več določenih postavk presegla 20 % povečanja, država članica o tem predhodno uradno obvesti Komisijo.

Člen 18

Uporaba eura

Vloge, sklepi o finančnih prispevkih in poročila v okviru te uredbe ter tudi vsi drugi povezani dokumenti zneske izražajo v eurih.

Člen 19

Kazalniki

1.   Kazalniki za poročanje o napredku programa pri doseganju ciljev iz člena 3 so določeni v prilogi.

2.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25, da po potrebi spreminja kazalnike v prilogi in tako zagotovi učinkovito ocenjevanje uporabe sredstev.

Člen 19a

Model za anketo upravičencev

Anketa upravičencev iz točke (d) člena 20(1) temelji na modelu, ki ga določi Komisija z izvedbenim aktom. Komisija ta izvedbeni akt za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega člena sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 26(2). [Sprememba 86]

Člen 20

Končno poročilo in zaključek

1.   Najpozneje na koncu sedmega meseca po izteku obdobja, določenega v členu 15(3), zadevna država članica Komisiji predloži končno poročilo o izvajanju finančnega prispevka, vključno z:

| (a) | vrstami ukrepov in glavnimi

  pridobljenimi
  rezultati, obrazložitvijo izzivov, pridobljenih izkušenj, sinergij in dopolnjevanj z drugimi skladi Unije
  , predvsem z ESS+,
  ter po potrebi navedbo dopolnjevanja ukrepov s tistimi, ki se financirajo iz drugih programov Unije ali nacionalnih programov v skladu s priporočili okvira kakovosti Unije za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje; [Sprememba 87] |
| --- | --- |

(a)

vrstami ukrepov in glavnimi

  pridobljenimi
  rezultati, obrazložitvijo izzivov, pridobljenih izkušenj, sinergij in dopolnjevanj z drugimi skladi Unije
  , predvsem z ESS+,
  ter po potrebi navedbo dopolnjevanja ukrepov s tistimi, ki se financirajo iz drugih programov Unije ali nacionalnih programov v skladu s priporočili okvira kakovosti Unije za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje; [Sprememba 87]

| (b) | navedbo organov, ki v državi članici izvajajo sveženj ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

navedbo organov, ki v državi članici izvajajo sveženj ukrepov;

| (c) | kazalniki iz člena 19; |
| --- | --- |

(c)

kazalniki iz člena 19;

| (d) | rezultati ankete upravičencev, ki se izvede šest mesecev

  v šestih mesecih
  po koncu obdobja izvajanja ter zajema zaznano spremembo zaposljivosti upravičencev ali za tiste, ki so že našli zaposlitev, več informacij o kakovosti
  in vrsti
  najdene zaposlitve, kot so spremembe v delovnih urah, stopnji odgovornosti ali spremembe ravni plače v primerjavi s prejšnjo zaposlitvijo, sektor, v katerem je oseba našla zaposlitev, pri čemer se te informacije razčlenijo glede na spol, starostno skupino in izobrazbeno raven; [Sprememba 88] |
| --- | --- |

(d)

rezultati ankete upravičencev, ki se izvede šest mesecev

  v šestih mesecih
  po koncu obdobja izvajanja ter zajema zaznano spremembo zaposljivosti upravičencev ali za tiste, ki so že našli zaposlitev, več informacij o kakovosti
  in vrsti
  najdene zaposlitve, kot so spremembe v delovnih urah, stopnji odgovornosti ali spremembe ravni plače v primerjavi s prejšnjo zaposlitvijo, sektor, v katerem je oseba našla zaposlitev, pri čemer se te informacije razčlenijo glede na spol, starostno skupino in izobrazbeno raven; [Sprememba 88]

| (e) | informacijami, ali je podjetje, ki odpušča, razen
  zagonskih,
  mikro ter malih in srednjih podjetij, v preteklih petih letih prejelo državno pomoč ali finančna sredstva iz Kohezijskega sklada ali strukturnih skladov Unije; [Sprememba 89] |
| --- | --- |

(e)

informacijami, ali je podjetje, ki odpušča, razen
  zagonskih,
  mikro ter malih in srednjih podjetij, v preteklih petih letih prejelo državno pomoč ali finančna sredstva iz Kohezijskega sklada ali strukturnih skladov Unije; [Sprememba 89]

| (f) | izjavo, ki utemeljuje izdatke. |
| --- | --- |

(f)

izjavo, ki utemeljuje izdatke.

2.   Najpozneje na koncu devetnajstega meseca po izteku obdobja, določenega v členu 15(3), zadevna država članica predloži
  popoln in ustrezno preverjen
  preprost sklop podatkov, ki ponazarjajo kazalnike dolgotrajnejših rezultatov, kakor je določeno v točki (3) Priloge. [Sprememba 90]

3.   Najpozneje šest mesecev po tem, ko Komisija prejme vse informacije, zahtevane v skladu z odstavkom 1, zaključi finančni prispevek z določitvijo končnega zneska finančnega prispevka iz ESPG

  ESP
  in po potrebi preostanek zneska, če sploh, ki ga v skladu s členom 24 dolguje zadevna država članica. Zaključek finančnega prispevka je pogojen s posredovanjem kazalnikov dolgoročnejših rezultatov, kakor je določeno v odstavku 2.

Člen 21

Dveletno poročilo

1.   Komisija do 1. avgusta 2021 in potem vsako drugo leto Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi obširno poročilo o obsegu in kakovosti dejavnosti v okviru te uredbe in Uredbe (EU) št. 1309/2013 v prejšnjih dveh letih. Poročilo se osredotoči predvsem na rezultate, dosežene z ESPG

  ESP
  , in vsebuje zlasti informacije v zvezi s predloženimi vlogami,
  hitrostjo njihove obravnave in morebitnimi pomanjkljivostmi obstoječih pravil,
  sprejetimi sklepi, financiranimi ukrepi, vključno s statističnimi podatki o kazalnikih iz priloge, ter z dopolnjevanjem takih ukrepov z ukrepi, ki se financirajo iz drugih skladov Unije, zlasti ESS, ter informacije v zvezi z zaključkom izplačanih finančnih prispevkov. Vsebuje tudi navedbe tistih vlog, ki so bile zavrnjene ali zmanjšane zaradi pomanjkanja sredstev ali zaradi neupravičenosti. [Sprememba 91]

2.   Poročilo se v vednost posreduje
  državam članicam,
  Računskemu sodišču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in socialnim partnerjem. [Sprememba 92]

Člen 22

Ocenjevanje

1.   Komisija vsake štiri leta na svojo pobudo ter v tesnem sodelovanju z državami članicami izvede oceno finančnih prispevkov iz ESPG

  ESP z naknadnimi ocenami učinka glede uporabe na nacionalni, regionalni in lokalni ravni
  .

Za namene ocene iz prvega pododstavka države članice zberejo vse razpoložljive podatke o primerih ESP in delavcih, ki jim je ESP pomagal. [Sprememba 93]

2.   Rezultati ocen iz odstavka 1 se v vednost posredujejo Evropskemu parlamentu, Svetu, Računskemu sodišču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in socialnim partnerjem. Priporočila iz ocen se upoštevajo pri pripravi novih programov na področju zaposlovanja in socialnih zadev ali nadaljnjem razvoju obstoječih programov.

3.   Ocene iz odstavka 1 vključujejo ustrezne statistične podatke o finančnih prispevkih, razčlenjene po
  sektorjih in
  državah članicah. [Sprememba 94]

4.   Za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka ESPG

  ESP
  pri doseganju njegovih ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25 zaradi spremembe Priloge, da se po potrebi spremenijo ali dopolnijo kazalniki ter dopolni ta uredba z določbami o vzpostavitvi okvira spremljanja in vrednotenja.

Člen 23

Upravljanje in finančni nadzor

1.   Brez poseganja v pristojnost Komisije za izvrševanje splošnega proračuna Unije države članice prevzamejo odgovornost za upravljanje ukrepov, ki prejemajo podporo iz ESPG

  ESP
  , in za finančni nadzor ukrepov. Ukrepi, ki jih sprejmejo, vključujejo:

| (a) | preverjanje, da so bili sistemi upravljanja in nadzora uvedeni in se izvajajo tako, da zagotavljajo učinkovito in pravilno uporabo sredstev Unije po načelu dobrega finančnega poslovodenja; |
| --- | --- |

(a)

preverjanje, da so bili sistemi upravljanja in nadzora uvedeni in se izvajajo tako, da zagotavljajo učinkovito in pravilno uporabo sredstev Unije po načelu dobrega finančnega poslovodenja;

| (b) | zagotavljanje, da je predložitev podatkov o spremljanju obvezna zahteva v pogodbah z organi, ki izvajajo usklajeni sveženj prilagojenih storitev; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje, da je predložitev podatkov o spremljanju obvezna zahteva v pogodbah z organi, ki izvajajo usklajeni sveženj prilagojenih storitev;

| (c) | preverjanje, da so bili financirani ukrepi pravilno izvedeni; |
| --- | --- |

(c)

preverjanje, da so bili financirani ukrepi pravilno izvedeni;

| (d) | zagotavljanje, da so izdatki utemeljeni z zanesljivo spremno dokumentacijo, zakoniti in redni; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje, da so izdatki utemeljeni z zanesljivo spremno dokumentacijo, zakoniti in redni;

| (e) | preprečevanje, ugotavljanje in popravljanje nepravilnosti, vključno z goljufijami, ter izterjavo neupravičeno plačanih zneskov in po potrebi zamudnih obresti. Države članice Komisiji poročajo o nepravilnostih, vključno z goljufijami. |
| --- | --- |

(e)

preprečevanje, ugotavljanje in popravljanje nepravilnosti, vključno z goljufijami, ter izterjavo neupravičeno plačanih zneskov in po potrebi zamudnih obresti. Države članice Komisiji poročajo o nepravilnostih, vključno z goljufijami.

2.   Za namene člena 63(3) finančne uredbe države članice določijo organe, pristojne za upravljanje in nadzor ukrepov, ki jih podpira ESPG

  ESP
  . Navedeni organi Komisiji pri posredovanju končnega poročila iz člena 20(1) te uredbe zagotovijo informacije iz člena 63(5), (6) in (7) finančne uredbe o izvajanju finančnega prispevka.

Kadar so organi, imenovani v skladu z Uredbo (EU) št. 1309/2013, v zadostni meri zagotovili, da se izplačila zakonito in pravilno izvršujejo ter ustrezno obračunajo, lahko zadevna država članica Komisijo uradno obvesti, da so ti organi potrjeni v skladu s to uredbo. V tem primeru zadevna država članica navede, kateri organi so potrjeni in kakšne so njihove funkcije.

3.   Kadar se ugotovijo nepravilnosti, države članice izvedejo potrebne finančne popravke. Popravki, ki jih izvedejo države članice, zajemajo ukinitev celotnega ali dela finančnega prispevka. Države članice izterjajo vsak neupravičeno izplačan znesek, ga povrnejo Komisiji, in kadar zadevna država članica zneska ne povrne v predpisanem roku, se izterjajo zamudne obresti.

4.   Komisija v skladu s svojo pristojnostjo za izvrševanje splošnega proračuna Unije sprejme vse ukrepe, potrebne za preverjanje, da so financirani ukrepi izvedeni po načelu dobrega finančnega poslovodenja. Odgovornost države članice prosilke je, da zagotavlja nemoteno delovanje sistemov upravljanja in nadzora. Komisija se prepriča, da sistemi delujejo.

V ta namen lahko uradniki ali uslužbenci Komisije, brez poseganja v pooblastila Računskega sodišča ali preglede, ki jih izvaja država članica v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi, izvajajo preglede na kraju samem, vključno z naključnimi pregledi ukrepov, ki se financirajo iz ESPG

  ESP
  , z napovedjo najmanj en delovni dan vnaprej. Komisija obvesti državo članico prosilko, zato da dobi vso potrebno pomoč. Pri takih pregledih lahko sodelujejo uradniki ali uslužbenci zadevne države članice.

5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25, da se dopolni odstavek 1(e) z opredelitvijo meril za določanje primerov nepravilnosti, o katerih je treba poročati, ter podatkov, ki jih je treba posredovati.

6.   Komisija sprejme izvedbeni akt, ki določa obliko poročanja nepravilnosti v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 26(2), da bi se zagotovili enotni pogoji izvajanja tega člena.

7.   Države članice zagotovijo, da je vsa spremna dokumentacija v zvezi z nastalimi izdatki Komisiji in Računskemu sodišču na voljo še tri leta po zaključku finančnega prispevka, prejetega iz ESPG

  ESP
  .

Člen 24

Izterjava finančnega prispevka

1.   Kadar so dejanski stroški usklajenega svežnja prilagojenih storitev nižji od zneska finančnega prispevka v skladu s členom 16, Komisija izterja ustrezni znesek, potem ko je zadevni državi članici omogočila, da predloži svoje pripombe.

2.   Če Komisija po potrebnih preverjanjih sklene, da država članica ne izpolnjuje bodisi obveznosti, navedenih v sklepu o finančnem prispevku, bodisi svojih obveznosti iz člena 23(1), zadevni državi članici omogoči, da predloži svoje pripombe. Če ni bil dosežen dogovor, Komisija sprejme sklep v obliki izvedbenega akta in izvede potrebne finančne popravke z ukinitvijo celotnega ali dela prispevka iz ESPG

  ESP
  za zadevni ukrep. Navedeni sklep sprejme v 12 mesecih po prejemu pripomb države članice. Zadevna država članica povrne vsak neupravičeno izplačan znesek in kadar država članica prosilka zneska ne povrne v predpisanem roku, se izterjajo zamudne obresti.

Člen 25

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 19(3) in člena 23(5) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od začetka veljavnosti te uredbe.

3.   Prenos pooblastila iz člena 19(3) in člena 23(5) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 19(3) in člena 23(5), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o navedenem aktu ali če pred iztekom navedenega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 26

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (27).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 27

Prehodna določba

Uredba (EU) št. 1309/2013 se še naprej uporablja za vloge, predložene do 31. decembra 2020. Uporablja se do zaključka zadevnih primerov.

Člen 28

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se za vloge, vložene od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C ...

1

(2)  UL C ...

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019.

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights_sl.

4

(5)  http://eu-un.europa.eu/eu-response-2030-agenda-sustainable-development-sustainable-european-future/.

5

(6)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld.

6

(7)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0098&qid=1527152478916&from=SL

7

(8)  https://ec.europa.eu/commission/white-paper-future-europe-reflections-and-scenarios-eu27_sl.

8

(9)  https://ec.europa.eu/commission/publications/reflection-paper-harnessing-globalisation_sl.

9

(10)  https://ec.europa.eu/commission/publications/reflection-paper-future-eu-finances_sl.

10

(11)  SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ „Okvir kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje“, (COM(2013)0882, 13.12.2013).

11

(12)  Uredba (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (UL L 406, 30.12.2006, str. 1).

12

(13)  Uredba (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (UL L 167, 29.6.2009, str. 26).

13

(14)  Uredba (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 855).

14

(15)  COM(2018)0297 in priložen SWD(2018)0192.

15

(16)  SWD(2018)0171 in njegova priloga COM(2018)0321.

16

(17)  UL L [...], [...], str. [...].

17

(18)  Sklic je treba posodobiti.

18

(19)  Sklic je treba posodobiti.

19

(20)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

20

(21)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

21

(22)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

22

(23)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

23

(24)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

24

(25)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

25

(26)  Sklic, ki se preveri/posodobi: Direktiva Sveta 98/59/ES z dne 20. julija 1998 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kolektivnimi odpusti (UL L 225, 12.8.1998, str. 16).

26

(27)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

27

PRILOGA

Skupni kazalniki učinka in rezultatov za vloge ESPG

  ESP

Vsi osebni podatki (1) se razčlenijo po spolu (ženski, moški, „nebinarni“).

| (1) | Skupni kazalniki učinka na upravičence






  — | brezposelni*, |
| --- | --- | --- |

(1)

Skupni kazalniki učinka na upravičence

—

brezposelni*,

| — | neaktivni*, |
| --- | --- |

—

neaktivni*,

| — | zaposleni*, |
| --- | --- |

—

zaposleni*,

| — | samozaposleni*, |
| --- | --- |

—

samozaposleni*,

| — | mlajši od 30 let*, |
| --- | --- |

—

mlajši od 30 let*,

| — | starejši od 54 let*, |
| --- | --- |

—

starejši od 54 let*,

| — | z nižjo sekundarno izobrazbo ali manj (ISCED 0–2)*, |
| --- | --- |

—

z nižjo sekundarno izobrazbo ali manj (ISCED 0–2)*,

| — | z višjo sekundarno (ISCED 3) ali posekundarno izobrazbo (ISCED 4)*, |
| --- | --- |

—

z višjo sekundarno (ISCED 3) ali posekundarno izobrazbo (ISCED 4)*,

| — | s terciarno izobrazbo (ISCED 5–8)*, |
| --- | --- |

—

s terciarno izobrazbo (ISCED 5–8)*,

| — | z manj kot 2 letoma poklicnih izkušenj, |
| --- | --- |

—

z manj kot 2 letoma poklicnih izkušenj,

| — | z 2 do 10 leti poklicnih izkušenj, |
| --- | --- |

—

z 2 do 10 leti poklicnih izkušenj,

| — | z več kot 10 leti poklicnih izkušenj
  . [Sprememba 95] |
| --- | --- |

—

z več kot 10 leti poklicnih izkušenj
  . [Sprememba 95]

Skupno število upravičencev se izračuna samodejno na podlagi skupnih kazalnikov učinka v zvezi z zaposlitvenim statusom (2).

Ti podatki o upravičencih, ki sodelujejo v ukrepih, ki jih sofinancira ESPG

  ESP
  , se predložijo v končnem poročilu, kakor je določeno v členu 20(1).

| (2) | Skupni kazalniki rezultata za upravičence






  — | odstotek zaposlenih upravičencev ESPG

  ESP
  (razčlenjeno glede na vrsto pogodbe o zaposlitvi: s polnim delovnim časom / s krajšim delovnim časom, za določen čas / za nedoločen čas) in samozaposlenih, šest mesecev po koncu obdobja izvajanja*, |
| --- | --- | --- |

(2)

Skupni kazalniki rezultata za upravičence

—

odstotek zaposlenih upravičencev ESPG

  ESP
  (razčlenjeno glede na vrsto pogodbe o zaposlitvi: s polnim delovnim časom / s krajšim delovnim časom, za določen čas / za nedoločen čas) in samozaposlenih, šest mesecev po koncu obdobja izvajanja*,

| — | odstotek upravičencev ESPG

  ESP
  , ki šest mesecev po koncu obdobja izvajanja pridobijo kvalifikacijo*, |
| --- | --- |

—

odstotek upravičencev ESPG

  ESP
  , ki šest mesecev po koncu obdobja izvajanja pridobijo kvalifikacijo*,

| — | odstotek upravičencev ESPG

  ESP
  , ki se šest mesecev po koncu obdobja izvajanja izobražujejo ali usposabljajo*. |
| --- | --- |

—

odstotek upravičencev ESPG

  ESP
  , ki se šest mesecev po koncu obdobja izvajanja izobražujejo ali usposabljajo*.

Podatki se predložijo v končnem poročilu, kakor je določeno v členu 20(1) in se zberejo s pomočjo podatkov, ki jih posredujejo pristojni organi držav članic, kakor tudi s pomočjo ankete upravičencev (kot je določeno v členu 20(1)d). Navedeni podatki zajemajo izračunano skupno število upravičencev, kakor je navedeno v okviru skupnih kazalnikov učinka (1). Odstotki se zato tudi nanašajo na to izračunano skupno število.

| (3) | Skupni kazalnik dolgoročnejših rezultatov za upravičence






  — | odstotek zaposlenih upravičencev ESPG

  ESP
  , vključno s samozaposlenimi, 18 mesecev po koncu obdobja izvajanja, kot je določeno v sklepu o financiranju*. |
| --- | --- | --- |

(3)

Skupni kazalnik dolgoročnejših rezultatov za upravičence

—

odstotek zaposlenih upravičencev ESPG

  ESP
  , vključno s samozaposlenimi, 18 mesecev po koncu obdobja izvajanja, kot je določeno v sklepu o financiranju*.

Ti podatki se dajo na voljo do konca devetnajstega meseca po koncu obdobja izvajanja. Podatki bi morali zajemati izračunano skupno število upravičencev, kakor je navedeno v okviru skupnih kazalnikov učinka (1). Odstotki se zato tudi nanašajo na to izračunano skupno število. Za večje primere, ki pokrivajo več kot 1 000 upravičencev, se podatki lahko alternativno zberejo na reprezentativnem vzorcu skupnega števila upravičencev, sporočenega kot kazalnik učinka (1).

---

(1)  Organi upravljanja vzpostavijo sistem, ki beleži in shranjuje podatke o posameznem udeležencu v računalniški obliki. Ureditve, ki jih glede obdelave podatkov vzpostavijo države članice, morajo biti v skladu z določbami Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (UL L 119, 4.5.2016, str. 1), zlasti členov 4, 6 in 9. Podatki, sporočeni v okviru kazalnikov, označenih z *, so osebni podatki v skladu s členom 4(1) Uredbe (EU) 2016/679. Njihova obdelava je potrebna za skladnost z zakonsko obveznostjo, ki velja za upravljavca (člen 6(1)(c) Uredbe (EU) 2016/679).

(2)  Brezposelni, neaktivni, zaposleni, samozaposleni.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/324 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/324

---

P8_TA(2019)0020

Evropski socialni sklad plus (ESS+) ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 16. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+) (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 411/41)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | V skladu s členom 3 PEU si Unija pri vzpostavljanju notranjega trga prizadeva za močno konkurenčno socialno tržno gospodarstvo s ciljem polne zaposlenosti in družbenega napredka, za enakost žensk in moških, solidarnost med generacijami in varstvo otrokovih pravic; ter za boj proti socialni izključenosti in diskriminaciji. V skladu s členom 9 PDEU mora Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upoštevati zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1)

V skladu s členom 3 PEU si Unija pri vzpostavljanju notranjega trga prizadeva za močno konkurenčno socialno tržno gospodarstvo s ciljem polne zaposlenosti in družbenega napredka, za enakost žensk in moških, solidarnost med generacijami in varstvo otrokovih pravic; ter za boj proti socialni izključenosti in diskriminaciji. V skladu s členom 9 PDEU mora Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upoštevati zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Evropski parlament, Svet in Komisija so 17. novembra 2017 skupaj razglasili evropski steber socialnih pravic, s čimer so se odzvali na socialne izzive, s katerimi se sooča Evropa. Dvajset ključnih načel stebra je razvrščenih v okviru treh kategorij: enake možnosti in dostop do trga dela; pošteni delovni pogoji; socialna zaščita in vključenost. Ukrepanje v okviru Evropskega socialnega sklada plus (v nadaljnjem besedilu: ESS+) bi moralo slediti dvajsetim načelom
  evropskega stebra socialnih pravic
  . Da bi ESS+ prispeval k uresničevanju evropskega stebra socialnih pravic, bi moral podpirati naložbe v ljudi in sisteme na področjih politik zaposlovanja, izobraževanja in socialnega vključevanja ter tako krepiti ekonomsko, teritorialno in socialno kohezijo v skladu s 
  členom
   174 PDEU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Evropski parlament, Svet in Komisija so 17. novembra 2017 skupaj razglasili evropski steber socialnih pravic, s čimer so se odzvali na socialne izzive, s katerimi se sooča Evropa. Dvajset ključnih načel stebra je razvrščenih v okviru treh kategorij: enake možnosti in dostop do trga dela; pošteni delovni pogoji; socialna zaščita in vključenost. Ukrepanje v okviru Evropskega socialnega sklada plus (v nadaljnjem besedilu: ESS+) bi moralo slediti dvajsetim načelom
  evropskega stebra socialnih pravic
  . Da bi ESS+ prispeval k uresničevanju evropskega stebra socialnih pravic, bi moral podpirati naložbe v ljudi in sisteme na področjih politik zaposlovanja, izobraževanja in socialnega vključevanja ter tako krepiti ekonomsko, teritorialno in socialno kohezijo v skladu s 
  členom
   174 PDEU.

| (1) | Evropski parlament, Svet in Komisija so 17. novembra 2017 skupaj razglasili evropski steber socialnih pravic, s čimer so se odzvali na socialne izzive, s katerimi se sooča Evropa. Dvajset ključnih načel stebra je razvrščenih v okviru treh kategorij: enake možnosti in dostop do trga dela; pošteni delovni pogoji; socialna zaščita in vključenost. Ukrepanje v okviru Evropskega socialnega sklada plus (v nadaljnjem besedilu: ESS+) bi moralo slediti
  tem
  dvajsetim načelom. Da bi ESS+ prispeval k uresničevanju evropskega stebra socialnih pravic, bi moral podpirati naložbe v ljudi in sisteme na področjih politik zaposlovanja,
  javnih storitev, zdravja,
  izobraževanja in socialnega vključevanja ter tako krepiti ekonomsko, teritorialno in socialno kohezijo v skladu s 
  členoma
   174
  in 175
  PDEU.
  Pri vseh ukrepih v okviru ESS + bi morali spoštovati Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pa tudi Konvencijo Združenih narodovo o pravicah invalidov, saj so Evropska unija in države članice njene pogodbenice. |
| --- | --- |

(1)

Evropski parlament, Svet in Komisija so 17. novembra 2017 skupaj razglasili evropski steber socialnih pravic, s čimer so se odzvali na socialne izzive, s katerimi se sooča Evropa. Dvajset ključnih načel stebra je razvrščenih v okviru treh kategorij: enake možnosti in dostop do trga dela; pošteni delovni pogoji; socialna zaščita in vključenost. Ukrepanje v okviru Evropskega socialnega sklada plus (v nadaljnjem besedilu: ESS+) bi moralo slediti
  tem
  dvajsetim načelom. Da bi ESS+ prispeval k uresničevanju evropskega stebra socialnih pravic, bi moral podpirati naložbe v ljudi in sisteme na področjih politik zaposlovanja,
  javnih storitev, zdravja,
  izobraževanja in socialnega vključevanja ter tako krepiti ekonomsko, teritorialno in socialno kohezijo v skladu s 
  členoma
   174
  in 175
  PDEU.
  Pri vseh ukrepih v okviru ESS + bi morali spoštovati Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pa tudi Konvencijo Združenih narodovo o pravicah invalidov, saj so Evropska unija in države članice njene pogodbenice.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Na ravni Unije je evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik okvir, v katerem se določajo prednostne naloge nacionalnih reform in spremlja njihovo izvajanje. Države članice razvijejo lastne nacionalne večletne naložbene strategije, ki podpirajo
  navedene
  prednostne reforme. Te strategije bi bilo treba predložiti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform kot način predstavitve in usklajevanja prednostnih naložbenih projektov, ki se podpirajo z nacionalnim financiranjem in/ali financiranjem Unije. Namenjene bi morale biti tudi usklajeni uporabi financiranja Unije in čim večji dodani vrednosti finančne podpore, prejete zlasti iz programov, ki jih Unija podpira v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada plus, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo ter Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, evropske stabilizacijske funkcije za naložbe in InvestEU, kakor je ustrezno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Na ravni Unije je evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik okvir, v katerem se določajo prednostne naloge nacionalnih reform in spremlja njihovo izvajanje. Države članice razvijejo lastne nacionalne večletne naložbene strategije, ki podpirajo
  navedene
  prednostne reforme. Te strategije bi bilo treba predložiti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform kot način predstavitve in usklajevanja prednostnih naložbenih projektov, ki se podpirajo z nacionalnim financiranjem in/ali financiranjem Unije. Namenjene bi morale biti tudi usklajeni uporabi financiranja Unije in čim večji dodani vrednosti finančne podpore, prejete zlasti iz programov, ki jih Unija podpira v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada plus, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo ter Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, evropske stabilizacijske funkcije za naložbe in InvestEU, kakor je ustrezno.

| (2) | Na ravni Unije je evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik okvir, v katerem se določajo prednostne naloge nacionalnih reform in spremlja njihovo izvajanje. Države članice razvijejo lastne nacionalne večletne naložbene strategije, ki podpirajo
  te
  prednostne reforme. Te strategije bi
  bilo treba razviti v partnerstvu med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, vsebovati bi morale vidik spola, ter bi jih
  bilo treba predložiti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform kot način predstavitve in usklajevanja prednostnih naložbenih projektov, ki se podpirajo z nacionalnim financiranjem in/ali financiranjem Unije. Namenjene bi morale biti tudi usklajeni uporabi financiranja Unije in čim večji dodani vrednosti finančne podpore, prejete zlasti iz programov, ki jih Unija podpira v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada plus, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo ter Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, evropske stabilizacijske funkcije za naložbe in InvestEU, kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

(2)

Na ravni Unije je evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik okvir, v katerem se določajo prednostne naloge nacionalnih reform in spremlja njihovo izvajanje. Države članice razvijejo lastne nacionalne večletne naložbene strategije, ki podpirajo
  te
  prednostne reforme. Te strategije bi
  bilo treba razviti v partnerstvu med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, vsebovati bi morale vidik spola, ter bi jih
  bilo treba predložiti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform kot način predstavitve in usklajevanja prednostnih naložbenih projektov, ki se podpirajo z nacionalnim financiranjem in/ali financiranjem Unije. Namenjene bi morale biti tudi usklajeni uporabi financiranja Unije in čim večji dodani vrednosti finančne podpore, prejete zlasti iz programov, ki jih Unija podpira v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada plus, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo ter Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, evropske stabilizacijske funkcije za naložbe in InvestEU, kakor je ustrezno.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Svet
  je dne [...] sprejel revidirane smernice za politike zaposlovanja držav članic, da bi
  se besedilo uskladilo
  z načeli evropskega stebra socialnih pravic, in sicer
  z namenom
  , da bi
  Evropa postala še konkurenčnejša
  in
  privlačnejša za naložbe ter
  bi
  se povečala njena zmožnost za ustvarjanje delovnih mest in spodbujanje socialne kohezije
  . Za polno usklajenost ESS+ s cilji
  teh
  smernic
  , zlasti glede
  zaposlovanja
  , izobraževanja, usposabljanja ter boja proti socialni izključenosti, revščini in diskriminaciji, bi moral
  ESS+
  države članice podpirati
  ob upoštevanju
  ustreznih integriranih
  smernic in
  zadevnih
  priporočil za posamezne države, sprejetih v skladu s 
  členoma 121(2) in
  148(4) PDEU, ter
  , kadar je primerno,
  na nacionalni ravni, nacionalnih programov reform, podprtih z nacionalnimi strategijami. ESS+ bi moral prispevati tudi k 
  zadevnim
  vidikom izvajanja ključnih pobud in dejavnosti Unije, zlasti
  „programa
  znanj in spretnosti za
  Evropo“ ter
  evropskega izobraževalnega prostora, relevantnih priporočil Sveta in drugih pobud, kot so
  jamstvo za mlade
  , poti izpopolnjevanja ter
  priporočilo o vključevanju dolgotrajno brezposelnih
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Svet
  je dne [...] sprejel revidirane smernice za politike zaposlovanja držav članic, da bi
  se besedilo uskladilo
  z načeli evropskega stebra socialnih pravic, in sicer
  z namenom
  , da bi
  Evropa postala še konkurenčnejša
  in
  privlačnejša za naložbe ter
  bi
  se povečala njena zmožnost za ustvarjanje delovnih mest in spodbujanje socialne kohezije
  . Za polno usklajenost ESS+ s cilji
  teh
  smernic
  , zlasti glede
  zaposlovanja
  , izobraževanja, usposabljanja ter boja proti socialni izključenosti, revščini in diskriminaciji, bi moral
  ESS+
  države članice podpirati
  ob upoštevanju
  ustreznih integriranih
  smernic in
  zadevnih
  priporočil za posamezne države, sprejetih v skladu s 
  členoma 121(2) in
  148(4) PDEU, ter
  , kadar je primerno,
  na nacionalni ravni, nacionalnih programov reform, podprtih z nacionalnimi strategijami. ESS+ bi moral prispevati tudi k 
  zadevnim
  vidikom izvajanja ključnih pobud in dejavnosti Unije, zlasti
  „programa
  znanj in spretnosti za
  Evropo“ ter
  evropskega izobraževalnega prostora, relevantnih priporočil Sveta in drugih pobud, kot so
  jamstvo za mlade
  , poti izpopolnjevanja ter
  priporočilo o vključevanju dolgotrajno brezposelnih
  .

| (3) | Smernice za politike zaposlovanja držav članic, ki jih je Svet sprejel v skladu s členom 148(2), in sicer: spodbujanje povpraševanja po delovni sili; krepitev ponudbe delovne sile; dostop do zaposlitve, znanj in spretnosti ter kompetenc; izboljševanje delovanja trgov dela in učinkovitosti socialnega dialoga ter spodbujanje enakih možnosti za vse, spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini, skupaj s širokimi gospodarskimi smernicami, sprejetimi v skladu s členom 121(2) PDEU, tvorijo del integriranih smernic, na katerih sloni strategija Evropa 2020. Svet
  je dne [...] sprejel revidirane smernice za politike zaposlovanja držav članic, da bi
  jih uskladile
  z načeli evropskega stebra socialnih pravic, in sicer
  zato
  , da bi
  spodbujali ustvarjanje delovnih mest
  in
  socialno kohezijo, s čimer
  bi
  Evropa postala še konkurenčnejša in Unija privlačnejša za naložbe
  . Za polno usklajenost ESS+ s cilji smernic
  za politike
  zaposlovanja
  bi morale države članice zanje smiselno podporo iz
  ESS+
  vključiti v načrtovanje programov
  ob upoštevanju
  navedenih
  smernic in
  ustreznih
  priporočil za posamezne države, sprejetih v skladu s 
  členom
  148(4)
  in členom 121(2)
  PDEU, ter na nacionalni ravni
  tudi zaposlitvenih in socialnih vidikov
  nacionalnih programov reform, podprtih z nacionalnimi strategijami. ESS+ bi moral prispevati tudi k 
  relevantnim
  vidikom izvajanja ključnih pobud in dejavnosti Unije, zlasti
  programa
  znanj in spretnosti za
  Evropo,
  evropskega izobraževalnega prostora
  in jamstva za mlade ter drugih
  relevantnih priporočil Sveta in drugih pobud, kot so
  Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti
  , poti izpopolnjevanja
  , vključevanje dolgotrajno brezposelnih, okvir za kakovost pripravništev in vajeništev
  ter
  akcijski načrt za vključevanje državljanov tretjih držav
  . |
| --- | --- |

(3)

Smernice za politike zaposlovanja držav članic, ki jih je Svet sprejel v skladu s členom 148(2), in sicer: spodbujanje povpraševanja po delovni sili; krepitev ponudbe delovne sile; dostop do zaposlitve, znanj in spretnosti ter kompetenc; izboljševanje delovanja trgov dela in učinkovitosti socialnega dialoga ter spodbujanje enakih možnosti za vse, spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini, skupaj s širokimi gospodarskimi smernicami, sprejetimi v skladu s členom 121(2) PDEU, tvorijo del integriranih smernic, na katerih sloni strategija Evropa 2020. Svet
  je dne [...] sprejel revidirane smernice za politike zaposlovanja držav članic, da bi
  jih uskladile
  z načeli evropskega stebra socialnih pravic, in sicer
  zato
  , da bi
  spodbujali ustvarjanje delovnih mest
  in
  socialno kohezijo, s čimer
  bi
  Evropa postala še konkurenčnejša in Unija privlačnejša za naložbe
  . Za polno usklajenost ESS+ s cilji smernic
  za politike
  zaposlovanja
  bi morale države članice zanje smiselno podporo iz
  ESS+
  vključiti v načrtovanje programov
  ob upoštevanju
  navedenih
  smernic in
  ustreznih
  priporočil za posamezne države, sprejetih v skladu s 
  členom
  148(4)
  in členom 121(2)
  PDEU, ter na nacionalni ravni
  tudi zaposlitvenih in socialnih vidikov
  nacionalnih programov reform, podprtih z nacionalnimi strategijami. ESS+ bi moral prispevati tudi k 
  relevantnim
  vidikom izvajanja ključnih pobud in dejavnosti Unije, zlasti
  programa
  znanj in spretnosti za
  Evropo,
  evropskega izobraževalnega prostora
  in jamstva za mlade ter drugih
  relevantnih priporočil Sveta in drugih pobud, kot so
  Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti
  , poti izpopolnjevanja
  , vključevanje dolgotrajno brezposelnih, okvir za kakovost pripravništev in vajeništev
  ter
  akcijski načrt za vključevanje državljanov tretjih držav
  .

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Svet je 20. junija 2017 podprl odziv Unije na „agendo ZN za trajnostni razvoj do leta 2030“ – Trajnostna prihodnost Evrope. Svet je poudaril pomen uravnoteženega in celovitega uresničevanja trajnostnega razvoja v vseh treh razsežnostih (ekonomski, socialni in okoljski). Trajnostni razvoj je treba nujno vključiti v vsa področja notranjih in zunanjih politik Unije, EU pa si v politikah, ki jih uporablja, ambiciozno prizadeva obravnavati svetovne izzive. Svet je pozdravil sporočilo Komisije z naslovom „Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope“ z dne 22. novembra 2016 kot prvi korak pri vključevanju ciljev trajnostnega razvoja in uporabe trajnostnega razvoja kot ključnega vodilnega načela za vse politike Unije, vključno z njenimi instrumenti financiranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Svet je 20. junija 2017 podprl odziv Unije na „agendo ZN za trajnostni razvoj do leta 2030“ – Trajnostna prihodnost Evrope. Svet je poudaril pomen uravnoteženega in celovitega uresničevanja trajnostnega razvoja v vseh treh razsežnostih (ekonomski, socialni in okoljski). Trajnostni razvoj je treba nujno vključiti v vsa področja notranjih in zunanjih politik Unije, EU pa si v politikah, ki jih uporablja, ambiciozno prizadeva obravnavati svetovne izzive. Svet je pozdravil sporočilo Komisije z naslovom „Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope“ z dne 22. novembra 2016 kot prvi korak pri vključevanju ciljev trajnostnega razvoja in uporabe trajnostnega razvoja kot ključnega vodilnega načela za vse politike Unije, vključno z njenimi instrumenti financiranja.

| (4) | Svet je 20. junija 2017 podprl odziv Unije na „agendo ZN za trajnostni razvoj do leta 2030“ – Trajnostna prihodnost Evrope. Svet je poudaril pomen uravnoteženega in celovitega uresničevanja trajnostnega razvoja v vseh treh razsežnostih (ekonomski, socialni in okoljski). Trajnostni razvoj je treba nujno vključiti v vsa področja notranjih in zunanjih politik Unije, EU pa si v politikah, ki jih uporablja, ambiciozno prizadeva obravnavati svetovne izzive. Svet je pozdravil sporočilo Komisije z naslovom „Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope“ z dne 22. novembra 2016 kot prvi korak pri vključevanju ciljev trajnostnega razvoja in uporabe trajnostnega razvoja kot ključnega vodilnega načela za vse politike Unije, vključno z njenimi instrumenti financiranja.
  ESS+ lahko prispeva k izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, in sicer z odpravo skrajnih oblik revščine (cilj 1), spodbujanjem kakovostnega in vključujočega izobraževanja (cilj 4), spodbujanjem enakosti spolov (cilj 5), spodbujanjem vzdržne, vključujoče in trajnostne gospodarske rasti, popolne in produktivne zaposlenosti in dostojnega dela za vse (cilj 8) ter zmanjšanjem neenakosti (cilj 10). |
| --- | --- |

(4)

Svet je 20. junija 2017 podprl odziv Unije na „agendo ZN za trajnostni razvoj do leta 2030“ – Trajnostna prihodnost Evrope. Svet je poudaril pomen uravnoteženega in celovitega uresničevanja trajnostnega razvoja v vseh treh razsežnostih (ekonomski, socialni in okoljski). Trajnostni razvoj je treba nujno vključiti v vsa področja notranjih in zunanjih politik Unije, EU pa si v politikah, ki jih uporablja, ambiciozno prizadeva obravnavati svetovne izzive. Svet je pozdravil sporočilo Komisije z naslovom „Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope“ z dne 22. novembra 2016 kot prvi korak pri vključevanju ciljev trajnostnega razvoja in uporabe trajnostnega razvoja kot ključnega vodilnega načela za vse politike Unije, vključno z njenimi instrumenti financiranja.
  ESS+ lahko prispeva k izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, in sicer z odpravo skrajnih oblik revščine (cilj 1), spodbujanjem kakovostnega in vključujočega izobraževanja (cilj 4), spodbujanjem enakosti spolov (cilj 5), spodbujanjem vzdržne, vključujoče in trajnostne gospodarske rasti, popolne in produktivne zaposlenosti in dostojnega dela za vse (cilj 8) ter zmanjšanjem neenakosti (cilj 10).

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Unija in njene države članice bi morale ob upoštevanju Evropske socialne listine, podpisane v Torinu 18. oktobra 1961, v svoje cilje vključiti spodbujanje zaposlovanja ter boljše življenjske razmere in delovne pogoje, da bi dosegli trajno visoko stopnjo zaposlenosti in preprečevali izključenost v skladu s členom 151 PDEU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Unija in njene države članice bi morale ob upoštevanju Evropske socialne listine, podpisane v Torinu 18. oktobra 1961, v svoje cilje vključiti spodbujanje zaposlovanja ter boljše življenjske razmere in delovne pogoje, da bi dosegli trajno visoko stopnjo zaposlenosti in preprečevali izključenost v skladu s členom 151 PDEU.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4b) | V evropski družbi je še vedno veliko socialnih izzivov. Več kot 100 milijonom državljanov grozita revščina ali socialna izključenost, brezposelnost mladih je še vedno več kot dvakrat večja od skupne stopnje brezposelnosti, nujno pa je tudi boljše vključevanje državljanov tretjih držav. Ti izzivi ne ogrožajo le blaginje neposredno prizadetih državljanov, temveč pomenijo gospodarski in družbeni pritisk na vso evropsko družbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4b)

V evropski družbi je še vedno veliko socialnih izzivov. Več kot 100 milijonom državljanov grozita revščina ali socialna izključenost, brezposelnost mladih je še vedno več kot dvakrat večja od skupne stopnje brezposelnosti, nujno pa je tudi boljše vključevanje državljanov tretjih držav. Ti izzivi ne ogrožajo le blaginje neposredno prizadetih državljanov, temveč pomenijo gospodarski in družbeni pritisk na vso evropsko družbo.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Unija se spopada s strukturnimi izzivi, ki izhajajo iz gospodarske globalizacije, upravljanja migracijskih tokov in
  večje varnostne grožnje
  , prehoda na čisto energijo, tehnoloških sprememb in vedno starejše delovne sile ter vse večjega pomanjkanja spretnosti in delovne sile v nekaterih sektorjih in regijah, kar zadeva zlasti MSP. Unija bi morala
  biti ob upoštevanju spreminjajočih
  se
  razmer
  v svetu dela pripravljena na sedanje in prihodnje izzive
  , tako da vlaga
  v relevantne spretnosti, si
  prizadeva
  za bolj vključujočo rast ter
  izboljšuje zaposlitvene
  in
  socialne politike
  , tudi v smislu mobilnosti
  delovne sile
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Unija se spopada s strukturnimi izzivi, ki izhajajo iz gospodarske globalizacije, upravljanja migracijskih tokov in
  večje varnostne grožnje
  , prehoda na čisto energijo, tehnoloških sprememb in vedno starejše delovne sile ter vse večjega pomanjkanja spretnosti in delovne sile v nekaterih sektorjih in regijah, kar zadeva zlasti MSP. Unija bi morala
  biti ob upoštevanju spreminjajočih
  se
  razmer
  v svetu dela pripravljena na sedanje in prihodnje izzive
  , tako da vlaga
  v relevantne spretnosti, si
  prizadeva
  za bolj vključujočo rast ter
  izboljšuje zaposlitvene
  in
  socialne politike
  , tudi v smislu mobilnosti
  delovne sile
  .

| (5) | Unija se spopada s strukturnimi izzivi, ki izhajajo iz gospodarske globalizacije,
  družbenih neenakosti,
  upravljanja migracijskih tokov in
  s tem povezanih izzivov vključevanja
  ,
  pravičnega
  prehoda na čisto energijo, tehnoloških sprememb
  , demografskega upada, splošne brezposelnosti in brezposelnosti mladih
  in vedno starejše
  družbe in
  delovne sile ter vse večjega pomanjkanja spretnosti in delovne sile v nekaterih sektorjih in regijah, kar zadeva zlasti MSP. Unija bi morala
  glede na spreminjajoče
  se
  razmere
  v svetu dela pripravljena na sedanje in prihodnje izzive
  ter vlagati
  v relevantne spretnosti,
  izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje,
  si
  prizadevati
  za bolj vključujočo rast ter
  izboljšati kompetence
  in
  znanje, zaposlitveno in socialno politiko
  , tudi v smislu
  delovne
  mobilnosti
  državljanov Unije, in se lotiti vse večjih neenakosti na področju zdravja med državami članicami in znotraj njih
  . |
| --- | --- |

(5)

Unija se spopada s strukturnimi izzivi, ki izhajajo iz gospodarske globalizacije,
  družbenih neenakosti,
  upravljanja migracijskih tokov in
  s tem povezanih izzivov vključevanja
  ,
  pravičnega
  prehoda na čisto energijo, tehnoloških sprememb
  , demografskega upada, splošne brezposelnosti in brezposelnosti mladih
  in vedno starejše
  družbe in
  delovne sile ter vse večjega pomanjkanja spretnosti in delovne sile v nekaterih sektorjih in regijah, kar zadeva zlasti MSP. Unija bi morala
  glede na spreminjajoče
  se
  razmere
  v svetu dela pripravljena na sedanje in prihodnje izzive
  ter vlagati
  v relevantne spretnosti,
  izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje,
  si
  prizadevati
  za bolj vključujočo rast ter
  izboljšati kompetence
  in
  znanje, zaposlitveno in socialno politiko
  , tudi v smislu
  delovne
  mobilnosti
  državljanov Unije, in se lotiti vse večjih neenakosti na področju zdravja med državami članicami in znotraj njih
  .

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Uredba (EU) št. [...] vzpostavlja okvir za ukrepanje v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), Kohezijskega sklada, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Sklada za azil in migracije, Sklada za notranjo varnost in instrumenta za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ter določa zlasti cilje politik in pravila glede načrtovanja, spremljanja in ocenjevanja, upravljanja in kontrole za sklade EU, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Zato bi bilo treba določiti splošne cilje ESS+ in posebne določbe o vrsti dejavnosti, ki se lahko financirajo iz ESS+. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Uredba (EU) št. [...] vzpostavlja okvir za ukrepanje v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), Kohezijskega sklada, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Sklada za azil in migracije, Sklada za notranjo varnost in instrumenta za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ter določa zlasti cilje politik in pravila glede načrtovanja, spremljanja in ocenjevanja, upravljanja in kontrole za sklade EU, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Zato bi bilo treba določiti splošne cilje ESS+ in posebne določbe o vrsti dejavnosti, ki se lahko financirajo iz ESS+.

| (6) | Uredba (EU) št. [...] vzpostavlja okvir za ukrepanje v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), Kohezijskega sklada, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Sklada za azil in migracije, Sklada za notranjo varnost in instrumenta za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ter določa zlasti cilje politik in pravila glede načrtovanja, spremljanja in ocenjevanja, upravljanja in kontrole za sklade EU, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Zato bi bilo treba določiti splošne cilje ESS+ in
  njegovega usklajevanja z drugimi skladi ter
  posebne določbe o vrsti dejavnosti, ki se lahko financirajo iz ESS+. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) št. [...] vzpostavlja okvir za ukrepanje v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), Kohezijskega sklada, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Sklada za azil in migracije, Sklada za notranjo varnost in instrumenta za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ter določa zlasti cilje politik in pravila glede načrtovanja, spremljanja in ocenjevanja, upravljanja in kontrole za sklade EU, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Zato bi bilo treba določiti splošne cilje ESS+ in
  njegovega usklajevanja z drugimi skladi ter
  posebne določbe o vrsti dejavnosti, ki se lahko financirajo iz ESS+.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Uredba (EU, Euratom) št. [nova finančna uredba] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih. Da bi se zagotovila skladnost pri izvajanju programov financiranja Unije, bi se finančna uredba morala uporabljati za ukrepe, ki se izvajajo z neposrednim ali posrednim upravljanjem v okviru ESS+. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Uredba (EU, Euratom) št. [nova finančna uredba] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih. Da bi se zagotovila skladnost pri izvajanju programov financiranja Unije, bi se finančna uredba morala uporabljati za ukrepe, ki se izvajajo z neposrednim ali posrednim upravljanjem v okviru ESS+.

| (7) | Uredba (EU, Euratom) št. [nova finančna uredba] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih
  ter sinergije med finančnimi instrumenti
  . Da bi se zagotovila skladnost pri izvajanju programov financiranja Unije, bi se finančna uredba morala uporabljati za ukrepe, ki se izvajajo z neposrednim ali posrednim upravljanjem v okviru ESS+.
  V tej uredbi bi morali biti opredeljeni operativni cilji in posebne določbe glede upravičenih ukrepov, ki jih je mogoče financirati iz ESS+ v okviru neposrednega in posrednega upravljanja. |
| --- | --- |

(7)

Uredba (EU, Euratom) št. [nova finančna uredba] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih
  ter sinergije med finančnimi instrumenti
  . Da bi se zagotovila skladnost pri izvajanju programov financiranja Unije, bi se finančna uredba morala uporabljati za ukrepe, ki se izvajajo z neposrednim ali posrednim upravljanjem v okviru ESS+.
  V tej uredbi bi morali biti opredeljeni operativni cilji in posebne določbe glede upravičenih ukrepov, ki jih je mogoče financirati iz ESS+ v okviru neposrednega in posrednega upravljanja.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrol, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. Pri nepovratnih sredstvih bi to moralo vključevati obravnavanje uporabe pavšalnih zneskov, financiranja po pavšalni stopnji in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot določa člen 125(1) finančne uredbe. Za izvajanje ukrepov, povezanih s socialno-ekonomskim vključevanjem državljanov tretjih držav, in v skladu s členom 88 uredbe o skupnih določbah lahko Komisija za povračilo državam članicam uporabi možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, vključno z uporabo pavšalnih zneskov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrol, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. Pri nepovratnih sredstvih bi to moralo vključevati obravnavanje uporabe pavšalnih zneskov, financiranja po pavšalni stopnji in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot določa člen 125(1) finančne uredbe. Za izvajanje ukrepov, povezanih s socialno-ekonomskim vključevanjem državljanov tretjih držav, in v skladu s členom 88 uredbe o skupnih določbah lahko Komisija za povračilo državam članicam uporabi možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, vključno z uporabo pavšalnih zneskov.

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Da bi se financiranje racionaliziralo in poenostavilo ter bi se ustvarile dodatne priložnosti za sinergije prek celovitih pristopov k financiranju, bi bilo treba ukrepe, podprte iz Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD), Programa Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije ter programa za ukrepe Unije na področju zdravja, vključiti v enoten ESS+. ESS+ bi zato moral zajemati tri sklope: sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja, sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ter sklop za zdravje. To bi moralo prispevati k zmanjšanju upravnega bremena, povezanega z upravljanjem različnih skladov, zlasti za države članice, hkrati pa bi se za enostavnejše operacije, kot je razdeljevanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči, ohranila enostavnejša pravila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Da bi se financiranje racionaliziralo in poenostavilo ter bi se ustvarile dodatne priložnosti za sinergije prek celovitih pristopov k financiranju, bi bilo treba ukrepe, podprte iz Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD), Programa Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije ter programa za ukrepe Unije na področju zdravja, vključiti v enoten ESS+. ESS+ bi zato moral zajemati tri sklope: sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja, sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ter sklop za zdravje. To bi moralo prispevati k zmanjšanju upravnega bremena, povezanega z upravljanjem različnih skladov, zlasti za države članice, hkrati pa bi se za enostavnejše operacije, kot je razdeljevanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči, ohranila enostavnejša pravila.

| (9) | Da bi se financiranje racionaliziralo in poenostavilo ter bi se ustvarile dodatne priložnosti za sinergije prek celovitih pristopov k financiranju, bi bilo treba ukrepe, podprte iz Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD), Programa Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije ter programa za ukrepe Unije na področju zdravja, vključiti v enoten ESS+. ESS+ bi zato moral zajemati tri sklope: sklop za socialno kohezijo in socialne pravice v okviru deljenega upravljanja, sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ter sklop za zdravje
  v okviru neposrednega in posrednega upravljanja
  . To bi moralo prispevati k zmanjšanju upravnega bremena, povezanega z upravljanjem različnih skladov, zlasti za države članice
  in upravičence
  , hkrati pa bi se za enostavnejše operacije, kot je razdeljevanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči, ohranila enostavnejša pravila. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se financiranje racionaliziralo in poenostavilo ter bi se ustvarile dodatne priložnosti za sinergije prek celovitih pristopov k financiranju, bi bilo treba ukrepe, podprte iz Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD), Programa Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije ter programa za ukrepe Unije na področju zdravja, vključiti v enoten ESS+. ESS+ bi zato moral zajemati tri sklope: sklop za socialno kohezijo in socialne pravice v okviru deljenega upravljanja, sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ter sklop za zdravje
  v okviru neposrednega in posrednega upravljanja
  . To bi moralo prispevati k zmanjšanju upravnega bremena, povezanega z upravljanjem različnih skladov, zlasti za države članice
  in upravičence
  , hkrati pa bi se za enostavnejše operacije, kot je razdeljevanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči, ohranila enostavnejša pravila.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Glede
  na tako širše področje uporabe ESS+ je primerno določiti, da se cilji krepitve učinkovitosti trgov dela in spodbujanja dostopa do kakovostne zaposlitve, povečevanja dostopnosti in kakovosti izobraževanja in usposabljanja, spodbujanja socialnega vključevanja in zdravja ter
  zmanjševanja
  revščine
  ne
  izvajajo
  samo
  v okviru deljenega upravljanja,
  temveč tudi
  v okviru neposrednega in posrednega upravljanja pod sklopi za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje, in sicer za ukrepe, potrebne na ravni Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Glede
  na tako širše področje uporabe ESS+ je primerno določiti, da se cilji krepitve učinkovitosti trgov dela in spodbujanja dostopa do kakovostne zaposlitve, povečevanja dostopnosti in kakovosti izobraževanja in usposabljanja, spodbujanja socialnega vključevanja in zdravja ter
  zmanjševanja
  revščine
  ne
  izvajajo
  samo
  v okviru deljenega upravljanja,
  temveč tudi
  v okviru neposrednega in posrednega upravljanja pod sklopi za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje, in sicer za ukrepe, potrebne na ravni Unije.

| (10) | Unija bi morala prispevati k politikam zaposlovanja držav članic s spodbujanjem sodelovanja in dopolnjevanjem njihovih ukrepov. Glede
  na tako širše področje uporabe ESS+ je primerno določiti, da se cilji krepitve učinkovitosti
  vključujočih, odprtih in pravičnih
  trgov dela
  za vse spole
  in spodbujanja dostopa do kakovostne zaposlitve, povečevanja dostopnosti in kakovosti izobraževanja in usposabljanja,
  podpiranja ponovnega vstopanja v izobraževalni sistem in spodbujanja vseživljenjskega učenja,
  spodbujanja socialnega vključevanja in zdravja ter
  izkoreninjanja
  revščine
  še naprej
  izvajajo
  predvsem
  v okviru deljenega upravljanja,
  po potrebi pa se dopolnijo
  v okviru neposrednega in posrednega upravljanja pod sklopi za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje, in sicer za ukrepe, potrebne na ravni Unije. |
| --- | --- |

(10)

Unija bi morala prispevati k politikam zaposlovanja držav članic s spodbujanjem sodelovanja in dopolnjevanjem njihovih ukrepov. Glede
  na tako širše področje uporabe ESS+ je primerno določiti, da se cilji krepitve učinkovitosti
  vključujočih, odprtih in pravičnih
  trgov dela
  za vse spole
  in spodbujanja dostopa do kakovostne zaposlitve, povečevanja dostopnosti in kakovosti izobraževanja in usposabljanja,
  podpiranja ponovnega vstopanja v izobraževalni sistem in spodbujanja vseživljenjskega učenja,
  spodbujanja socialnega vključevanja in zdravja ter
  izkoreninjanja
  revščine
  še naprej
  izvajajo
  predvsem
  v okviru deljenega upravljanja,
  po potrebi pa se dopolnijo
  v okviru neposrednega in posrednega upravljanja pod sklopi za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje, in sicer za ukrepe, potrebne na ravni Unije.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Z vključitvijo programa za ukrepe Unije na področju zdravja v ESS+ se bodo poleg tega ustvarile sinergije med razvojem in preskušanjem pobud in politik za izboljševanje učinkovitosti, odpornosti in vzdržnosti zdravstvenih sistemov, razvitih pod sklopom za zdravje programa ESS+, ter njihovim izvajanjem v državah članicah z orodji, zagotovljenimi iz drugih sklopov iz uredbe o ESS+. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Z vključitvijo programa za ukrepe Unije na področju zdravja v ESS+ se bodo poleg tega ustvarile sinergije med razvojem in preskušanjem pobud in politik za izboljševanje učinkovitosti, odpornosti in vzdržnosti zdravstvenih sistemov, razvitih pod sklopom za zdravje programa ESS+, ter njihovim izvajanjem v državah članicah z orodji, zagotovljenimi iz drugih sklopov iz uredbe o ESS+.

| (11) | Z vključitvijo programa za ukrepe Unije na področju zdravja v ESS+ se bodo poleg tega ustvarile sinergije med razvojem in preskušanjem pobud in politik za izboljševanje učinkovitosti,
  dostopnosti,
  odpornosti in vzdržnosti zdravstvenih sistemov, razvitih pod sklopom za zdravje programa ESS+, ter njihovim izvajanjem v državah članicah
  na nacionalni, regionalni in lokalni ravni
  z orodji, zagotovljenimi iz drugih sklopov iz uredbe o ESS+. |
| --- | --- |

(11)

Z vključitvijo programa za ukrepe Unije na področju zdravja v ESS+ se bodo poleg tega ustvarile sinergije med razvojem in preskušanjem pobud in politik za izboljševanje učinkovitosti,
  dostopnosti,
  odpornosti in vzdržnosti zdravstvenih sistemov, razvitih pod sklopom za zdravje programa ESS+, ter njihovim izvajanjem v državah članicah
  na nacionalni, regionalni in lokalni ravni
  z orodji, zagotovljenimi iz drugih sklopov iz uredbe o ESS+.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Ta uredba določa finančna sredstva za ESS+.
  Del teh finančnih sredstev
  bi
  bilo treba uporabiti
  za ukrepe, ki naj bi se izvajali z neposrednim in posrednim upravljanjem
  pod sklopoma za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Ta uredba določa finančna sredstva za ESS+.
  Del teh finančnih sredstev
  bi
  bilo treba uporabiti
  za ukrepe, ki naj bi se izvajali z neposrednim in posrednim upravljanjem
  pod sklopoma za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje
  .

| (12) | Ta uredba določa finančna sredstva za ESS+.
  Določiti bi morala dodelitve za dejavnosti, ki naj
  bi
  se izvajale v okviru deljenega upravljanja, in dodelitve
  za ukrepe, ki naj bi se izvajali z neposrednim in posrednim upravljanjem. |
| --- | --- |

(12)

Ta uredba določa finančna sredstva za ESS+.
  Določiti bi morala dodelitve za dejavnosti, ki naj
  bi
  se izvajale v okviru deljenega upravljanja, in dodelitve
  za ukrepe, ki naj bi se izvajali z neposrednim in posrednim upravljanjem.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | ESS+ bi moral spodbujati zaposlovanje z aktivnim ukrepanjem, ki
  omogoča
  (ponovno) vključevanje na trg dela, predvsem za mlade, dolgotrajno brezposelne
  in
  neaktivne, ter s spodbujanjem samozaposlovanja in socialnega gospodarstva. ESS+ bi si moral prizadevati za izboljšanje delovanja trgov dela s podpiranjem posodabljanja institucij trgov dela, kot so javne službe za zaposlovanje, da bi se izboljšala njihova zmogljivost zagotavljanja okrepljenega ciljno usmerjenega svetovanja in orientacije med iskanjem zaposlitve in pri prehodu v zaposlitev ter da bi
  se povečala
  mobilnost delavcev. ESS+ bi moral spodbujati udeležbo žensk na trgu dela, in sicer z ukrepi, ki bi med drugim zagotovili boljšo usklajenost poklicnega in zasebnega življenja ter dostop do otroškega varstva. ESS+ bi si moral prizadevati tudi za zagotavljanje zdravega in dobro prilagojenega delovnega okolja, da bi se upoštevala tveganja za zdravje, povezana s spreminjajočimi se oblikami dela, in potrebe starajoče se delovne sile. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

ESS+ bi moral spodbujati zaposlovanje z aktivnim ukrepanjem, ki
  omogoča
  (ponovno) vključevanje na trg dela, predvsem za mlade, dolgotrajno brezposelne
  in
  neaktivne, ter s spodbujanjem samozaposlovanja in socialnega gospodarstva. ESS+ bi si moral prizadevati za izboljšanje delovanja trgov dela s podpiranjem posodabljanja institucij trgov dela, kot so javne službe za zaposlovanje, da bi se izboljšala njihova zmogljivost zagotavljanja okrepljenega ciljno usmerjenega svetovanja in orientacije med iskanjem zaposlitve in pri prehodu v zaposlitev ter da bi
  se povečala
  mobilnost delavcev. ESS+ bi moral spodbujati udeležbo žensk na trgu dela, in sicer z ukrepi, ki bi med drugim zagotovili boljšo usklajenost poklicnega in zasebnega življenja ter dostop do otroškega varstva. ESS+ bi si moral prizadevati tudi za zagotavljanje zdravega in dobro prilagojenega delovnega okolja, da bi se upoštevala tveganja za zdravje, povezana s spreminjajočimi se oblikami dela, in potrebe starajoče se delovne sile.

| (13) | ESS+ bi moral
  v tesnem sodelovanju z državami članicami
  spodbujati zaposlovanje z aktivnim ukrepanjem, ki
  bo omogočalo
  (ponovno) vključevanje na trg dela, predvsem za mlade, dolgotrajno brezposelne
  , oskrbovalce, ekonomsko
  neaktivne
  osebe in prikrajšane skupine
  , ter s spodbujanjem samozaposlovanja
  , podjetništva
  in socialnega gospodarstva. ESS+ bi si moral prizadevati za izboljšanje
  politik zaposlovanja in
  delovanja trgov dela s podpiranjem posodabljanja institucij trgov dela, kot so javne službe za zaposlovanje, da bi se izboljšala njihova zmogljivost zagotavljanja okrepljenega ciljno usmerjenega
  in individualiziranega
  svetovanja in orientacije med iskanjem zaposlitve in pri prehodu v zaposlitev
  , pri čemer bi posebno pozornost namenili prikrajšanim skupinam,
  ter da bi
  spodbudili
  mobilnost delavcev
  in storitve izvajali brez diskriminacije
  . ESS+ bi moral spodbujati udeležbo žensk na trgu dela, in sicer z ukrepi, ki bi med drugim zagotovili boljšo usklajenost poklicnega in zasebnega življenja ter
  enostaven
  dostop do
  brezplačnega ali cenovno dostopnega kakovostnega
  otroškega varstva
  , varstva starejših in drugih visokokakovostnih storitev oskrbe ali podpore
  . ESS+ bi si moral prizadevati tudi za zagotavljanje
  varnega,
  zdravega in dobro prilagojenega delovnega okolja, da bi se upoštevala tveganja za zdravje, povezana
  z delom, pa tudi
  s spreminjajočimi se oblikami dela, in potrebe starajoče se delovne sile.
  ESS + bi moral podpirati tudi ukrepe, ki so namenjeni lajšanju prehoda mladih iz izobraževanja v zaposlitev. |
| --- | --- |

(13)

ESS+ bi moral
  v tesnem sodelovanju z državami članicami
  spodbujati zaposlovanje z aktivnim ukrepanjem, ki
  bo omogočalo
  (ponovno) vključevanje na trg dela, predvsem za mlade, dolgotrajno brezposelne
  , oskrbovalce, ekonomsko
  neaktivne
  osebe in prikrajšane skupine
  , ter s spodbujanjem samozaposlovanja
  , podjetništva
  in socialnega gospodarstva. ESS+ bi si moral prizadevati za izboljšanje
  politik zaposlovanja in
  delovanja trgov dela s podpiranjem posodabljanja institucij trgov dela, kot so javne službe za zaposlovanje, da bi se izboljšala njihova zmogljivost zagotavljanja okrepljenega ciljno usmerjenega
  in individualiziranega
  svetovanja in orientacije med iskanjem zaposlitve in pri prehodu v zaposlitev
  , pri čemer bi posebno pozornost namenili prikrajšanim skupinam,
  ter da bi
  spodbudili
  mobilnost delavcev
  in storitve izvajali brez diskriminacije
  . ESS+ bi moral spodbujati udeležbo žensk na trgu dela, in sicer z ukrepi, ki bi med drugim zagotovili boljšo usklajenost poklicnega in zasebnega življenja ter
  enostaven
  dostop do
  brezplačnega ali cenovno dostopnega kakovostnega
  otroškega varstva
  , varstva starejših in drugih visokokakovostnih storitev oskrbe ali podpore
  . ESS+ bi si moral prizadevati tudi za zagotavljanje
  varnega,
  zdravega in dobro prilagojenega delovnega okolja, da bi se upoštevala tveganja za zdravje, povezana
  z delom, pa tudi
  s spreminjajočimi se oblikami dela, in potrebe starajoče se delovne sile.
  ESS + bi moral podpirati tudi ukrepe, ki so namenjeni lajšanju prehoda mladih iz izobraževanja v zaposlitev.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Da bi podprli in sprostili potencial za ustvarjanje delovnih mest v socialnem gospodarstvu, bi moral ESS+ prispevati k boljšemu vključevanju podjetij socialnega gospodarstva v nacionalne načrte za zaposlovanje in socialne inovacije ter v nacionalne programe reform. Podjetja socialnega gospodarstva bi morala biti opredeljena tako, kot so opredeljena v zakonodaji različnih držav članic o socialnem gospodarstvu in v sklepih Sveta z dne 7. decembra 2015 o spodbujanju socialnega gospodarstva kot ključnega gonila gospodarskega in socialnega razvoja v Evropi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Da bi podprli in sprostili potencial za ustvarjanje delovnih mest v socialnem gospodarstvu, bi moral ESS+ prispevati k boljšemu vključevanju podjetij socialnega gospodarstva v nacionalne načrte za zaposlovanje in socialne inovacije ter v nacionalne programe reform. Podjetja socialnega gospodarstva bi morala biti opredeljena tako, kot so opredeljena v zakonodaji različnih držav članic o socialnem gospodarstvu in v sklepih Sveta z dne 7. decembra 2015 o spodbujanju socialnega gospodarstva kot ključnega gonila gospodarskega in socialnega razvoja v Evropi.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | ESS+ bi moral zagotavljati podporo za povečanje kakovosti in učinkovitosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter njihove relevantnosti za potrebe
  trgov
  dela, da se olajša pridobivanje ključnih kompetenc, zlasti
  glede
  digitalnih spretnosti, ki jih vsi posamezniki potrebujejo za osebno
  izpolnitev
  in razvoj, zaposlovanje, socialno vključenost in aktivno državljanstvo. ESS+ bi moral pomagati pri napredovanju v izobraževanju in usposabljanju ter prehodu v delo, podpirati vseživljenjsko učenje in zaposljivost ter prispevati
  h konkurenčnosti
  ter družbenim in gospodarskim inovacijam s podpiranjem prenosljivih in trajnostnih pobud na teh področjih. To bi bilo mogoče doseči na primer z učenjem z delom in vajeništvi, vseživljenjsko orientacijo, predvidevanjem potreb po spretnostih v sodelovanju
  z industrijo
  , najsodobnejšim gradivom za usposabljanje, napovedovanjem in spremljanjem diplomantov, usposabljanjem izobraževalcev, vrednotenjem učnih izidov in priznavanjem kvalifikacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

ESS+ bi moral zagotavljati podporo za povečanje kakovosti in učinkovitosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter njihove relevantnosti za potrebe
  trgov
  dela, da se olajša pridobivanje ključnih kompetenc, zlasti
  glede
  digitalnih spretnosti, ki jih vsi posamezniki potrebujejo za osebno
  izpolnitev
  in razvoj, zaposlovanje, socialno vključenost in aktivno državljanstvo. ESS+ bi moral pomagati pri napredovanju v izobraževanju in usposabljanju ter prehodu v delo, podpirati vseživljenjsko učenje in zaposljivost ter prispevati
  h konkurenčnosti
  ter družbenim in gospodarskim inovacijam s podpiranjem prenosljivih in trajnostnih pobud na teh področjih. To bi bilo mogoče doseči na primer z učenjem z delom in vajeništvi, vseživljenjsko orientacijo, predvidevanjem potreb po spretnostih v sodelovanju
  z industrijo
  , najsodobnejšim gradivom za usposabljanje, napovedovanjem in spremljanjem diplomantov, usposabljanjem izobraževalcev, vrednotenjem učnih izidov in priznavanjem kvalifikacij.

| (14) | ESS+
  mora biti kot osrednji evropski instrument za zaposlovanje, znanja in spretnosti in socialno vključevanje zmožen prispevati k socialni, ekonomski in teritorialni koheziji povsod po Uniji. V ta namen
  bi moral zagotavljati podporo za povečanje kakovosti
  , nediskriminatornosti, dostopnosti, vključevalnosti
  in učinkovitosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter njihove relevantnosti za potrebe
  trga
  dela, da se olajša pridobivanje ključnih kompetenc, zlasti
  jezikovnega znanja, podjetniških in
  digitalnih spretnosti,
  vključno z varstvom podatkov in upravljanjem informacij,
  ki jih vsi posamezniki potrebujejo za osebno
  izpopolnjevanje
  in razvoj, zaposlovanje, socialno vključenost in aktivno državljanstvo
  . V primeru dolgotrajno brezposelnih in ljudi iz prikrajšanega socialnega okolja bi bilo treba posebno pozornost nameniti krepitvi njihove vloge in samozavesti
  . ESS+ bi moral pomagati pri napredovanju v izobraževanju in usposabljanju ter
  (ponovnem)
  prehodu v delo, podpirati vseživljenjsko učenje in zaposljivost ter prispevati
  k vključevanju, socialni koheziji, zmanjševanju horizontalne in vertikalne segregacije
  ter
  k
  družbenim in gospodarskim inovacijam s podpiranjem prenosljivih in trajnostnih pobud na teh področjih. To bi bilo mogoče doseči na primer z učenjem z delom in vajeništvi
  s posebnim poudarkom na preskušenem konceptu dualnega izobraževanja
  ,
  kjer se poučevanje združuje z delovnimi izkušnjami, pa tudi z
  vseživljenjsko orientacijo, predvidevanjem potreb po spretnostih v sodelovanju
  s socialnimi partnerji
  ,
  z
  najsodobnejšim gradivom za usposabljanje, napovedovanjem in spremljanjem diplomantov, usposabljanjem izobraževalcev,
  podporo neformalnemu in priložnostnemu učenju, z
  vrednotenjem učnih izidov in priznavanjem kvalifikacij.
  ESS+ bi moral spodbujati in promovirati dostop do učiteljskega poklica med pripadniki manjšin, da bi bolje vključevali odrinjene skupnosti, na primer Rome, manjšine in migrante. |
| --- | --- |

(14)

ESS+
  mora biti kot osrednji evropski instrument za zaposlovanje, znanja in spretnosti in socialno vključevanje zmožen prispevati k socialni, ekonomski in teritorialni koheziji povsod po Uniji. V ta namen
  bi moral zagotavljati podporo za povečanje kakovosti
  , nediskriminatornosti, dostopnosti, vključevalnosti
  in učinkovitosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter njihove relevantnosti za potrebe
  trga
  dela, da se olajša pridobivanje ključnih kompetenc, zlasti
  jezikovnega znanja, podjetniških in
  digitalnih spretnosti,
  vključno z varstvom podatkov in upravljanjem informacij,
  ki jih vsi posamezniki potrebujejo za osebno
  izpopolnjevanje
  in razvoj, zaposlovanje, socialno vključenost in aktivno državljanstvo
  . V primeru dolgotrajno brezposelnih in ljudi iz prikrajšanega socialnega okolja bi bilo treba posebno pozornost nameniti krepitvi njihove vloge in samozavesti
  . ESS+ bi moral pomagati pri napredovanju v izobraževanju in usposabljanju ter
  (ponovnem)
  prehodu v delo, podpirati vseživljenjsko učenje in zaposljivost ter prispevati
  k vključevanju, socialni koheziji, zmanjševanju horizontalne in vertikalne segregacije
  ter
  k
  družbenim in gospodarskim inovacijam s podpiranjem prenosljivih in trajnostnih pobud na teh področjih. To bi bilo mogoče doseči na primer z učenjem z delom in vajeništvi
  s posebnim poudarkom na preskušenem konceptu dualnega izobraževanja
  ,
  kjer se poučevanje združuje z delovnimi izkušnjami, pa tudi z
  vseživljenjsko orientacijo, predvidevanjem potreb po spretnostih v sodelovanju
  s socialnimi partnerji
  ,
  z
  najsodobnejšim gradivom za usposabljanje, napovedovanjem in spremljanjem diplomantov, usposabljanjem izobraževalcev,
  podporo neformalnemu in priložnostnemu učenju, z
  vrednotenjem učnih izidov in priznavanjem kvalifikacij.
  ESS+ bi moral spodbujati in promovirati dostop do učiteljskega poklica med pripadniki manjšin, da bi bolje vključevali odrinjene skupnosti, na primer Rome, manjšine in migrante.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | ESS + bi moral zagotavljati podporo za ukrepe, zajete v nacionalnih načrtih držav članic, s katerimi bi med ranljivimi gospodinjstvi odpravili energijsko revščino in spodbujali energijsko učinkovitost zgradb, vključno s tistimi, ki jih pesti energijska revščina, po potrebi pa tudi v socialnih stanovanjih, kar je v skladu s sporočilom Komisije z naslovom Evropska platforma za boj proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo, Uredbo (XX/XX) Evropskega parlamenta in Sveta o energetski uniji ter Direktivo (XX/XX) Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

ESS + bi moral zagotavljati podporo za ukrepe, zajete v nacionalnih načrtih držav članic, s katerimi bi med ranljivimi gospodinjstvi odpravili energijsko revščino in spodbujali energijsko učinkovitost zgradb, vključno s tistimi, ki jih pesti energijska revščina, po potrebi pa tudi v socialnih stanovanjih, kar je v skladu s sporočilom Komisije z naslovom Evropska platforma za boj proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo, Uredbo (XX/XX) Evropskega parlamenta in Sveta o energetski uniji ter Direktivo (XX/XX) Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14b) | Dodeljevanje sredstev ESS+ državam članicam bi bilo treba v prihodnje vezati na dokazila o dejanskem sodelovanju pri projektih v okviru jamstva za mlade za uvedbo ali okrepitev dualnega sistema poučevanja in dela. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14b)

Dodeljevanje sredstev ESS+ državam članicam bi bilo treba v prihodnje vezati na dokazila o dejanskem sodelovanju pri projektih v okviru jamstva za mlade za uvedbo ali okrepitev dualnega sistema poučevanja in dela.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Podpora iz ESS+ bi se morala uporabljati za spodbujanje enakega dostopa za vse, zlasti za prikrajšane skupine, do kakovostnega, nesegregiranega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja, in sicer od predšolske vzgoje in varstva prek splošnega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja do terciarne ravni ter izobraževanja odraslih, s čimer
  naj
  bi se spodbujala prepustnost med sektorji izobraževanja in usposabljanja, preprečevalo zgodnje opuščanje šolanja, izboljševala zdravstvena pismenost, krepile povezave z neformalnim in priložnostnim učenjem ter olajševala učna mobilnost za vse. V tem okviru bi bilo treba
  podpirati
  sinergije
  s
  programom Erasmus,
  zlasti za olajševanje udeležbe prikrajšanih učencev
  v učni mobilnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Podpora iz ESS+ bi se morala uporabljati za spodbujanje enakega dostopa za vse, zlasti za prikrajšane skupine, do kakovostnega, nesegregiranega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja, in sicer od predšolske vzgoje in varstva prek splošnega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja do terciarne ravni ter izobraževanja odraslih, s čimer
  naj
  bi se spodbujala prepustnost med sektorji izobraževanja in usposabljanja, preprečevalo zgodnje opuščanje šolanja, izboljševala zdravstvena pismenost, krepile povezave z neformalnim in priložnostnim učenjem ter olajševala učna mobilnost za vse. V tem okviru bi bilo treba
  podpirati
  sinergije
  s
  programom Erasmus,
  zlasti za olajševanje udeležbe prikrajšanih učencev
  v učni mobilnosti.

| (15) | Podpora iz ESS+ bi se morala uporabljati za spodbujanje enakega dostopa za vse, zlasti za prikrajšane skupine, do kakovostnega, nesegregiranega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja, in sicer od predšolske vzgoje in varstva
  , pri čemer pa je treba posebno pozornost nameniti otrokom, ki prihajajo iz prikrajšanega socialnega okolja, na primer otrokom v institucionalni oskrbi in brezdomnim otrokom,
  prek splošnega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja do terciarne ravni
  in ponovnega vključevanja v sistem izobraževanja
  ter izobraževanja odraslih, s čimer bi se
  prekinil medgeneracijski prenos revščine,
  spodbujala prepustnost med sektorji izobraževanja in usposabljanja,
  zmanjšalo in
  preprečevalo zgodnje opuščanje šolanja
  in socialna izključenost
  , izboljševala zdravstvena pismenost, krepile povezave z neformalnim in priložnostnim učenjem ter olajševala učna mobilnost za vse.
  Oblike priložnostnega učenja ne bi smele služiti kot nadomestilo za redno izobraževanje, zlasti ne za predšolsko vzgojo in varstvo in osnovnošolsko izobraževanje.
   V tem okviru bi bilo treba
  vzpostavljati
  sinergije
  , dopolnjevanje in usklajenost politik s
  programom Erasmus,
  da bi primerno in dejavno dosegli prikrajšane učence ter jih ustrezno pripravili na izkušnjo mobilnosti v tujini in povečali njihovo udeležbo
  v 
  čezmejni
  učni mobilnosti. |
| --- | --- |

(15)

Podpora iz ESS+ bi se morala uporabljati za spodbujanje enakega dostopa za vse, zlasti za prikrajšane skupine, do kakovostnega, nesegregiranega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja, in sicer od predšolske vzgoje in varstva
  , pri čemer pa je treba posebno pozornost nameniti otrokom, ki prihajajo iz prikrajšanega socialnega okolja, na primer otrokom v institucionalni oskrbi in brezdomnim otrokom,
  prek splošnega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja do terciarne ravni
  in ponovnega vključevanja v sistem izobraževanja
  ter izobraževanja odraslih, s čimer bi se
  prekinil medgeneracijski prenos revščine,
  spodbujala prepustnost med sektorji izobraževanja in usposabljanja,
  zmanjšalo in
  preprečevalo zgodnje opuščanje šolanja
  in socialna izključenost
  , izboljševala zdravstvena pismenost, krepile povezave z neformalnim in priložnostnim učenjem ter olajševala učna mobilnost za vse.
  Oblike priložnostnega učenja ne bi smele služiti kot nadomestilo za redno izobraževanje, zlasti ne za predšolsko vzgojo in varstvo in osnovnošolsko izobraževanje.
   V tem okviru bi bilo treba
  vzpostavljati
  sinergije
  , dopolnjevanje in usklajenost politik s
  programom Erasmus,
  da bi primerno in dejavno dosegli prikrajšane učence ter jih ustrezno pripravili na izkušnjo mobilnosti v tujini in povečali njihovo udeležbo
  v 
  čezmejni
  učni mobilnosti.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | K vsem ciljem te uredbe lahko prispeva podpora v sklopu prednostne naložbe „razvoj, ki ga vodi skupnost“. ESS+ podpira strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost – morale bi biti vključujoče in upoštevati prikrajšane ljudi na svojem območju, in to tako pri upravljanju lokalnih akcijskih skupin kot pri vsebini strategije. ESS+ bi moral biti zmožen podpirati tovrstne strategije v mestih in na podeželju, pa tudi celostne teritorialne naložbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

K vsem ciljem te uredbe lahko prispeva podpora v sklopu prednostne naložbe „razvoj, ki ga vodi skupnost“. ESS+ podpira strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost – morale bi biti vključujoče in upoštevati prikrajšane ljudi na svojem območju, in to tako pri upravljanju lokalnih akcijskih skupin kot pri vsebini strategije. ESS+ bi moral biti zmožen podpirati tovrstne strategije v mestih in na podeželju, pa tudi celostne teritorialne naložbe.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15b) | Dodana vrednost kohezijske politike EU je zlasti v lokalnem pristopu s teritorialno razsežnostjo, v upravljanju na več ravneh, večletnem načrtovanju in skupnih merljivih ciljih, pristopu celostnega razvoja ter v konvergenci v smeri evropskih standardov na področju upravnih zmogljivosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15b)

Dodana vrednost kohezijske politike EU je zlasti v lokalnem pristopu s teritorialno razsežnostjo, v upravljanju na več ravneh, večletnem načrtovanju in skupnih merljivih ciljih, pristopu celostnega razvoja ter v konvergenci v smeri evropskih standardov na področju upravnih zmogljivosti.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15c) | Komisija in države članice bi morale zagotoviti, da bosta enakost spolov in vključevanje vidika spola zavezujoče načelo v vseh fazah načrtovanja programov – od določanja prednostnih nalog operativnih programov do izvajanja, spremljanja in ocenjevanja, ter da bodo podprti ključni ukrepi za vključevanje načela enakosti spolov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15c)

Komisija in države članice bi morale zagotoviti, da bosta enakost spolov in vključevanje vidika spola zavezujoče načelo v vseh fazah načrtovanja programov – od določanja prednostnih nalog operativnih programov do izvajanja, spremljanja in ocenjevanja, ter da bodo podprti ključni ukrepi za vključevanje načela enakosti spolov.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15d) | ESS+ bi moral podpirati izobraževalne programe, ki bi omogočali odraslim z nizko ravnjo spretnosti, da pridobijo bralno in matematično pismenost ter digitalne kompetence v skladu s priporočilom Sveta z dne 19. decembra 2016 z naslovom Poti izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle

   (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15d)

ESS+ bi moral podpirati izobraževalne programe, ki bi omogočali odraslim z nizko ravnjo spretnosti, da pridobijo bralno in matematično pismenost ter digitalne kompetence v skladu s priporočilom Sveta z dne 19. decembra 2016 z naslovom Poti izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle

   (1a)

  .

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | ESS+ bi moral spodbujati prožne možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo za vse, zlasti glede digitalnih spretnosti in ključnih omogočitvenih tehnologij, da bi se posameznikom zagotovile spretnosti,
  prilagojene
  digitalizaciji, tehnološkim spremembam, inovacijam ter družbenim in gospodarskim spremembam,
  olajšali karierni prehodi
  in mobilnost ter da bi
  se
  podprli zlasti
  nizko usposobljeni
  in/ali
  nizkokvalificirani odrasli
  , kar je v skladu z novim programom znanj in spretnosti za Evropo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

ESS+ bi moral spodbujati prožne možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo za vse, zlasti glede digitalnih spretnosti in ključnih omogočitvenih tehnologij, da bi se posameznikom zagotovile spretnosti,
  prilagojene
  digitalizaciji, tehnološkim spremembam, inovacijam ter družbenim in gospodarskim spremembam,
  olajšali karierni prehodi
  in mobilnost ter da bi
  se
  podprli zlasti
  nizko usposobljeni
  in/ali
  nizkokvalificirani odrasli
  , kar je v skladu z novim programom znanj in spretnosti za Evropo.

| (16) | ESS+ bi moral spodbujati prožne možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo za vse,
  upoštevajoč izzive, s katerimi se spoprijemajo različne prikrajšane družbene skupine,
  zlasti glede
  podjetniških in
  digitalnih spretnosti in ključnih omogočitvenih tehnologij, da bi se posameznikom
  in lokalnim skupnostim
  zagotovile spretnosti,
  kompetence in znanje, prilagojeno
  digitalizaciji, tehnološkim spremembam, inovacijam ter družbenim in gospodarskim spremembam
  (na primer tistim
  ,
  ki so posledica prehoda na nizkoogljično gospodarstvo), da bi se olajšala prehod iz izobraževanja v zaposlitev
  in mobilnost ter da bi podprli zlasti
  slabo usposobljene
  in/ali
  nizkokvalificirane odrasle in invalide
  , kar je v skladu z novim programom znanj in spretnosti za
  Evropo ter usklajeno in se dopolnjuje s programom za digitalno
  Evropo. |
| --- | --- |

(16)

ESS+ bi moral spodbujati prožne možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo za vse,
  upoštevajoč izzive, s katerimi se spoprijemajo različne prikrajšane družbene skupine,
  zlasti glede
  podjetniških in
  digitalnih spretnosti in ključnih omogočitvenih tehnologij, da bi se posameznikom
  in lokalnim skupnostim
  zagotovile spretnosti,
  kompetence in znanje, prilagojeno
  digitalizaciji, tehnološkim spremembam, inovacijam ter družbenim in gospodarskim spremembam
  (na primer tistim
  ,
  ki so posledica prehoda na nizkoogljično gospodarstvo), da bi se olajšala prehod iz izobraževanja v zaposlitev
  in mobilnost ter da bi podprli zlasti
  slabo usposobljene
  in/ali
  nizkokvalificirane odrasle in invalide
  , kar je v skladu z novim programom znanj in spretnosti za
  Evropo ter usklajeno in se dopolnjuje s programom za digitalno
  Evropo.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | S sinergijami s programom Obzorje Evropa bi bilo treba zagotoviti, da lahko ESS+
  vključuje
  in
  razširja
  inovativne
  kurikule
  , podprte iz Obzorja Evropa, da
  se
  ljudem
  zagotovijo
  spretnosti in kompetence, potrebne za delovna mesta prihodnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

S sinergijami s programom Obzorje Evropa bi bilo treba zagotoviti, da lahko ESS+
  vključuje
  in
  razširja
  inovativne
  kurikule
  , podprte iz Obzorja Evropa, da
  se
  ljudem
  zagotovijo
  spretnosti in kompetence, potrebne za delovna mesta prihodnosti.

| (17) | S sinergijami s programom Obzorje Evropa bi bilo treba zagotoviti, da
  bo
  lahko ESS+
  vključeval
  in
  razširjal
  inovativne
  učne načrte
  , podprte iz Obzorja Evropa, da
  bi
  ljudem
  zagotovili
  spretnosti in kompetence, potrebne za
  njihov osebni in poklicni razvoj ter za
  delovna mesta prihodnosti
  in da bi se spoprijeli s sedanjimi in prihodnjimi družbenimi izzivi. Komisija bi morala zagotoviti sinergije med sklopom za zdravje in programom Obzorje Evropa, da se podkrepijo rezultati, doseženi na področju varovanja zdravja in preprečevanja bolezni. |
| --- | --- |

(17)

S sinergijami s programom Obzorje Evropa bi bilo treba zagotoviti, da
  bo
  lahko ESS+
  vključeval
  in
  razširjal
  inovativne
  učne načrte
  , podprte iz Obzorja Evropa, da
  bi
  ljudem
  zagotovili
  spretnosti in kompetence, potrebne za
  njihov osebni in poklicni razvoj ter za
  delovna mesta prihodnosti
  in da bi se spoprijeli s sedanjimi in prihodnjimi družbenimi izzivi. Komisija bi morala zagotoviti sinergije med sklopom za zdravje in programom Obzorje Evropa, da se podkrepijo rezultati, doseženi na področju varovanja zdravja in preprečevanja bolezni.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Sinergije s programom za pravice in vrednote bi morale zagotoviti, da bi ESS+ lahko vključeval in razširjal ukrepe za preprečevanje in odpravljanje diskriminacije, rasizma, ksenofobije, antisemitizma, sovraštva do muslimanov in drugih oblik nestrpnosti, pa tudi izvajal posebne ukrepe preprečevanju sovraštva, segregacije in stigmatizacije, vključno z bojem proti nasilništvu, nadlegovanju in nestrpnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Sinergije s programom za pravice in vrednote bi morale zagotoviti, da bi ESS+ lahko vključeval in razširjal ukrepe za preprečevanje in odpravljanje diskriminacije, rasizma, ksenofobije, antisemitizma, sovraštva do muslimanov in drugih oblik nestrpnosti, pa tudi izvajal posebne ukrepe preprečevanju sovraštva, segregacije in stigmatizacije, vključno z bojem proti nasilništvu, nadlegovanju in nestrpnosti.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17b) | Sinergije, ki nastanejo zaradi teritorialnega regionalnega in čezmejnega sodelovanja v Evropi, ustvarjajo tudi projekte sodelovanja za izboljšanje zaposlovanja, vključevanje najranljivejših prebivalcev, za reševanje demografskih izzivov, projekte na področju zdravja in izobraževanja, in to ne samo v Uniji, ampak tudi z državami, ki so v predpristopnem procesu, in sosednjimi državami, kjer ima evropsko sodelovanje dodano vrednost. V okviru ESS+ je treba razmisliti o boljšem financiranju te vrste projektov ter poskrbeti za prenos znanja med njimi in zakonodajnim postopkom, da bi izboljšali evropski normativni okvir in izmenjavo dobre prakse med ozemlji Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17b)

Sinergije, ki nastanejo zaradi teritorialnega regionalnega in čezmejnega sodelovanja v Evropi, ustvarjajo tudi projekte sodelovanja za izboljšanje zaposlovanja, vključevanje najranljivejših prebivalcev, za reševanje demografskih izzivov, projekte na področju zdravja in izobraževanja, in to ne samo v Uniji, ampak tudi z državami, ki so v predpristopnem procesu, in sosednjimi državami, kjer ima evropsko sodelovanje dodano vrednost. V okviru ESS+ je treba razmisliti o boljšem financiranju te vrste projektov ter poskrbeti za prenos znanja med njimi in zakonodajnim postopkom, da bi izboljšali evropski normativni okvir in izmenjavo dobre prakse med ozemlji Unije.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | ESS+ bi moral podpirati prizadevanja držav članic v 
  boju proti revščini
  , da bi
  se prekinil
  krog medgeneracijske prikrajšanosti in
  spodbujalo
  socialno vključevanje z zagotavljanjem enakih možnosti za vse, odpravljanjem
  diskriminacije
  in
  obravnavanjem neenakosti v zdravju
  . V ta namen bi bilo treba uporabiti vrsto politik, ki
  so
  namenjene najbolj prikrajšanim osebam, ne glede na
  njihovo
  starost, vključno z otroki, marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi, in revnimi zaposlenimi. ESS+ bi moral spodbujati dejavno vključevanje oseb, ki so oddaljene od trga dela, da bi se jim omogočilo socialno-ekonomsko vključevanje. ESS+ bi se moral uporabljati tudi za krepitev pravočasnega in enakega dostopa do cenovno ugodnih, vzdržnih in visokokakovostnih storitev, kot so zdravstvena in dolgotrajna oskrba
  ter
  zlasti storitve oskrbe v družini in skupnosti. ESS+ bi moral prispevati k posodabljanju sistemov socialne
  zaščite
  , in sicer zlasti za spodbujanje njihove dostopnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

ESS+ bi moral podpirati prizadevanja držav članic v 
  boju proti revščini
  , da bi
  se prekinil
  krog medgeneracijske prikrajšanosti in
  spodbujalo
  socialno vključevanje z zagotavljanjem enakih možnosti za vse, odpravljanjem
  diskriminacije
  in
  obravnavanjem neenakosti v zdravju
  . V ta namen bi bilo treba uporabiti vrsto politik, ki
  so
  namenjene najbolj prikrajšanim osebam, ne glede na
  njihovo
  starost, vključno z otroki, marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi, in revnimi zaposlenimi. ESS+ bi moral spodbujati dejavno vključevanje oseb, ki so oddaljene od trga dela, da bi se jim omogočilo socialno-ekonomsko vključevanje. ESS+ bi se moral uporabljati tudi za krepitev pravočasnega in enakega dostopa do cenovno ugodnih, vzdržnih in visokokakovostnih storitev, kot so zdravstvena in dolgotrajna oskrba
  ter
  zlasti storitve oskrbe v družini in skupnosti. ESS+ bi moral prispevati k posodabljanju sistemov socialne
  zaščite
  , in sicer zlasti za spodbujanje njihove dostopnosti.

| (18) | ESS+ bi moral podpirati prizadevanja držav članic
  na vseh ravneh upravljanja, tudi na regionalni in lokalni ravni, za izkoreninjenje revščine, tudi energijske revščine, kot je predvideno
  v 
  novodogovorjenih pravilih o upravljanju energetske unije [vstavite številko uredbe, ko bo objavljena]
  , da bi
  prekinili
  krog medgeneracijske prikrajšanosti in
  spodbujali
  socialno vključevanje z zagotavljanjem enakih možnosti za vse, odpravljanjem
  ovir, bojem proti diskriminaciji
  in
  odpravljanjem socialnih in zdravstvenih neenakosti
  . V ta namen bi bilo treba
  med drugim
  uporabiti vrsto
  proaktivnih in odzivnih
  politik
  in strategij
  , ki
  bodo
  namenjene najbolj prikrajšanim osebam ne glede na starost, vključno z otroki, marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi,
  invalidi, brezdomci, državljani tretjih držav in migranti,
  in revnimi zaposlenimi. ESS+ bi moral spodbujati dejavno vključevanje oseb, ki so oddaljene od trga dela, da bi se jim omogočilo socialno-ekonomsko vključevanje
  , med drugim s ciljno usmerjeno podporo socialnega gospodarstva. Države članice bi morale v skladu s priporočilom Komisije z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela

   (1a)

  , spodbujati ukrepe ESS+, ki dopolnjujejo njihove nacionalne ukrepe, vključno z ukrepi za ustrezno dohodkovno podporo.
  ESS+ bi se moral uporabljati tudi za krepitev pravočasnega in enakega dostopa do cenovno ugodnih, vzdržnih in visokokakovostnih storitev, kot so
  individualizirana
  zdravstvena
  ter druga oskrba
  in dolgotrajna oskrba, zlasti storitve oskrbe v družini in skupnosti
  in storitve za dostop do ustreznih socialnih in cenovno ugodnih stanovanj. To vključuje storitve spodbujanja zdravja in preprečevanja bolezni v okviru osnovnega zdravstvenega varstva.
  ESS+ bi moral prispevati k posodabljanju
  ustanov socialne varnosti in javnih zavodov za zaposlovanje ter
  sistemov socialne
  varnosti
  , in sicer zlasti za spodbujanje njihove dostopnosti
  , vključevalnosti in učinkovitosti pri odzivanju na spreminjajočo se realnost v svetu dela. Poleg tega bi moral ESS+ obravnavati revščino na podeželju, ki izhaja iz posebne prikrajšanosti teh območij, kot so neugodne demografske razmere, šibek trg dela, omejen dostop do storitev izobraževanja in usposabljanja, zdravstvenega varstva in socialnih storitev. |
| --- | --- |

(18)

ESS+ bi moral podpirati prizadevanja držav članic
  na vseh ravneh upravljanja, tudi na regionalni in lokalni ravni, za izkoreninjenje revščine, tudi energijske revščine, kot je predvideno
  v 
  novodogovorjenih pravilih o upravljanju energetske unije [vstavite številko uredbe, ko bo objavljena]
  , da bi
  prekinili
  krog medgeneracijske prikrajšanosti in
  spodbujali
  socialno vključevanje z zagotavljanjem enakih možnosti za vse, odpravljanjem
  ovir, bojem proti diskriminaciji
  in
  odpravljanjem socialnih in zdravstvenih neenakosti
  . V ta namen bi bilo treba
  med drugim
  uporabiti vrsto
  proaktivnih in odzivnih
  politik
  in strategij
  , ki
  bodo
  namenjene najbolj prikrajšanim osebam ne glede na starost, vključno z otroki, marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi,
  invalidi, brezdomci, državljani tretjih držav in migranti,
  in revnimi zaposlenimi. ESS+ bi moral spodbujati dejavno vključevanje oseb, ki so oddaljene od trga dela, da bi se jim omogočilo socialno-ekonomsko vključevanje
  , med drugim s ciljno usmerjeno podporo socialnega gospodarstva. Države članice bi morale v skladu s priporočilom Komisije z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela

   (1a)

  , spodbujati ukrepe ESS+, ki dopolnjujejo njihove nacionalne ukrepe, vključno z ukrepi za ustrezno dohodkovno podporo.
  ESS+ bi se moral uporabljati tudi za krepitev pravočasnega in enakega dostopa do cenovno ugodnih, vzdržnih in visokokakovostnih storitev, kot so
  individualizirana
  zdravstvena
  ter druga oskrba
  in dolgotrajna oskrba, zlasti storitve oskrbe v družini in skupnosti
  in storitve za dostop do ustreznih socialnih in cenovno ugodnih stanovanj. To vključuje storitve spodbujanja zdravja in preprečevanja bolezni v okviru osnovnega zdravstvenega varstva.
  ESS+ bi moral prispevati k posodabljanju
  ustanov socialne varnosti in javnih zavodov za zaposlovanje ter
  sistemov socialne
  varnosti
  , in sicer zlasti za spodbujanje njihove dostopnosti
  , vključevalnosti in učinkovitosti pri odzivanju na spreminjajočo se realnost v svetu dela. Poleg tega bi moral ESS+ obravnavati revščino na podeželju, ki izhaja iz posebne prikrajšanosti teh območij, kot so neugodne demografske razmere, šibek trg dela, omejen dostop do storitev izobraževanja in usposabljanja, zdravstvenega varstva in socialnih storitev.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | ESS+ bi moral prispevati k 
  zmanjševanju
  revščine s podpiranjem nacionalnih programov, katerih namen je ublažitev pomanjkanja hrane in materialne prikrajšanosti ter spodbujanje socialnega vključevanja oseb,
  izpostavljenih
  tveganju revščine ali socialne izključenosti, in najbolj ogroženih.
  Da bi bilo na ravni Unije vsaj 4 % sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja namenjenih za podporo najbolj ogroženim,
  bi morale
  države članice
  dodeliti vsaj
  2
   % nacionalnih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za odpravljanje skrajnih oblik revščine, ki najbolj vplivajo na socialno izključenost, kot so brezdomstvo, revščina otrok in pomanjkanje hrane. Zaradi narave operacij in vrste končnih prejemnikov bi bilo treba za podporo, namenjeno odpravljanju materialne prikrajšanosti najbolj ogroženih, uporabljati
  enostavnejša
  pravila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

ESS+ bi moral prispevati k 
  zmanjševanju
  revščine s podpiranjem nacionalnih programov, katerih namen je ublažitev pomanjkanja hrane in materialne prikrajšanosti ter spodbujanje socialnega vključevanja oseb,
  izpostavljenih
  tveganju revščine ali socialne izključenosti, in najbolj ogroženih.
  Da bi bilo na ravni Unije vsaj 4 % sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja namenjenih za podporo najbolj ogroženim,
  bi morale
  države članice
  dodeliti vsaj
  2
   % nacionalnih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za odpravljanje skrajnih oblik revščine, ki najbolj vplivajo na socialno izključenost, kot so brezdomstvo, revščina otrok in pomanjkanje hrane. Zaradi narave operacij in vrste končnih prejemnikov bi bilo treba za podporo, namenjeno odpravljanju materialne prikrajšanosti najbolj ogroženih, uporabljati
  enostavnejša
  pravila.

| (19) | ESS+ bi moral prispevati k 
  izkoreninjenju
  revščine s podpiranjem nacionalnih programov, katerih namen je ublažitev pomanjkanja hrane in materialne prikrajšanosti ter spodbujanje socialnega vključevanja oseb,
  ki živijo v revščini oziroma so izpostavljene
  tveganju revščine ali socialne izključenosti, in najbolj ogroženih.
  Države članice
  bi morale dodeliti vsaj
  3
   % nacionalnih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za odpravljanje skrajnih oblik revščine, ki najbolj vplivajo na socialno izključenost, kot so brezdomstvo, revščina otrok in
  starejših ter
  pomanjkanje hrane. Zaradi narave operacij in vrste končnih prejemnikov bi bilo treba za podporo, namenjeno odpravljanju materialne prikrajšanosti najbolj ogroženih, uporabljati
  kar najenostavnejša
  pravila. |
| --- | --- |

(19)

ESS+ bi moral prispevati k 
  izkoreninjenju
  revščine s podpiranjem nacionalnih programov, katerih namen je ublažitev pomanjkanja hrane in materialne prikrajšanosti ter spodbujanje socialnega vključevanja oseb,
  ki živijo v revščini oziroma so izpostavljene
  tveganju revščine ali socialne izključenosti, in najbolj ogroženih.
  Države članice
  bi morale dodeliti vsaj
  3
   % nacionalnih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za odpravljanje skrajnih oblik revščine, ki najbolj vplivajo na socialno izključenost, kot so brezdomstvo, revščina otrok in
  starejših ter
  pomanjkanje hrane. Zaradi narave operacij in vrste končnih prejemnikov bi bilo treba za podporo, namenjeno odpravljanju materialne prikrajšanosti najbolj ogroženih, uporabljati
  kar najenostavnejša
  pravila.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | ESS+ bi si moral prizadevati za odpravo revščine med starejšimi ženskami po vsej EU, pri čemer je treba upoštevati, da se zaradi razlike v pokojninah med spoloma, ki je trenutno 40-odstotna, močno povečuje tveganje, da se bo revščina med starejšimi ženskami še povečala, zlasti med tistimi, ki živijo same, zato bi moral ESS+ uresničevati zaveze iz sklepov Sveta iz leta 2015 o enakih možnostih žensk in moških za prihodke: odpravljanje razlik v pokojninah med spoloma

   (1a)

  . Revščina med starejšimi ženskami se povečuje tudi zaradi zviševanja samoplačniških stroškov zdravstvene oskrbe in zdravil, ki jih morajo nositi starejši bolniki, zlasti ženske, ki so zaradi daljše življenjske dobe bolne večji del življenja kot moški. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19a)

ESS+ bi si moral prizadevati za odpravo revščine med starejšimi ženskami po vsej EU, pri čemer je treba upoštevati, da se zaradi razlike v pokojninah med spoloma, ki je trenutno 40-odstotna, močno povečuje tveganje, da se bo revščina med starejšimi ženskami še povečala, zlasti med tistimi, ki živijo same, zato bi moral ESS+ uresničevati zaveze iz sklepov Sveta iz leta 2015 o enakih možnostih žensk in moških za prihodke: odpravljanje razlik v pokojninah med spoloma

   (1a)

  . Revščina med starejšimi ženskami se povečuje tudi zaradi zviševanja samoplačniških stroškov zdravstvene oskrbe in zdravil, ki jih morajo nositi starejši bolniki, zlasti ženske, ki so zaradi daljše življenjske dobe bolne večji del življenja kot moški.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19b) | ESS+ bi moral za boj proti revščini in izboljšanje socialne vključenosti spodbujati aktivno udeležbo specializiranih nevladnih organizacij, pa tudi organizacij ljudi, ki živijo v revščini, tako pri pripravi kot pri izvajanju posebnih programov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19b)

ESS+ bi moral za boj proti revščini in izboljšanje socialne vključenosti spodbujati aktivno udeležbo specializiranih nevladnih organizacij, pa tudi organizacij ljudi, ki živijo v revščini, tako pri pripravi kot pri izvajanju posebnih programov.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Glede na vztrajno potrebo po krepitvi prizadevanj za reševanje vprašanja upravljanja migracijskih tokov v Uniji kot celoti ter za zagotovitev dosledne, močne in usklajene podpore prizadevanjem za solidarnost in delitev odgovornosti, bi moral ESS+ zagotavljati podporo za spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav v dopolnitev ukrepov, financiranih iz Sklada za azil in migracije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Glede na vztrajno potrebo po krepitvi prizadevanj za reševanje vprašanja upravljanja migracijskih tokov v Uniji kot celoti ter za zagotovitev dosledne, močne in usklajene podpore prizadevanjem za solidarnost in delitev odgovornosti, bi moral ESS+ zagotavljati podporo za spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav v dopolnitev ukrepov, financiranih iz Sklada za azil in migracije.

| (20) | Glede na vztrajno potrebo po krepitvi prizadevanj za reševanje vprašanja upravljanja migracijskih tokov v Uniji kot celoti ter za zagotovitev dosledne, močne in usklajene podpore prizadevanjem za solidarnost in
  pravično
  delitev odgovornosti, bi moral ESS+ zagotavljati podporo za spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav
  , vključno z migranti, kar lahko zajema tudi pobude na lokalni ravni,
  v dopolnitev ukrepov, financiranih iz Sklada za azil in migracije
  , ESRR in tistih skladov, ki imajo pozitiven učinek na vključevanje državljanov tretjih držav
  . |
| --- | --- |

(20)

Glede na vztrajno potrebo po krepitvi prizadevanj za reševanje vprašanja upravljanja migracijskih tokov v Uniji kot celoti ter za zagotovitev dosledne, močne in usklajene podpore prizadevanjem za solidarnost in
  pravično
  delitev odgovornosti, bi moral ESS+ zagotavljati podporo za spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav
  , vključno z migranti, kar lahko zajema tudi pobude na lokalni ravni,
  v dopolnitev ukrepov, financiranih iz Sklada za azil in migracije
  , ESRR in tistih skladov, ki imajo pozitiven učinek na vključevanje državljanov tretjih držav
  .

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | Organi držav članic, pristojni za načrtovanje in izvajanje ESS+, bi se morali usklajevati z organi, ki jih države članice določijo za upravljanje ukrepov Sklada za migracije in azil, da bi spodbujali vključevanje državljanov tretjih držav na vseh ravneh na najboljši možni način prek strategij, ki jih izvajajo predvsem lokalne in regionalne oblasti ter nevladne organizacije, in z najustreznejšimi ukrepi, prilagojenimi posebnemu položaju državljanov tretjih držav. Ukrepi vključevanja bi se morali osredotočiti na državljane tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici oziroma so v postopku pridobivanja dovoljenja za zakonito prebivanje v državi članici, vključno z upravičenci do mednarodne zaščite. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

Organi držav članic, pristojni za načrtovanje in izvajanje ESS+, bi se morali usklajevati z organi, ki jih države članice določijo za upravljanje ukrepov Sklada za migracije in azil, da bi spodbujali vključevanje državljanov tretjih držav na vseh ravneh na najboljši možni način prek strategij, ki jih izvajajo predvsem lokalne in regionalne oblasti ter nevladne organizacije, in z najustreznejšimi ukrepi, prilagojenimi posebnemu položaju državljanov tretjih držav. Ukrepi vključevanja bi se morali osredotočiti na državljane tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici oziroma so v postopku pridobivanja dovoljenja za zakonito prebivanje v državi članici, vključno z upravičenci do mednarodne zaščite.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | ESS+ bi moral podpirati reforme politike in sistemov na področju zaposlovanja, socialnega vključevanja, zdravstva in dolgotrajne oskrbe ter izobraževanja in usposabljanja. Za večjo usklajenost z evropskim semestrom bi morale države članice dodeliti ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za izvajanje zadevnih priporočil za posamezne države, povezanih s strukturnimi izzivi, ki jih je primerno reševati z večletnimi naložbami, ki spadajo na področje uporabe ESS+. Komisija in države članice bi morale
  zagotoviti
  skladnost, usklajevanje in dopolnjevanje med sklopoma ESS+ v okviru deljenega upravljanja in za zdravje ter programom za podporo reformam, vključno z orodjem za izvajanje reform in instrumentom za tehnično podporo. Komisija in države članice bi morale na vseh stopnjah postopka zagotavljati zlasti učinkovito usklajevanje za zagotovitev doslednosti, skladnosti, dopolnjevanja in sinergije med viri financiranja, kar zajema tudi tehnično pomoč. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

ESS+ bi moral podpirati reforme politike in sistemov na področju zaposlovanja, socialnega vključevanja, zdravstva in dolgotrajne oskrbe ter izobraževanja in usposabljanja. Za večjo usklajenost z evropskim semestrom bi morale države članice dodeliti ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za izvajanje zadevnih priporočil za posamezne države, povezanih s strukturnimi izzivi, ki jih je primerno reševati z večletnimi naložbami, ki spadajo na področje uporabe ESS+. Komisija in države članice bi morale
  zagotoviti
  skladnost, usklajevanje in dopolnjevanje med sklopoma ESS+ v okviru deljenega upravljanja in za zdravje ter programom za podporo reformam, vključno z orodjem za izvajanje reform in instrumentom za tehnično podporo. Komisija in države članice bi morale na vseh stopnjah postopka zagotavljati zlasti učinkovito usklajevanje za zagotovitev doslednosti, skladnosti, dopolnjevanja in sinergije med viri financiranja, kar zajema tudi tehnično pomoč.

| (21) | ESS+ bi moral podpirati reforme politike in sistemov na področju zaposlovanja, socialnega vključevanja,
  odpravljanja revščine,
  zdravstva in dolgotrajne oskrbe ter izobraževanja in usposabljanja. Za večjo usklajenost z evropskim semestrom bi morale države članice dodeliti ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za izvajanje zadevnih priporočil za posamezne države, povezanih s strukturnimi izzivi, ki jih je primerno reševati z večletnimi naložbami, ki spadajo na področje uporabe ESS+. Komisija in države članice bi morale
  k temu pritegniti lokalne in regionalne organe, da bi zagotovile
  skladnost, usklajevanje in dopolnjevanje med sklopoma ESS+ v okviru deljenega upravljanja in za zdravje ter programom za podporo reformam, vključno z orodjem za izvajanje reform in instrumentom za tehnično podporo. Komisija in države članice bi morale na vseh stopnjah postopka zagotavljati zlasti učinkovito usklajevanje za zagotovitev doslednosti, skladnosti, dopolnjevanja in sinergije med viri financiranja, kar zajema tudi tehnično pomoč
  , pri tem pa upoštevati načela in pravice iz evropskega stebra socialnih pravic, pregleda socialnih kazalnikov v okviru evropskega semestra, agendo Mednarodne organizacije dela za dostojno delo in regionalne posebnosti, tako da bi prispevale k ciljem Unije glede krepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, ki so opisani v členu 174 PDEU
  . |
| --- | --- |

(21)

ESS+ bi moral podpirati reforme politike in sistemov na področju zaposlovanja, socialnega vključevanja,
  odpravljanja revščine,
  zdravstva in dolgotrajne oskrbe ter izobraževanja in usposabljanja. Za večjo usklajenost z evropskim semestrom bi morale države članice dodeliti ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za izvajanje zadevnih priporočil za posamezne države, povezanih s strukturnimi izzivi, ki jih je primerno reševati z večletnimi naložbami, ki spadajo na področje uporabe ESS+. Komisija in države članice bi morale
  k temu pritegniti lokalne in regionalne organe, da bi zagotovile
  skladnost, usklajevanje in dopolnjevanje med sklopoma ESS+ v okviru deljenega upravljanja in za zdravje ter programom za podporo reformam, vključno z orodjem za izvajanje reform in instrumentom za tehnično podporo. Komisija in države članice bi morale na vseh stopnjah postopka zagotavljati zlasti učinkovito usklajevanje za zagotovitev doslednosti, skladnosti, dopolnjevanja in sinergije med viri financiranja, kar zajema tudi tehnično pomoč
  , pri tem pa upoštevati načela in pravice iz evropskega stebra socialnih pravic, pregleda socialnih kazalnikov v okviru evropskega semestra, agendo Mednarodne organizacije dela za dostojno delo in regionalne posebnosti, tako da bi prispevale k ciljem Unije glede krepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, ki so opisani v členu 174 PDEU
  .

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21a) | Glede na različno stopnjo razvoja v regijah in različne družbene danosti v Evropi bi morala biti ESS+ imeti dovolj prožnosti, da bi lahko upošteval regionalne in ozemeljske posebnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21a)

Glede na različno stopnjo razvoja v regijah in različne družbene danosti v Evropi bi morala biti ESS+ imeti dovolj prožnosti, da bi lahko upošteval regionalne in ozemeljske posebnosti.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Da bi se socialna razsežnost Evrope, kot je opredeljena v evropskem stebru socialnih pravic, ustrezno izvajala in bi se minimalni znesek sredstev namenil tistim, ki pomoč najbolj potrebujejo, bi morale države članice krepitvi socialnega vključevanja
  dodeliti
  vsaj
  25
   % nacionalnih sredstev ESS+ iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Da bi se socialna razsežnost Evrope, kot je opredeljena v evropskem stebru socialnih pravic, ustrezno izvajala in bi se minimalni znesek sredstev namenil tistim, ki pomoč najbolj potrebujejo, bi morale države članice krepitvi socialnega vključevanja
  dodeliti
  vsaj
  25
   % nacionalnih sredstev ESS+ iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

| (22) | Da bi se socialna razsežnost Evrope, kot je opredeljena v evropskem stebru socialnih pravic, ustrezno izvajala in bi se minimalni znesek sredstev namenil tistim, ki pomoč najbolj potrebujejo, bi morale države članice krepitvi socialnega vključevanja
  in boju proti revščini nameniti
  vsaj
  27
   % nacionalnih sredstev ESS+ iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja.
  Ta delež bi moral dopolnjevati nacionalne vire za odpravljanje skrajne revščine. |
| --- | --- |

(22)

Da bi se socialna razsežnost Evrope, kot je opredeljena v evropskem stebru socialnih pravic, ustrezno izvajala in bi se minimalni znesek sredstev namenil tistim, ki pomoč najbolj potrebujejo, bi morale države članice krepitvi socialnega vključevanja
  in boju proti revščini nameniti
  vsaj
  27
   % nacionalnih sredstev ESS+ iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja.
  Ta delež bi moral dopolnjevati nacionalne vire za odpravljanje skrajne revščine.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22a) | Vse države članice so ratificirale Konvencijo OZN o otrokovih pravicah, ki je standard za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic. Spodbujanje otrokovih pravic je jasno določen cilj politik EU (člen 3 Lizbonske pogodbe) in Listina EU o temeljnih pravicah zahteva, da je treba pri vseh ukrepih EU upoštevati predvsem koristi otroka. EU in države članice bi morale pravilno uporabljati EES+, da bi prekinile krog prikrajšanosti otrok, ki živijo v revščini in so socialno izključeni, kot je opredeljeno v priporočilu Evropske komisije z naslovom Vlaganje v otroke. ESS+ bi moral podpirati ukrepe za spodbujanje učinkovitega posredovanja, ki bi prispevalo k udejanjanju otrokovih pravic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22a)

Vse države članice so ratificirale Konvencijo OZN o otrokovih pravicah, ki je standard za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic. Spodbujanje otrokovih pravic je jasno določen cilj politik EU (člen 3 Lizbonske pogodbe) in Listina EU o temeljnih pravicah zahteva, da je treba pri vseh ukrepih EU upoštevati predvsem koristi otroka. EU in države članice bi morale pravilno uporabljati EES+, da bi prekinile krog prikrajšanosti otrok, ki živijo v revščini in so socialno izključeni, kot je opredeljeno v priporočilu Evropske komisije z naslovom Vlaganje v otroke. ESS+ bi moral podpirati ukrepe za spodbujanje učinkovitega posredovanja, ki bi prispevalo k udejanjanju otrokovih pravic.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22b) | Glede na trajno visoko raven revščine in socialne izključenosti otrok v EU (26,4  % leta 2017) ter ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, po katerem imajo otroci pravico do varstva pred revščino, otroci iz prikrajšanih okolij pa do posebnih ukrepov za povečanje enakih možnosti, bi morale države članice vsaj 5 % svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja evropskih programov jamstva za otroke dodeliti za evropsko jamstvo za otroke ter tako pripomoči k enakemu dostopi otrok do brezplačnega zdravstvenega varstva, brezplačnega izobraževanja, brezplačnega otroškega varstva, dostojnega bivališča in ustrezne prehranjenosti, in sicer za izkoreninjenje revščine in socialne izključenosti otrok. Naložbe v majhne otroke se povrnejo kot znatne koristi zanje in za vso družbo in so bistvene za prekinitev cikla prikrajšanosti v zgodnjih letih. Podpiranje otrok, da razvijejo znanja in spretnosti ter zmogljivosti, jim omogoča, da v celoti razvijejo svoj potencial, dosežejo najboljše rezultate na področju izobraževanja in zdravja, postanejo dejavni člani družbe in izboljšajo svoje možnosti na trgu dela. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22b)

Glede na trajno visoko raven revščine in socialne izključenosti otrok v EU (26,4  % leta 2017) ter ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, po katerem imajo otroci pravico do varstva pred revščino, otroci iz prikrajšanih okolij pa do posebnih ukrepov za povečanje enakih možnosti, bi morale države članice vsaj 5 % svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja evropskih programov jamstva za otroke dodeliti za evropsko jamstvo za otroke ter tako pripomoči k enakemu dostopi otrok do brezplačnega zdravstvenega varstva, brezplačnega izobraževanja, brezplačnega otroškega varstva, dostojnega bivališča in ustrezne prehranjenosti, in sicer za izkoreninjenje revščine in socialne izključenosti otrok. Naložbe v majhne otroke se povrnejo kot znatne koristi zanje in za vso družbo in so bistvene za prekinitev cikla prikrajšanosti v zgodnjih letih. Podpiranje otrok, da razvijejo znanja in spretnosti ter zmogljivosti, jim omogoča, da v celoti razvijejo svoj potencial, dosežejo najboljše rezultate na področju izobraževanja in zdravja, postanejo dejavni člani družbe in izboljšajo svoje možnosti na trgu dela.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Glede na vztrajno visoke stopnje brezposelnosti in neaktivnosti mladih v vrsti držav članic in regij, in sicer zlasti mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, bi morale
  navedene
  države članice še naprej vlagati
  zadostna
  sredstva iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja v ukrepe, ki spodbujajo zaposlovanje mladih,
  kar zajema izvajanje
  programov jamstva za mlade. Na podlagi ukrepov, v programskem obdobju 2014–2020 podprtih v okviru pobude za zaposlovanje mladih s poudarkom na posameznikih, bi morale države članice še naprej spodbujati poti ponovnega vključevanja v zaposlitev in izobraževanje ter
  zadevne
  ukrepe za doseganje mladih, pri čemer bi morale po potrebi dajati prednost dolgotrajno brezposelnim, neaktivnim in prikrajšanim mladim, tudi prek mladinskega dela. Države članice bi morale vlagati tudi v ukrepe za lažji prehod iz izobraževanja v zaposlitev ter reformiranje in prilagajanje služb za zaposlovanje z namenom zagotavljanja prilagojene podpore mladim.
  Zadevne
  države članice bi torej morale dodeliti vsaj
  10 %
  nacionalnih sredstev iz sklopa ESS+
  v okviru deljenega upravljanja
  za podporo zaposljivosti mladih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Glede na vztrajno visoke stopnje brezposelnosti in neaktivnosti mladih v vrsti držav članic in regij, in sicer zlasti mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, bi morale
  navedene
  države članice še naprej vlagati
  zadostna
  sredstva iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja v ukrepe, ki spodbujajo zaposlovanje mladih,
  kar zajema izvajanje
  programov jamstva za mlade. Na podlagi ukrepov, v programskem obdobju 2014–2020 podprtih v okviru pobude za zaposlovanje mladih s poudarkom na posameznikih, bi morale države članice še naprej spodbujati poti ponovnega vključevanja v zaposlitev in izobraževanje ter
  zadevne
  ukrepe za doseganje mladih, pri čemer bi morale po potrebi dajati prednost dolgotrajno brezposelnim, neaktivnim in prikrajšanim mladim, tudi prek mladinskega dela. Države članice bi morale vlagati tudi v ukrepe za lažji prehod iz izobraževanja v zaposlitev ter reformiranje in prilagajanje služb za zaposlovanje z namenom zagotavljanja prilagojene podpore mladim.
  Zadevne
  države članice bi torej morale dodeliti vsaj
  10 %
  nacionalnih sredstev iz sklopa ESS+
  v okviru deljenega upravljanja
  za podporo zaposljivosti mladih.

| (23) | Glede na vztrajno visoke stopnje brezposelnosti in neaktivnosti mladih v celi vrsti držav članic in regij, in sicer zlasti mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo,
  ta stopnja pa je še višja pri mladih iz prikrajšanih socialnih okolij,
  bi morale države članice še naprej vlagati
  primerna
  sredstva iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja v ukrepe, ki spodbujajo zaposlovanje mladih,
  zlasti z izvajanjem
  programov jamstva za mlade. Na podlagi ukrepov, v programskem obdobju 2014–2020 podprtih v okviru pobude za zaposlovanje mladih s poudarkom na posameznikih, bi morale države članice še naprej spodbujati poti ponovnega vključevanja v 
  visokokakovostno
  zaposlitev in izobraževanje ter
  učinkovite
  ukrepe za doseganje mladih, pri čemer bi morale po potrebi dajati prednost dolgotrajno brezposelnim, neaktivnim in prikrajšanim mladim ter
  mladim, ki jih je najtežje doseči, in mladim v ranljivem položaju
  , tudi prek mladinskega dela. Države članice bi morale vlagati tudi v ukrepe za lažji prehod iz izobraževanja v zaposlitev ter reformiranje in prilagajanje služb za zaposlovanje, da bi mladim zagotavljale prilagojeno podporo
  ter da bi te službe svoje storitve izvajale brez vsakršne diskriminacije
  . Države članice bi morale dodeliti vsaj
  3 %
  nacionalnih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za
  politike na področju zaposljivosti mladih, nadaljevanje izobraževanja, kakovostno zaposlitev, vajeništvo in prakso
  .
  Države članice, v katerih je delež mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, višji od unijskega povprečja ali višji od 15 %, bi morale vsaj 15 % svojih nacionalnih sredstev iz ESS+ nameniti za podporo politikam na tem področju, in sicer na ustrezni teritorialni ravni. |
| --- | --- |

(23)

Glede na vztrajno visoke stopnje brezposelnosti in neaktivnosti mladih v celi vrsti držav članic in regij, in sicer zlasti mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo,
  ta stopnja pa je še višja pri mladih iz prikrajšanih socialnih okolij,
  bi morale države članice še naprej vlagati
  primerna
  sredstva iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja v ukrepe, ki spodbujajo zaposlovanje mladih,
  zlasti z izvajanjem
  programov jamstva za mlade. Na podlagi ukrepov, v programskem obdobju 2014–2020 podprtih v okviru pobude za zaposlovanje mladih s poudarkom na posameznikih, bi morale države članice še naprej spodbujati poti ponovnega vključevanja v 
  visokokakovostno
  zaposlitev in izobraževanje ter
  učinkovite
  ukrepe za doseganje mladih, pri čemer bi morale po potrebi dajati prednost dolgotrajno brezposelnim, neaktivnim in prikrajšanim mladim ter
  mladim, ki jih je najtežje doseči, in mladim v ranljivem položaju
  , tudi prek mladinskega dela. Države članice bi morale vlagati tudi v ukrepe za lažji prehod iz izobraževanja v zaposlitev ter reformiranje in prilagajanje služb za zaposlovanje, da bi mladim zagotavljale prilagojeno podporo
  ter da bi te službe svoje storitve izvajale brez vsakršne diskriminacije
  . Države članice bi morale dodeliti vsaj
  3 %
  nacionalnih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za
  politike na področju zaposljivosti mladih, nadaljevanje izobraževanja, kakovostno zaposlitev, vajeništvo in prakso
  .
  Države članice, v katerih je delež mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, višji od unijskega povprečja ali višji od 15 %, bi morale vsaj 15 % svojih nacionalnih sredstev iz ESS+ nameniti za podporo politikam na tem področju, in sicer na ustrezni teritorialni ravni.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23a) | Razlike znotraj regij se povečujejo, tudi v najuspešnejših regijah, v katerih obstajajo območja revščine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23a)

Razlike znotraj regij se povečujejo, tudi v najuspešnejših regijah, v katerih obstajajo območja revščine.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23b) | Glede na razširjeno področje uporabe ESS + bi bilo treba zagotoviti, da bodo za dodatne naloge namenjena dodatna sredstva, da bi lahko izpolnili cilje programa. Več sredstev je potrebnih za boj proti brezposelnosti, zlasti brezposelnosti med mladimi, proti revščini in za podporo poklicnega razvoja in usposabljanja, zlasti na digitalnih delovnih mestih, kar je v skladu z načeli iz evropskega stebra socialnih pravic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23b)

Glede na razširjeno področje uporabe ESS + bi bilo treba zagotoviti, da bodo za dodatne naloge namenjena dodatna sredstva, da bi lahko izpolnili cilje programa. Več sredstev je potrebnih za boj proti brezposelnosti, zlasti brezposelnosti med mladimi, proti revščini in za podporo poklicnega razvoja in usposabljanja, zlasti na digitalnih delovnih mestih, kar je v skladu z načeli iz evropskega stebra socialnih pravic.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23c) | Mrežo EURES bi bilo treba trajno okrepiti, zlasti z vsestranskim razvojem internetne platforme in dejavno udeležbo držav članic. Države članice bi morale učinkoviteje uporabljati že obstoječi model in v sistemu EURES objaviti vsa prosta delovna mesta v državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23c)

Mrežo EURES bi bilo treba trajno okrepiti, zlasti z vsestranskim razvojem internetne platforme in dejavno udeležbo držav članic. Države članice bi morale učinkoviteje uporabljati že obstoječi model in v sistemu EURES objaviti vsa prosta delovna mesta v državah članicah.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Države članice bi morale zagotavljati usklajevanje in dopolnjevanje med ukrepi, podprtimi
  iz teh skladov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Države članice bi morale zagotavljati usklajevanje in dopolnjevanje med ukrepi, podprtimi
  iz teh skladov
  .

| (24) | Države članice
  in Komisija
  bi morale zagotavljati usklajevanje in dopolnjevanje
  in izkoristiti sinergije
  med ukrepi, podprtimi
  z ESS+ in drugimi programi in instrumenti Unije, kot so Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, Erasmus, Sklad za azil in migracije, Obzorje Evropa, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, program za digitalno Evropo, programa InvestEU, Ustvarjalna Evropa ali Evropska solidarnostna enota
  . |
| --- | --- |

(24)

Države članice
  in Komisija
  bi morale zagotavljati usklajevanje in dopolnjevanje
  in izkoristiti sinergije
  med ukrepi, podprtimi
  z ESS+ in drugimi programi in instrumenti Unije, kot so Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, Erasmus, Sklad za azil in migracije, Obzorje Evropa, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, program za digitalno Evropo, programa InvestEU, Ustvarjalna Evropa ali Evropska solidarnostna enota
  .

Sprememba 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | V skladu s 
  členom
   349 PDEU in členom 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994 so najbolj oddaljene regije
  in
  severne redko poseljene regije
  upravičene
  do posebnih ukrepov v okviru skupnih politik in programov EU.
  Zaradi trajnih omejitev te regije
  potrebujejo posebno podporo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

V skladu s 
  členom
   349 PDEU in členom 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994 so najbolj oddaljene regije
  in
  severne redko poseljene regije
  upravičene
  do posebnih ukrepov v okviru skupnih politik in programov EU.
  Zaradi trajnih omejitev te regije
  potrebujejo posebno podporo.

| (25) | V skladu s 
  členoma
   349
  in 174
  PDEU in členom 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994 so najbolj oddaljene regije, severne redko poseljene regije
  in otoki upravičeni
  do posebnih ukrepov v okviru skupnih politik in programov EU.
  Ker te regije pestijo hude in trajne naravne omejitve,
  potrebujejo posebno podporo. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s 
  členoma
   349
  in 174
  PDEU in členom 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994 so najbolj oddaljene regije, severne redko poseljene regije
  in otoki upravičeni
  do posebnih ukrepov v okviru skupnih politik in programov EU.
  Ker te regije pestijo hude in trajne naravne omejitve,
  potrebujejo posebno podporo.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (25a) | V skladu s členom 174 PDEU bi morale države članice in Komisija zagotoviti, da bo ESS+ prispeval k razvoju in izvajanju posebnih politik za odpravo omejitev in težav regij, ki so prikrajšane zaradi hudih in trajnih demografskih ovir, kot so regije, kjer prebivalstvo upada, in regije z nizko gostoto prebivalstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25a)

V skladu s členom 174 PDEU bi morale države članice in Komisija zagotoviti, da bo ESS+ prispeval k razvoju in izvajanju posebnih politik za odpravo omejitev in težav regij, ki so prikrajšane zaradi hudih in trajnih demografskih ovir, kot so regije, kjer prebivalstvo upada, in regije z nizko gostoto prebivalstva.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Učinkovito in uspešno izvajanje ukrepov, ki se podpirajo iz ESS+, je odvisno od dobrega upravljanja in partnerstva med
  vsemi akterji na zadevnih teritorialnih ravneh
  ter družbeno-gospodarskimi akterji, zlasti socialnimi partnerji in civilno družbo. Zato je bistveno, da države članice
  socialne partnerje
  in
  civilno družbo spodbujajo k sodelovanju
  pri izvajanju ESS+ v okviru
  deljenega upravljanja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Učinkovito in uspešno izvajanje ukrepov, ki se podpirajo iz ESS+, je odvisno od dobrega upravljanja in partnerstva med
  vsemi akterji na zadevnih teritorialnih ravneh
  ter družbeno-gospodarskimi akterji, zlasti socialnimi partnerji in civilno družbo. Zato je bistveno, da države članice
  socialne partnerje
  in
  civilno družbo spodbujajo k sodelovanju
  pri izvajanju ESS+ v okviru
  deljenega upravljanja
  .

| (26) | Učinkovito in uspešno izvajanje ukrepov, ki se podpirajo iz ESS+, je odvisno od dobrega upravljanja in partnerstva med
  evropskimi institucijami, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi
  ter družbeno-gospodarskimi akterji, zlasti socialnimi partnerji in civilno družbo. Zato je bistveno, da države članice
  v partnerstvu z regionalnimi in lokalnimi organi poskrbijo za smiselno sodelovanje socialnih partnerjev, organizacij civilne družbe, organov za enakost, nacionalnih institucij za človekove pravice
  in
  drugih ustreznih ali reprezentativnih organizacij
  pri
  načrtovanju in
  izvajanju
  ukrepov
  ESS+
  , in sicer od določanja prednostnih nalog operativnih programov do izvajanja, spremljanja in vrednotenja rezultatov in učinkov, kar je v skladu z Evropskim kodeksom dobre prakse za partnerstvo
  v okviru
  evropskih strukturnih in investicijskih skladov, sprejetim z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 240/2014

   (1a)

  . Poleg tega je zaradi zagotavljanja nediskriminacije in enakih možnosti nadvse pomembno, da so v vse faze vključeni tudi organi za enakost in nacionalne institucije za človekove pravice. |
| --- | --- |

(26)

Učinkovito in uspešno izvajanje ukrepov, ki se podpirajo iz ESS+, je odvisno od dobrega upravljanja in partnerstva med
  evropskimi institucijami, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi
  ter družbeno-gospodarskimi akterji, zlasti socialnimi partnerji in civilno družbo. Zato je bistveno, da države članice
  v partnerstvu z regionalnimi in lokalnimi organi poskrbijo za smiselno sodelovanje socialnih partnerjev, organizacij civilne družbe, organov za enakost, nacionalnih institucij za človekove pravice
  in
  drugih ustreznih ali reprezentativnih organizacij
  pri
  načrtovanju in
  izvajanju
  ukrepov
  ESS+
  , in sicer od določanja prednostnih nalog operativnih programov do izvajanja, spremljanja in vrednotenja rezultatov in učinkov, kar je v skladu z Evropskim kodeksom dobre prakse za partnerstvo
  v okviru
  evropskih strukturnih in investicijskih skladov, sprejetim z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 240/2014

   (1a)

  . Poleg tega je zaradi zagotavljanja nediskriminacije in enakih možnosti nadvse pomembno, da so v vse faze vključeni tudi organi za enakost in nacionalne institucije za človekove pravice.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26a) | Za dobro upravljanje in partnerstvo med organi za upravljanje in partnerji je treba učinkovito uporabljati gradnjo zmogljivosti za deležnike, ki bi jim države članice morale določiti ustrezen znesek sredstev ESS+. Ker naložba v institucionalne zmogljivosti in učinkovitost javne uprave ter javnih storitev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni s ciljem reform ter boljšega upravljanja ni več vključena v operativni cilj ESS+ v okviru deljenega ukrepanja, ampak je bila vključena v program za podporo strukturnim reformam, morajo Komisija in države članice zagotoviti učinkovito usklajevanje med obema instrumentoma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26a)

Za dobro upravljanje in partnerstvo med organi za upravljanje in partnerji je treba učinkovito uporabljati gradnjo zmogljivosti za deležnike, ki bi jim države članice morale določiti ustrezen znesek sredstev ESS+. Ker naložba v institucionalne zmogljivosti in učinkovitost javne uprave ter javnih storitev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni s ciljem reform ter boljšega upravljanja ni več vključena v operativni cilj ESS+ v okviru deljenega ukrepanja, ampak je bila vključena v program za podporo strukturnim reformam, morajo Komisija in države članice zagotoviti učinkovito usklajevanje med obema instrumentoma.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Da bi se povečala odzivnost politik na socialne spremembe ter spodbujale in podpirale inovativne rešitve, je podpora socialnim inovacijam ključnega pomena. Preskušanje in ocenjevanje inovativnih rešitev pred njihovim razširjanjem sta pomembna za izboljšanje učinkovitosti politik, s čimer se upraviči posebna podpora iz ESS+. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Da bi se povečala odzivnost politik na socialne spremembe ter spodbujale in podpirale inovativne rešitve, je podpora socialnim inovacijam ključnega pomena. Preskušanje in ocenjevanje inovativnih rešitev pred njihovim razširjanjem sta pomembna za izboljšanje učinkovitosti politik, s čimer se upraviči posebna podpora iz ESS+.

| (27) | Da bi se povečala odzivnost politik na socialne spremembe ter spodbujale in podpirale inovativne rešitve,
  tudi na lokalni ravni,
  je podpora socialnim inovacijam
  in socialnemu gospodarstvu
  ključnega pomena. Preskušanje in ocenjevanje inovativnih rešitev pred njihovim razširjanjem sta pomembna za izboljšanje učinkovitosti politik, s čimer se upraviči posebna podpora iz ESS+. |
| --- | --- |

(27)

Da bi se povečala odzivnost politik na socialne spremembe ter spodbujale in podpirale inovativne rešitve,
  tudi na lokalni ravni,
  je podpora socialnim inovacijam
  in socialnemu gospodarstvu
  ključnega pomena. Preskušanje in ocenjevanje inovativnih rešitev pred njihovim razširjanjem sta pomembna za izboljšanje učinkovitosti politik, s čimer se upraviči posebna podpora iz ESS+.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27a) | Da bi v celoti izkoristili potencial medsektorskega sodelovanja in izboljšali sinergije in skladnost z drugimi področji politike ter dosegli splošne cilje ESS+, bi moral ESS+ podpirati inovativne ukrepe, ki s pomočjo športa in fizične dejavnosti ter kulture spodbujajo socialno vključenost, se borijo proti brezposelnosti mladih, zlasti v prikrajšanih skupinah, izboljšujejo socialno vključenost marginaliziranih skupin ter spodbujajo zdravje in preprečujejo bolezni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27a)

Da bi v celoti izkoristili potencial medsektorskega sodelovanja in izboljšali sinergije in skladnost z drugimi področji politike ter dosegli splošne cilje ESS+, bi moral ESS+ podpirati inovativne ukrepe, ki s pomočjo športa in fizične dejavnosti ter kulture spodbujajo socialno vključenost, se borijo proti brezposelnosti mladih, zlasti v prikrajšanih skupinah, izboljšujejo socialno vključenost marginaliziranih skupin ter spodbujajo zdravje in preprečujejo bolezni.

Sprememba 52

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Države članice in Komisija bi morale zagotavljati, da ESS+ prispeva k spodbujanju enakosti med ženskami in moškimi v skladu s členom 8 PDEU, da bi se podprle enaka obravnava in enake možnosti spolov na vseh področjih, tudi glede udeležbe na trgu dela, zaposlitvenih pogojev in kariernega napredovanja.
  Zagotavljati
  bi
  morale tudi
  ,
  da ESS+ spodbuja enake možnosti za vse brez diskriminacije v skladu
  s členom 
  10 PDEU ter
  spodbuja enakopravno vključenost invalidov v družbo in prispeva k uresničevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov. Ta načela bi bilo treba pravočasno in dosledno upoštevati v vseh razsežnostih ter na vseh stopnjah priprave, spremljanja, izvajanja in ocenjevanja programov, pri tem pa zagotoviti, da se sprejmejo specifični ukrepi za spodbujanje enakosti spolov in enakih možnosti. ESS+ bi moral spodbujati tudi prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti, zlasti za tiste, ki se soočajo z večplastno diskriminacijo. ESS+ ne bi smel podpirati nobenih ukrepov, ki prispevajo k segregaciji ali socialni izključenosti. Uredba (EU) št. [prihodnja uredba o skupnih določbah] določa, da
  se
  pravila o upravičenosti izdatkov določijo na nacionalni ravni, razen nekaterih izjem, za katere
  bi bilo
  treba določiti posebne določbe v zvezi s sklopom ESS+ v okviru deljenega upravljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Države članice in Komisija bi morale zagotavljati, da ESS+ prispeva k spodbujanju enakosti med ženskami in moškimi v skladu s členom 8 PDEU, da bi se podprle enaka obravnava in enake možnosti spolov na vseh področjih, tudi glede udeležbe na trgu dela, zaposlitvenih pogojev in kariernega napredovanja.
  Zagotavljati
  bi
  morale tudi
  ,
  da ESS+ spodbuja enake možnosti za vse brez diskriminacije v skladu
  s členom 
  10 PDEU ter
  spodbuja enakopravno vključenost invalidov v družbo in prispeva k uresničevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov. Ta načela bi bilo treba pravočasno in dosledno upoštevati v vseh razsežnostih ter na vseh stopnjah priprave, spremljanja, izvajanja in ocenjevanja programov, pri tem pa zagotoviti, da se sprejmejo specifični ukrepi za spodbujanje enakosti spolov in enakih možnosti. ESS+ bi moral spodbujati tudi prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti, zlasti za tiste, ki se soočajo z večplastno diskriminacijo. ESS+ ne bi smel podpirati nobenih ukrepov, ki prispevajo k segregaciji ali socialni izključenosti. Uredba (EU) št. [prihodnja uredba o skupnih določbah] določa, da
  se
  pravila o upravičenosti izdatkov določijo na nacionalni ravni, razen nekaterih izjem, za katere
  bi bilo
  treba določiti posebne določbe v zvezi s sklopom ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

| (28) | Države članice in Komisija bi morale zagotavljati, da ESS+ prispeva k spodbujanju enakosti med ženskami in moškimi v skladu s členom 8 PDEU, da bi se podprle enaka obravnava in enake možnosti spolov na vseh področjih, tudi glede udeležbe na trgu dela, zaposlitvenih pogojev in kariernega napredovanja.
  Vidik spola bi bilo treba upoštevati v vseh izvajanih programih, in sicer med njihovo pripravo, izvajanjem, spremljanjem in ocenjevanjem. Poleg tega bi moral zlasti ESS+ biti skladen s členom 21 Listine, ki določa, da je prepovedana vsakršna diskriminacija na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti, spolne usmerjenosti. Treba bi bilo prepovedati tudi vsakršno diskriminacijo na podlagi spolnih značilnosti ali spolne identitete in na podlagi državljanstva. Države članice in Komisija bi morale zagotavljati tudi, da ESS+
  spodbuja enakopravno vključenost invalidov v družbo in prispeva k uresničevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov
  , tudi v zvezi z izobraževanjem, delom, zaposlitvijo in splošno dostopnostjo
  . Ta načela bi bilo treba pravočasno in dosledno upoštevati v vseh razsežnostih ter na vseh stopnjah priprave, spremljanja, izvajanja in ocenjevanja programov, pri tem pa zagotoviti, da se sprejmejo specifični ukrepi za spodbujanje enakosti spolov in enakih možnosti. ESS+ bi moral spodbujati tudi prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti, zlasti za tiste, ki se soočajo z večplastno
  in presečno
  diskriminacijo. ESS+ ne bi smel podpirati nobenih ukrepov, ki prispevajo k segregaciji ali socialni izključenosti. Uredba (EU) št. [prihodnja uredba o skupnih določbah] določa, da
  morajo biti
  pravila o upravičenosti izdatkov
  skladna z Listino in da se
  določijo na nacionalni ravni, razen nekaterih izjem, za katere
  je
  treba določiti posebne določbe v zvezi s sklopom ESS+ v okviru deljenega upravljanja. |
| --- | --- |

(28)

Države članice in Komisija bi morale zagotavljati, da ESS+ prispeva k spodbujanju enakosti med ženskami in moškimi v skladu s členom 8 PDEU, da bi se podprle enaka obravnava in enake možnosti spolov na vseh področjih, tudi glede udeležbe na trgu dela, zaposlitvenih pogojev in kariernega napredovanja.
  Vidik spola bi bilo treba upoštevati v vseh izvajanih programih, in sicer med njihovo pripravo, izvajanjem, spremljanjem in ocenjevanjem. Poleg tega bi moral zlasti ESS+ biti skladen s členom 21 Listine, ki določa, da je prepovedana vsakršna diskriminacija na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti, spolne usmerjenosti. Treba bi bilo prepovedati tudi vsakršno diskriminacijo na podlagi spolnih značilnosti ali spolne identitete in na podlagi državljanstva. Države članice in Komisija bi morale zagotavljati tudi, da ESS+
  spodbuja enakopravno vključenost invalidov v družbo in prispeva k uresničevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov
  , tudi v zvezi z izobraževanjem, delom, zaposlitvijo in splošno dostopnostjo
  . Ta načela bi bilo treba pravočasno in dosledno upoštevati v vseh razsežnostih ter na vseh stopnjah priprave, spremljanja, izvajanja in ocenjevanja programov, pri tem pa zagotoviti, da se sprejmejo specifični ukrepi za spodbujanje enakosti spolov in enakih možnosti. ESS+ bi moral spodbujati tudi prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti, zlasti za tiste, ki se soočajo z večplastno
  in presečno
  diskriminacijo. ESS+ ne bi smel podpirati nobenih ukrepov, ki prispevajo k segregaciji ali socialni izključenosti. Uredba (EU) št. [prihodnja uredba o skupnih določbah] določa, da
  morajo biti
  pravila o upravičenosti izdatkov
  skladna z Listino in da se
  določijo na nacionalni ravni, razen nekaterih izjem, za katere
  je
  treba določiti posebne določbe v zvezi s sklopom ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

Sprememba 53

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28a) | Da bi bolje upoštevali podregionalne razlike, bi morali razmisliti o uporabi regionalnih kazalnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28a)

Da bi bolje upoštevali podregionalne razlike, bi morali razmisliti o uporabi regionalnih kazalnikov.

Sprememba 54

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28b) | ESS+ bi moral podpirati učenje jezikov za spodbujanje medsebojnega razumevanja in za ustvarjanje vključujoče družbe, tudi tako, da države članice širše sprejmejo orodja za jezikovno podporo beguncem, ki jih je oblikoval Svet Evrope. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28b)

ESS+ bi moral podpirati učenje jezikov za spodbujanje medsebojnega razumevanja in za ustvarjanje vključujoče družbe, tudi tako, da države članice širše sprejmejo orodja za jezikovno podporo beguncem, ki jih je oblikoval Svet Evrope.

Sprememba 55

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Za zmanjšanje upravnega bremena pri zbiranju podatkov bi morale države članice, kadar so taki podatki na voljo v registrih, organom upravljanja omogočiti zbiranje podatkov iz registrov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Za zmanjšanje upravnega bremena pri zbiranju podatkov bi morale države članice, kadar so taki podatki na voljo v registrih, organom upravljanja omogočiti zbiranje podatkov iz registrov.

| (29) | Za zmanjšanje upravnega bremena pri zbiranju podatkov bi morale države članice, kadar so taki podatki
  , ki so po možnosti razčlenjeni po spolu,
  na voljo v registrih, organom upravljanja omogočiti zbiranje podatkov iz registrov
  , ob tem pa upoštevati varstvo osebnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . Priporočljivo je spodbuditi nadaljnji elektronski prenos podatkov, da se pomaga zmanjšati upravno breme. |
| --- | --- |

(29)

Za zmanjšanje upravnega bremena pri zbiranju podatkov bi morale države članice, kadar so taki podatki
  , ki so po možnosti razčlenjeni po spolu,
  na voljo v registrih, organom upravljanja omogočiti zbiranje podatkov iz registrov
  , ob tem pa upoštevati varstvo osebnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . Priporočljivo je spodbuditi nadaljnji elektronski prenos podatkov, da se pomaga zmanjšati upravno breme.

Sprememba 56

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | Socialno eksperimentiranje je projektno preskušanje manjšega obsega, ki omogoča zbiranje dokazov o izvedljivosti socialnih inovacij. Treba bi bilo omogočiti, da se izvedljive zamisli razvijejo v širšem obsegu ali v drugih
  kontekstih
  s finančno podporo iz ESS+
  , pa tudi iz drugih virov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

Socialno eksperimentiranje je projektno preskušanje manjšega obsega, ki omogoča zbiranje dokazov o izvedljivosti socialnih inovacij. Treba bi bilo omogočiti, da se izvedljive zamisli razvijejo v širšem obsegu ali v drugih
  kontekstih
  s finančno podporo iz ESS+
  , pa tudi iz drugih virov
  .

| (31) | Socialno eksperimentiranje je projektno preskušanje manjšega obsega, ki omogoča zbiranje dokazov o izvedljivosti socialnih inovacij. Treba bi bilo omogočiti
  in spodbujati
  , da se
  zamisli preskusijo na lokalni ravni in da se
  izvedljive zamisli razvijejo v širšem obsegu
  – kjer je to ustrezno –
  ali
  prenesejo na druge kontekste
  v drugih
  regijah ali državah članicah
  s finančno podporo iz ESS+
  ali v kombinaciji z drugimi viri
  . |
| --- | --- |

(31)

Socialno eksperimentiranje je projektno preskušanje manjšega obsega, ki omogoča zbiranje dokazov o izvedljivosti socialnih inovacij. Treba bi bilo omogočiti
  in spodbujati
  , da se
  zamisli preskusijo na lokalni ravni in da se
  izvedljive zamisli razvijejo v širšem obsegu
  – kjer je to ustrezno –
  ali
  prenesejo na druge kontekste
  v drugih
  regijah ali državah članicah
  s finančno podporo iz ESS+
  ali v kombinaciji z drugimi viri
  .

Sprememba 57

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (32) | ESS+ zajema določbe za uresničitev prostega gibanja delavcev brez diskriminacije z zagotavljanjem tesnega
  medsebojnega
  sodelovanja osrednjih služb za zaposlovanje držav članic
  ter njihovega sodelovanja s Komisijo
  . Evropska mreža javnih zavodov za zaposlovanje bi morala spodbujati boljše delovanje trgov dela z omogočanjem lažje čezmejne mobilnosti delavcev in večje preglednosti informacij o trgih dela. Področje uporabe ESS+ vključuje tudi razvijanje in podpiranje ciljno usmerjenih programov mobilnosti, ki so namenjeni zapolnitvi prostih delovnih mest, kadar se na trgu dela pokaže primanjkljaj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32)

ESS+ zajema določbe za uresničitev prostega gibanja delavcev brez diskriminacije z zagotavljanjem tesnega
  medsebojnega
  sodelovanja osrednjih služb za zaposlovanje držav članic
  ter njihovega sodelovanja s Komisijo
  . Evropska mreža javnih zavodov za zaposlovanje bi morala spodbujati boljše delovanje trgov dela z omogočanjem lažje čezmejne mobilnosti delavcev in večje preglednosti informacij o trgih dela. Področje uporabe ESS+ vključuje tudi razvijanje in podpiranje ciljno usmerjenih programov mobilnosti, ki so namenjeni zapolnitvi prostih delovnih mest, kadar se na trgu dela pokaže primanjkljaj.

| (32) | ESS+ zajema določbe za uresničitev prostega gibanja delavcev brez diskriminacije z zagotavljanjem tesnega sodelovanja osrednjih
  javnih
  služb za zaposlovanje držav članic
  , Komisije in socialnih partnerjev
  . Evropska mreža javnih zavodov za zaposlovanje bi morala
  v sodelovanju s socialnimi partnerji
  spodbujati boljše delovanje trgov dela z omogočanjem lažje čezmejne mobilnosti delavcev in večje preglednosti informacij o trgih dela. Področje uporabe ESS+ vključuje tudi razvijanje in podpiranje ciljno usmerjenih programov mobilnosti, ki so namenjeni zapolnitvi prostih delovnih mest, kadar se na trgu dela pokaže primanjkljaj.
  ESS+ zajema čezmejna partnerstva med regionalnimi javnimi službami za zaposlovanje in socialnimi partnerji ter njihovimi dejavnostmi za spodbujanje mobilnosti ter preglednost in vključevanje čezmejnih trgov dela prek informacij, nasvetov in posredovanja. V številnih obmejnih regijah imajo pomembno vlogo pri razvijanju pravega evropskega trga dela. |
| --- | --- |

(32)

ESS+ zajema določbe za uresničitev prostega gibanja delavcev brez diskriminacije z zagotavljanjem tesnega sodelovanja osrednjih
  javnih
  služb za zaposlovanje držav članic
  , Komisije in socialnih partnerjev
  . Evropska mreža javnih zavodov za zaposlovanje bi morala
  v sodelovanju s socialnimi partnerji
  spodbujati boljše delovanje trgov dela z omogočanjem lažje čezmejne mobilnosti delavcev in večje preglednosti informacij o trgih dela. Področje uporabe ESS+ vključuje tudi razvijanje in podpiranje ciljno usmerjenih programov mobilnosti, ki so namenjeni zapolnitvi prostih delovnih mest, kadar se na trgu dela pokaže primanjkljaj.
  ESS+ zajema čezmejna partnerstva med regionalnimi javnimi službami za zaposlovanje in socialnimi partnerji ter njihovimi dejavnostmi za spodbujanje mobilnosti ter preglednost in vključevanje čezmejnih trgov dela prek informacij, nasvetov in posredovanja. V številnih obmejnih regijah imajo pomembno vlogo pri razvijanju pravega evropskega trga dela.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (33) | Pomanjkanje dostopa mikropodjetij, socialnega gospodarstva in
  socialnih
  podjetij do financiranja je ena od glavnih ovir pri ustanavljanju podjetij, kar zlasti velja za osebe, ki so najbolj oddaljene od trga dela. Uredba o ESS+ zajema določbe, katerih namen je oblikovanje tržnega ekosistema za povečanje ponudbe financiranja za
  socialna podjetja
  in dostopa do
  njega
  ter zadovoljitev povpraševanja tistih, ki
  ga
  najbolj potrebujejo, predvsem pa brezposelnih, žensk in
  ranljivih oseb
  , ki želijo ustanoviti ali razviti mikropodjetje. Ta cilj bo obravnavan tudi s finančnimi instrumenti in proračunskim jamstvom v okviru razdelka politike za socialne naložbe in spretnosti sklada InvestEU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33)

Pomanjkanje dostopa mikropodjetij, socialnega gospodarstva in
  socialnih
  podjetij do financiranja je ena od glavnih ovir pri ustanavljanju podjetij, kar zlasti velja za osebe, ki so najbolj oddaljene od trga dela. Uredba o ESS+ zajema določbe, katerih namen je oblikovanje tržnega ekosistema za povečanje ponudbe financiranja za
  socialna podjetja
  in dostopa do
  njega
  ter zadovoljitev povpraševanja tistih, ki
  ga
  najbolj potrebujejo, predvsem pa brezposelnih, žensk in
  ranljivih oseb
  , ki želijo ustanoviti ali razviti mikropodjetje. Ta cilj bo obravnavan tudi s finančnimi instrumenti in proračunskim jamstvom v okviru razdelka politike za socialne naložbe in spretnosti sklada InvestEU.

| (33) | Pomanjkanje dostopa mikropodjetij, socialnega gospodarstva in podjetij
  socialnega gospodarstva
  do financiranja je ena od glavnih ovir pri ustanavljanju podjetij, kar zlasti velja za osebe, ki so najbolj oddaljene od trga dela. Uredba o ESS+ zajema določbe, katerih namen je oblikovanje tržnega ekosistema za povečanje ponudbe financiranja
  in podpornih storitev
  za
  podjetja socialnega gospodarstva
  in dostopa do
  njih
  ter zadovoljitev povpraševanja tistih, ki
  jih
  najbolj potrebujejo, predvsem pa brezposelnih, žensk in
  prikrajšani skupin
  , ki želijo ustanoviti ali razviti mikropodjetje. Ta cilj bo obravnavan tudi s finančnimi instrumenti in proračunskim jamstvom v okviru razdelka politike za socialne naložbe in spretnosti sklada InvestEU. |
| --- | --- |

(33)

Pomanjkanje dostopa mikropodjetij, socialnega gospodarstva in podjetij
  socialnega gospodarstva
  do financiranja je ena od glavnih ovir pri ustanavljanju podjetij, kar zlasti velja za osebe, ki so najbolj oddaljene od trga dela. Uredba o ESS+ zajema določbe, katerih namen je oblikovanje tržnega ekosistema za povečanje ponudbe financiranja
  in podpornih storitev
  za
  podjetja socialnega gospodarstva
  in dostopa do
  njih
  ter zadovoljitev povpraševanja tistih, ki
  jih
  najbolj potrebujejo, predvsem pa brezposelnih, žensk in
  prikrajšani skupin
  , ki želijo ustanoviti ali razviti mikropodjetje. Ta cilj bo obravnavan tudi s finančnimi instrumenti in proračunskim jamstvom v okviru razdelka politike za socialne naložbe in spretnosti sklada InvestEU.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (33a) | Komisija bi morala na ravni Unije uvesti „evropski znak za socialno gospodarstvo“, ki se bo na podlagi jasnih meril uporabljal za socialna in solidarnostna podjetja, da se poudarijo njihove posebne značilnosti in socialni vpliv, poveča njihova prepoznavnost, spodbudijo naložbe, se olajša dostop do financiranja in enotnega trga za podjetja, ki so se pripravljena širiti znotraj države ali v druge države članice, pri čemer je treba upoštevati različne pravne oblike in okvire v sektorju in državah članicah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33a)

Komisija bi morala na ravni Unije uvesti „evropski znak za socialno gospodarstvo“, ki se bo na podlagi jasnih meril uporabljal za socialna in solidarnostna podjetja, da se poudarijo njihove posebne značilnosti in socialni vpliv, poveča njihova prepoznavnost, spodbudijo naložbe, se olajša dostop do financiranja in enotnega trga za podjetja, ki so se pripravljena širiti znotraj države ali v druge države članice, pri čemer je treba upoštevati različne pravne oblike in okvire v sektorju in državah članicah;

Sprememba 60

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (34) | Akterji trga socialnih naložb, vključno s človekoljubnimi akterji, lahko imajo ključno vlogo pri doseganju vrste ciljev ESS+, saj ponujajo financiranje ter inovativne in dopolnjujoče pristope k boju proti socialni izključenosti in revščini, zmanjševanju brezposelnosti in prispevanju k ciljem trajnostnega razvoja Združenih narodov. Zato bi morali biti človekoljubni akterji, kot so fundacije in donatorji, po potrebi vključeni v ukrepe ESS+, in sicer zlasti v tiste, katerih namen je razvijanje ekosistema trgov socialnih naložb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(34)

Akterji trga socialnih naložb, vključno s človekoljubnimi akterji, lahko imajo ključno vlogo pri doseganju vrste ciljev ESS+, saj ponujajo financiranje ter inovativne in dopolnjujoče pristope k boju proti socialni izključenosti in revščini, zmanjševanju brezposelnosti in prispevanju k ciljem trajnostnega razvoja Združenih narodov. Zato bi morali biti človekoljubni akterji, kot so fundacije in donatorji, po potrebi vključeni v ukrepe ESS+, in sicer zlasti v tiste, katerih namen je razvijanje ekosistema trgov socialnih naložb.

| (34) | Akterji trga socialnih naložb, vključno s človekoljubnimi akterji, lahko imajo ključno vlogo pri doseganju vrste ciljev ESS+, saj ponujajo financiranje ter inovativne in dopolnjujoče pristope k boju proti socialni izključenosti in revščini, zmanjševanju brezposelnosti in prispevanju k ciljem trajnostnega razvoja Združenih narodov. Zato bi morali biti človekoljubni akterji, kot so fundacije in donatorji, po potrebi vključeni v ukrepe ESS+,
  če nimajo političnega ali socialnega programa, ki bi bil v navzkrižju z ideali Unije,
  in sicer zlasti v tiste
  ukrepe
  , katerih namen je razvijanje ekosistema trgov socialnih naložb. |
| --- | --- |

(34)

Akterji trga socialnih naložb, vključno s človekoljubnimi akterji, lahko imajo ključno vlogo pri doseganju vrste ciljev ESS+, saj ponujajo financiranje ter inovativne in dopolnjujoče pristope k boju proti socialni izključenosti in revščini, zmanjševanju brezposelnosti in prispevanju k ciljem trajnostnega razvoja Združenih narodov. Zato bi morali biti človekoljubni akterji, kot so fundacije in donatorji, po potrebi vključeni v ukrepe ESS+,
  če nimajo političnega ali socialnega programa, ki bi bil v navzkrižju z ideali Unije,
  in sicer zlasti v tiste
  ukrepe
  , katerih namen je razvijanje ekosistema trgov socialnih naložb.

Sprememba 61

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (34a) | Transnacionalno sodelovanje ima znatno dodano vrednost, zato bi ga morale podpirati vse države članice, razen v ustrezno utemeljenih primerih in ob upoštevanju načela sorazmernosti. Prav tako je treba okrepiti vlogo Komisije pri omogočanju izmenjav izkušenj in pri usklajevanju izvajanja ustreznih pobud. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(34a)

Transnacionalno sodelovanje ima znatno dodano vrednost, zato bi ga morale podpirati vse države članice, razen v ustrezno utemeljenih primerih in ob upoštevanju načela sorazmernosti. Prav tako je treba okrepiti vlogo Komisije pri omogočanju izmenjav izkušenj in pri usklajevanju izvajanja ustreznih pobud.

Sprememba 62

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (35a) | Evropska komisija bi morala povečati sodelovanje držav članic in premalo zastopanih organizacij, tako da čim bolj zmanjša ovire za sodelovanje, vključno z upravnim bremenom za oddajo vlog za financiranje in prejemanje sredstev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(35a)

Evropska komisija bi morala povečati sodelovanje držav članic in premalo zastopanih organizacij, tako da čim bolj zmanjša ovire za sodelovanje, vključno z upravnim bremenom za oddajo vlog za financiranje in prejemanje sredstev.

Sprememba 63

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (35b) | Eden od glavnih ciljev Unije je krepitev zdravstvenih sistemov s podporo digitalni preobrazbi zdravstvenega varstva in posvečanjem pozornosti pacientom ter z razvojem vzdržnega zdravstvenega informacijskega sistema in zagotavljanjem podpore nacionalnim reformam, da bi zagotovili bolj učinkovite, dostopne in odporne zdravstvene sisteme. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(35b)

Eden od glavnih ciljev Unije je krepitev zdravstvenih sistemov s podporo digitalni preobrazbi zdravstvenega varstva in posvečanjem pozornosti pacientom ter z razvojem vzdržnega zdravstvenega informacijskega sistema in zagotavljanjem podpore nacionalnim reformam, da bi zagotovili bolj učinkovite, dostopne in odporne zdravstvene sisteme.

Sprememba 64

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (36) | Dolgotrajnejše zdravje
  in
  aktivnost
  ljudi ter omogočanje, da prevzamejo aktivno vlogo pri skrbi za lastno zdravje, bodo pozitivno vplivali na zdravje, neenakosti v zdravju, kakovost življenja, produktivnost, konkurenčnost in vključenost, hkrati pa se bo zmanjševal pritisk na nacionalne proračune. Komisija se je zavezala državam članicam pomagati pri doseganju njihovih ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 3 „poskrbeti za zdravo življenje in spodbujati splošno dobro počutje v vseh življenjskih obdobjih“ (17). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36)

Dolgotrajnejše zdravje
  in
  aktivnost
  ljudi ter omogočanje, da prevzamejo aktivno vlogo pri skrbi za lastno zdravje, bodo pozitivno vplivali na zdravje, neenakosti v zdravju, kakovost življenja, produktivnost, konkurenčnost in vključenost, hkrati pa se bo zmanjševal pritisk na nacionalne proračune. Komisija se je zavezala državam članicam pomagati pri doseganju njihovih ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 3 „poskrbeti za zdravo življenje in spodbujati splošno dobro počutje v vseh življenjskih obdobjih“ (17).

| (36) | Treba si je nenehno prizadevati, da bi izpolnili zahteve iz člena 168 PDEU. Ohranjanje zdravja
  in
  aktivnosti vseh
  ljudi
  na nediskriminatoren način
  ter omogočanje, da prevzamejo aktivno vlogo pri skrbi za lastno zdravje, bodo pozitivno vplivali na zdravje, neenakosti v zdravju, kakovost življenja, produktivnost, konkurenčnost in vključenost, hkrati pa se bo zmanjševal pritisk na nacionalne proračune
  . Podpora inovacijam, ki vplivajo na zdravje, vključno s socialnimi inovacijami, in njihovo priznavanje pomaga pri sprejemanju izziva vzdržnosti v zdravstvenem sektorju v okviru obvladovanja izzivov demografskih sprememb. Poleg tega so ukrepi za zmanjšanje neenakosti na področju zdravja pomembni za doseganje „vključujoče rasti“.
  Komisija se je zavezala državam članicam pomagati pri doseganju njihovih ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 3 „poskrbeti za zdravo življenje in spodbujati splošno dobro počutje v vseh življenjskih obdobjih“ (17). |
| --- | --- |

(36)

Treba si je nenehno prizadevati, da bi izpolnili zahteve iz člena 168 PDEU. Ohranjanje zdravja
  in
  aktivnosti vseh
  ljudi
  na nediskriminatoren način
  ter omogočanje, da prevzamejo aktivno vlogo pri skrbi za lastno zdravje, bodo pozitivno vplivali na zdravje, neenakosti v zdravju, kakovost življenja, produktivnost, konkurenčnost in vključenost, hkrati pa se bo zmanjševal pritisk na nacionalne proračune
  . Podpora inovacijam, ki vplivajo na zdravje, vključno s socialnimi inovacijami, in njihovo priznavanje pomaga pri sprejemanju izziva vzdržnosti v zdravstvenem sektorju v okviru obvladovanja izzivov demografskih sprememb. Poleg tega so ukrepi za zmanjšanje neenakosti na področju zdravja pomembni za doseganje „vključujoče rasti“.
  Komisija se je zavezala državam članicam pomagati pri doseganju njihovih ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 3 „poskrbeti za zdravo življenje in spodbujati splošno dobro počutje v vseh življenjskih obdobjih“ (17).

Sprememba 65

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (36a) | V skladu z opredelitvijo Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) je „zdravje stanje popolne fizične, duševne in družbene dobrobiti in ne zgolj stanje brez bolezni ali šibkosti“. Za izboljšanje zdravja prebivalstva v Uniji je bistveno, da poudarek ne leži le na fizičnem zdravju in socialni blaginji. Po podatkih SZO predstavljajo težave z duševnim zdravjem skoraj 40 % let, preživetih v invalidnosti. Težave z duševnim zdravjem imajo poleg tega širok razpon, so dolgotrajne in razlog za diskriminacijo ter znatno prispevajo k zdravstveni neenakosti. Tudi gospodarska kriza vpliva na dejavnike, ki so odločilni za duševno zdravje, saj se zaščitni dejavniki slabijo, dejavniki tveganja pa krepijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36a)

V skladu z opredelitvijo Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) je „zdravje stanje popolne fizične, duševne in družbene dobrobiti in ne zgolj stanje brez bolezni ali šibkosti“. Za izboljšanje zdravja prebivalstva v Uniji je bistveno, da poudarek ne leži le na fizičnem zdravju in socialni blaginji. Po podatkih SZO predstavljajo težave z duševnim zdravjem skoraj 40 % let, preživetih v invalidnosti. Težave z duševnim zdravjem imajo poleg tega širok razpon, so dolgotrajne in razlog za diskriminacijo ter znatno prispevajo k zdravstveni neenakosti. Tudi gospodarska kriza vpliva na dejavnike, ki so odločilni za duševno zdravje, saj se zaščitni dejavniki slabijo, dejavniki tveganja pa krepijo.

Sprememba 66

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (37) | Dokazi ter skupne vrednote in načela zdravstvenih sistemov Evropske unije, kot so določeni v sklepih Sveta z dne 2. junija 2006, bi morali podpirati postopke odločanja za načrtovanje in upravljanje inovativnih, učinkovitih in odpornih zdravstvenih sistemov, spodbujanje orodij za zagotavljanje univerzalnega dostopa do kakovostnega zdravstvenega varstva ter prostovoljno izvajanje dobrih praks v širšem obsegu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(37)

Dokazi ter skupne vrednote in načela zdravstvenih sistemov Evropske unije, kot so določeni v sklepih Sveta z dne 2. junija 2006, bi morali podpirati postopke odločanja za načrtovanje in upravljanje inovativnih, učinkovitih in odpornih zdravstvenih sistemov, spodbujanje orodij za zagotavljanje univerzalnega dostopa do kakovostnega zdravstvenega varstva ter prostovoljno izvajanje dobrih praks v širšem obsegu.

| (37) | Dokazi ter skupne vrednote in načela zdravstvenih sistemov Evropske unije, kot so določeni v sklepih Sveta z dne 2. junija 2006, bi morali podpirati postopke odločanja za načrtovanje in upravljanje inovativnih, učinkovitih in odpornih zdravstvenih sistemov, spodbujanje orodij za zagotavljanje univerzalnega dostopa do kakovostnega zdravstvenega varstva
  , usmerjenega v človeka, in s tem povezane oskrbe
  ter prostovoljno izvajanje dobrih praks v širšem obsegu.
  To vključuje storitve spodbujanja zdravja in preprečevanja bolezni v okviru osnovnega zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

(37)

Dokazi ter skupne vrednote in načela zdravstvenih sistemov Evropske unije, kot so določeni v sklepih Sveta z dne 2. junija 2006, bi morali podpirati postopke odločanja za načrtovanje in upravljanje inovativnih, učinkovitih in odpornih zdravstvenih sistemov, spodbujanje orodij za zagotavljanje univerzalnega dostopa do kakovostnega zdravstvenega varstva
  , usmerjenega v človeka, in s tem povezane oskrbe
  ter prostovoljno izvajanje dobrih praks v širšem obsegu.
  To vključuje storitve spodbujanja zdravja in preprečevanja bolezni v okviru osnovnega zdravstvenega varstva.

Sprememba 67

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (37a) | Predhodna programa ukrepov Unije na področju javnega zdravja (2003–2008) in na področju zdravja (2008–2013 ter 2014–2020), ki sta bila vzpostavljena s Sklepoma št. 1786/2002/ES

   (1a)

  in 1350/2007/ES

   (1b)

  ter Uredbo (EU) št. 282/2014

   (1c)

  Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: predhodna zdravstvena programa), sta bila pozitivno ocenjena, saj sta prispevala k pomembnemu razvoju in izboljšavam. Sklop ESS+ za zdravje bi moral temeljiti na dosežkih predhodnih programov zdravja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(37a)

Predhodna programa ukrepov Unije na področju javnega zdravja (2003–2008) in na področju zdravja (2008–2013 ter 2014–2020), ki sta bila vzpostavljena s Sklepoma št. 1786/2002/ES

   (1a)

  in 1350/2007/ES

   (1b)

  ter Uredbo (EU) št. 282/2014

   (1c)

  Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: predhodna zdravstvena programa), sta bila pozitivno ocenjena, saj sta prispevala k pomembnemu razvoju in izboljšavam. Sklop ESS+ za zdravje bi moral temeljiti na dosežkih predhodnih programov zdravja.

Sprememba 68

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (37b) | Sklop ESS+ za zdravje bi moral predstavljati sredstvo za spodbujanje ukrepov na področjih, na katerih se kaže dodana vrednost Unije, ki jo je mogoče izkazati na podlagi naslednjega: izmenjava dobre prakse med državami članicami in med regijami; podpiranje mrež za izmenjavo znanja ali vzajemno učenje; spodbujanje kvalifikacije za zdravstvene delavce; obravnavanje čezmejnih nevarnosti za zmanjšanje tveganj in obvladovanje njihovih posledic; reševanje nekaterih vprašanj v zvezi z notranjim trgom, pri katerih ima Unija materialno legitimnost za zagotavljanje visokokakovostnih rešitev v vseh državah članicah; sprostitev inovacijskega potenciala v zdravstvu; ukrepi, ki bi lahko zagotovili sistem za primerljivo spremljanje, da se omogoči informirano odločanje na ravni Unije; izboljšanje učinkovitosti s preprečevanjem izgube sredstev zaradi podvajanja in z optimizacijo uporabe finančnih sredstev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(37b)

Sklop ESS+ za zdravje bi moral predstavljati sredstvo za spodbujanje ukrepov na področjih, na katerih se kaže dodana vrednost Unije, ki jo je mogoče izkazati na podlagi naslednjega: izmenjava dobre prakse med državami članicami in med regijami; podpiranje mrež za izmenjavo znanja ali vzajemno učenje; spodbujanje kvalifikacije za zdravstvene delavce; obravnavanje čezmejnih nevarnosti za zmanjšanje tveganj in obvladovanje njihovih posledic; reševanje nekaterih vprašanj v zvezi z notranjim trgom, pri katerih ima Unija materialno legitimnost za zagotavljanje visokokakovostnih rešitev v vseh državah članicah; sprostitev inovacijskega potenciala v zdravstvu; ukrepi, ki bi lahko zagotovili sistem za primerljivo spremljanje, da se omogoči informirano odločanje na ravni Unije; izboljšanje učinkovitosti s preprečevanjem izgube sredstev zaradi podvajanja in z optimizacijo uporabe finančnih sredstev.

Sprememba 69

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (38) | Sklop ESS+ za zdravje bi moral prispevati k preprečevanju bolezni skozi celotno življenje
  državljanov Unije in
  spodbujanju zdravja z obravnavanjem dejavnikov tveganja za zdravje, kot so uživanje tobaka in pasivno kajenje, škodljivo uživanje alkohola, uživanje prepovedanih drog
  , škoda
  za zdravje zaradi uživanja drog, nezdrave prehranjevalne navade in telesna neaktivnost, in spodbujati okolje, ki podpira zdrav način življenja ter tako dopolnjevati ukrepe držav članic v skladu z zadevnimi strategijami. Sklop ESS+ za zdravje bi moral vključevati učinkovite modele preprečevanja, inovativne tehnologije ter nove poslovne modele in rešitve, da bi prispeval k inovativnim, učinkovitim in vzdržnim zdravstvenim sistemom držav članic ter olajšal dostop do boljšega in varnejšega zdravstvenega varstva za
  evropske državljane
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38)

Sklop ESS+ za zdravje bi moral prispevati k preprečevanju bolezni skozi celotno življenje
  državljanov Unije in
  spodbujanju zdravja z obravnavanjem dejavnikov tveganja za zdravje, kot so uživanje tobaka in pasivno kajenje, škodljivo uživanje alkohola, uživanje prepovedanih drog
  , škoda
  za zdravje zaradi uživanja drog, nezdrave prehranjevalne navade in telesna neaktivnost, in spodbujati okolje, ki podpira zdrav način življenja ter tako dopolnjevati ukrepe držav članic v skladu z zadevnimi strategijami. Sklop ESS+ za zdravje bi moral vključevati učinkovite modele preprečevanja, inovativne tehnologije ter nove poslovne modele in rešitve, da bi prispeval k inovativnim, učinkovitim in vzdržnim zdravstvenim sistemom držav članic ter olajšal dostop do boljšega in varnejšega zdravstvenega varstva za
  evropske državljane
  .

| (38) | Sklop ESS+ za zdravje bi moral prispevati k preprečevanju bolezni
  in zgodnjemu odkrivanju
  skozi celotno življenje
  ljudi, ki živijo v Uniji, ter
  spodbujanju zdravja z obravnavanjem dejavnikov tveganja za zdravje, kot so uživanje tobaka
  , kajenje
  in pasivno kajenje, škodljivo uživanje alkohola,
  okoljski dejavniki tveganja za zdravje,
  uživanje prepovedanih drog
  in zmanjšanje škode
  za zdravje zaradi uživanja drog,
  debelost in
  nezdrave prehranjevalne navade
  , tudi povezane z revščino,
  in telesna neaktivnost, in spodbujati okolje, ki podpira zdrav način življenja
  , večjo seznanjenost z dejavniki tveganja, dobro oblikovane ukrepe na področju javnega zdravja za zmanjšanje bremena in vpliva okužb in nalezljivih bolezni, ki jih je mogoče preprečiti, tudi s cepljenjem, na celotno zdravje skozi vse življenje
  ter tako dopolnjevati ukrepe držav članic v skladu z zadevnimi strategijami.
  V zvezi s tem bi bilo treba posebno pozornost nameniti zdravstvenemu izobraževanju, ker posameznikom in skupnostim pomaga izboljšati zdravje in znanje o tem ter vpliva na njihova stališča. Trenutne izzive na področju zdravja je mogoče učinkovito obravnavati samo s sodelovanjem na ravni Unije in stalnim ukrepanjem Unije na tem področju.
  Sklop ESS+ za zdravje bi moral
  podpirati izvajanje ustreznega prava Unije,
  vključevati učinkovite modele preprečevanja
  in ozaveščanja, ki dosegajo celotno prebivalstvo
  , inovativne tehnologije ter nove poslovne modele in rešitve, da bi prispeval k inovativnim
  , dostopnim
  , učinkovitim in vzdržnim zdravstvenim sistemom držav članic ter olajšal dostop do boljšega in varnejšega zdravstvenega varstva za
  prebivalce Unije, ki živijo v urbanih območjih in na podeželju
  . |
| --- | --- |

(38)

Sklop ESS+ za zdravje bi moral prispevati k preprečevanju bolezni
  in zgodnjemu odkrivanju
  skozi celotno življenje
  ljudi, ki živijo v Uniji, ter
  spodbujanju zdravja z obravnavanjem dejavnikov tveganja za zdravje, kot so uživanje tobaka
  , kajenje
  in pasivno kajenje, škodljivo uživanje alkohola,
  okoljski dejavniki tveganja za zdravje,
  uživanje prepovedanih drog
  in zmanjšanje škode
  za zdravje zaradi uživanja drog,
  debelost in
  nezdrave prehranjevalne navade
  , tudi povezane z revščino,
  in telesna neaktivnost, in spodbujati okolje, ki podpira zdrav način življenja
  , večjo seznanjenost z dejavniki tveganja, dobro oblikovane ukrepe na področju javnega zdravja za zmanjšanje bremena in vpliva okužb in nalezljivih bolezni, ki jih je mogoče preprečiti, tudi s cepljenjem, na celotno zdravje skozi vse življenje
  ter tako dopolnjevati ukrepe držav članic v skladu z zadevnimi strategijami.
  V zvezi s tem bi bilo treba posebno pozornost nameniti zdravstvenemu izobraževanju, ker posameznikom in skupnostim pomaga izboljšati zdravje in znanje o tem ter vpliva na njihova stališča. Trenutne izzive na področju zdravja je mogoče učinkovito obravnavati samo s sodelovanjem na ravni Unije in stalnim ukrepanjem Unije na tem področju.
  Sklop ESS+ za zdravje bi moral
  podpirati izvajanje ustreznega prava Unije,
  vključevati učinkovite modele preprečevanja
  in ozaveščanja, ki dosegajo celotno prebivalstvo
  , inovativne tehnologije ter nove poslovne modele in rešitve, da bi prispeval k inovativnim
  , dostopnim
  , učinkovitim in vzdržnim zdravstvenim sistemom držav članic ter olajšal dostop do boljšega in varnejšega zdravstvenega varstva za
  prebivalce Unije, ki živijo v urbanih območjih in na podeželju
  .

Sprememba 70

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (38a) | Za izvajanje ukrepov v sklopu za zdravje bi morala Evropska komisija podpreti ustanovitev usmerjevalnega odbora za zdravje. Poleg tega bi morala Komisija predlagati načine in metodologijo za usklajevanje z zdravjem povezanih ukrepov s procesom evropskega semestra, v okviru katerega se zdaj lahko priporočijo reforme zdravstvenih sistemov (in drugih socialnih dejavnikov zdravja) za večjo dostopnost in vzdržnost predpisov zdravstvenega varstva in socialne zaščite v državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38a)

Za izvajanje ukrepov v sklopu za zdravje bi morala Evropska komisija podpreti ustanovitev usmerjevalnega odbora za zdravje. Poleg tega bi morala Komisija predlagati načine in metodologijo za usklajevanje z zdravjem povezanih ukrepov s procesom evropskega semestra, v okviru katerega se zdaj lahko priporočijo reforme zdravstvenih sistemov (in drugih socialnih dejavnikov zdravja) za večjo dostopnost in vzdržnost predpisov zdravstvenega varstva in socialne zaščite v državah članicah.

Sprememba 71

Predlog uredbe

Uvodna izjava 39

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (39) | Nenalezljive bolezni so vzrok za več kot 80 % primerov prezgodnje umrljivosti v Uniji, učinkovito preprečevanje pa vključuje več čezmejnih razsežnosti. Evropski parlament in Svet sta vzporedno poudarila potrebo po zmanjšanju javnozdravstvenih posledic resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, kot so nalezljive bolezni ter druge biološke, kemične, okoljske in neznane grožnje, in sicer s podpiranjem pripravljenosti in krepitvijo zmogljivosti odzivanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(39)

Nenalezljive bolezni so vzrok za več kot 80 % primerov prezgodnje umrljivosti v Uniji, učinkovito preprečevanje pa vključuje več čezmejnih razsežnosti. Evropski parlament in Svet sta vzporedno poudarila potrebo po zmanjšanju javnozdravstvenih posledic resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, kot so nalezljive bolezni ter druge biološke, kemične, okoljske in neznane grožnje, in sicer s podpiranjem pripravljenosti in krepitvijo zmogljivosti odzivanja.

| (39) | Nenalezljive bolezni so vzrok za več kot 80 % primerov prezgodnje umrljivosti v Uniji, učinkovito preprečevanje pa vključuje več
  medsektorskih ukrepov in
  čezmejnih razsežnosti. Evropski parlament in Svet sta vzporedno poudarila potrebo po zmanjšanju javnozdravstvenih posledic resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, kot so
  nenadne skupne emisije v okolje in njegovo onesnaženje,
  nalezljive bolezni ter druge biološke, kemične, okoljske in neznane grožnje, in sicer s podpiranjem pripravljenosti in krepitvijo zmogljivosti odzivanja. |
| --- | --- |

(39)

Nenalezljive bolezni so vzrok za več kot 80 % primerov prezgodnje umrljivosti v Uniji, učinkovito preprečevanje pa vključuje več
  medsektorskih ukrepov in
  čezmejnih razsežnosti. Evropski parlament in Svet sta vzporedno poudarila potrebo po zmanjšanju javnozdravstvenih posledic resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, kot so
  nenadne skupne emisije v okolje in njegovo onesnaženje,
  nalezljive bolezni ter druge biološke, kemične, okoljske in neznane grožnje, in sicer s podpiranjem pripravljenosti in krepitvijo zmogljivosti odzivanja.

Sprememba 72

Predlog uredbe

Uvodna izjava 39 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (39a) | Stalne naložbe v inovativne pristope na ravni skupnosti za boj proti čezmejnim boleznim, kot so epidemije virusa HIV/aidsa, tuberkuloze in virusnega hepatitisa, so ključnega pomena, saj je socialna razsežnost teh bolezni pomemben dejavnik, ki vpliva na sposobnost za spopadanje z epidemijami teh bolezni v Uniji in sosednjih državah. Bolj ambiciozno politično vodstvo ter ustrezna tehnična in finančna sredstva za zagotavljanje trajnostnega regionalnega odziva na boj proti virusu HIV/aidsu, tuberkulozi in hepatitisu v Evropi bodo ključnega pomena za doseganje ciljev trajnostnega razvoja v zvezi s temi bolezni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(39a)

Stalne naložbe v inovativne pristope na ravni skupnosti za boj proti čezmejnim boleznim, kot so epidemije virusa HIV/aidsa, tuberkuloze in virusnega hepatitisa, so ključnega pomena, saj je socialna razsežnost teh bolezni pomemben dejavnik, ki vpliva na sposobnost za spopadanje z epidemijami teh bolezni v Uniji in sosednjih državah. Bolj ambiciozno politično vodstvo ter ustrezna tehnična in finančna sredstva za zagotavljanje trajnostnega regionalnega odziva na boj proti virusu HIV/aidsu, tuberkulozi in hepatitisu v Evropi bodo ključnega pomena za doseganje ciljev trajnostnega razvoja v zvezi s temi bolezni.

Sprememba 73

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (40) | Za učinkovitost zdravstvenih sistemov in zdravje državljanov je treba zmanjšati breme odpornih okužb in okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, ter zagotoviti razpoložljivost učinkovitih antimikrobikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40)

Za učinkovitost zdravstvenih sistemov in zdravje državljanov je treba zmanjšati breme odpornih okužb in okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, ter zagotoviti razpoložljivost učinkovitih antimikrobikov.

| (40) | Za učinkovitost zdravstvenih sistemov in zdravje državljanov je treba zmanjšati breme odpornih okužb in okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, ter zagotoviti razpoložljivost učinkovitih antimikrobikov
  , hkrati pa zmanjšati njihovo uporabo in tako preprečevati antimikrobično odpornost
  . |
| --- | --- |

(40)

Za učinkovitost zdravstvenih sistemov in zdravje državljanov je treba zmanjšati breme odpornih okužb in okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, ter zagotoviti razpoložljivost učinkovitih antimikrobikov
  , hkrati pa zmanjšati njihovo uporabo in tako preprečevati antimikrobično odpornost
  .

Sprememba 74

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (42) | Glede na specifično naravo nekaterih ciljev, ki jih zajema sklop ESS+ za zdravje, in vrsto ukrepov pod tem sklopom so za izvajanje zadevnih dejavnosti najprimernejši pristojni organi držav članic. Navedene organe, ki jih imenujejo države članice same, bi zato bilo treba šteti za opredeljene upravičence za namen člena [195] [nove finančne uredbe], nepovratna sredstva takim organom pa dodeliti brez predhodne objave razpisov za zbiranje predlogov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42)

Glede na specifično naravo nekaterih ciljev, ki jih zajema sklop ESS+ za zdravje, in vrsto ukrepov pod tem sklopom so za izvajanje zadevnih dejavnosti najprimernejši pristojni organi držav članic. Navedene organe, ki jih imenujejo države članice same, bi zato bilo treba šteti za opredeljene upravičence za namen člena [195] [nove finančne uredbe], nepovratna sredstva takim organom pa dodeliti brez predhodne objave razpisov za zbiranje predlogov.

| (42) | Glede na specifično naravo nekaterih ciljev, ki jih zajema sklop ESS+ za zdravje, in vrsto ukrepov pod tem sklopom so za izvajanje zadevnih dejavnosti najprimernejši pristojni organi držav članic
  ob dejavni podpori civilne družbe
  . Navedene organe, ki jih imenujejo države članice same,
  in poleg njih po potrebi organizacije civilne družbe
  bi zato bilo treba šteti za opredeljene upravičence za namen člena [195] [nove finančne uredbe], nepovratna sredstva takim organom pa dodeliti brez predhodne objave razpisov za zbiranje predlogov. |
| --- | --- |

(42)

Glede na specifično naravo nekaterih ciljev, ki jih zajema sklop ESS+ za zdravje, in vrsto ukrepov pod tem sklopom so za izvajanje zadevnih dejavnosti najprimernejši pristojni organi držav članic
  ob dejavni podpori civilne družbe
  . Navedene organe, ki jih imenujejo države članice same,
  in poleg njih po potrebi organizacije civilne družbe
  bi zato bilo treba šteti za opredeljene upravičence za namen člena [195] [nove finančne uredbe], nepovratna sredstva takim organom pa dodeliti brez predhodne objave razpisov za zbiranje predlogov.

Sprememba 75

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (42a) | Da bi bil program za spremljanje neučinkovitosti in neustreznosti uspešnejši, bi morala Komisija izvajati in uporabljati specifične dejavnike za spremljanje posameznih programov in ukrepov, da bi zagotovila doseganje ciljev programov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42a)

Da bi bil program za spremljanje neučinkovitosti in neustreznosti uspešnejši, bi morala Komisija izvajati in uporabljati specifične dejavnike za spremljanje posameznih programov in ukrepov, da bi zagotovila doseganje ciljev programov.

Sprememba 76

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (42b) | Program ESS+ bi moral odpravljati obstoječe ovire za udeležbo civilne družbe, na primer s poenostavitvijo prijavnih postopkov, omilitvijo finančnih meril, in sicer v nekaterih primerih z opustitvijo zahtevanega odstotka sofinanciranja, pa tudi z opolnomočenjem pacientov, njihovih organizacij in drugih deležnikov prek usposabljanja in izobraževanja. Cilj programa je tudi omogočiti delovanje mrež in organizacij civilne družbe na ravni Unije, ki prispevajo k doseganju njegovih ciljev, vključno z organizacijami na ravni Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42b)

Program ESS+ bi moral odpravljati obstoječe ovire za udeležbo civilne družbe, na primer s poenostavitvijo prijavnih postopkov, omilitvijo finančnih meril, in sicer v nekaterih primerih z opustitvijo zahtevanega odstotka sofinanciranja, pa tudi z opolnomočenjem pacientov, njihovih organizacij in drugih deležnikov prek usposabljanja in izobraževanja. Cilj programa je tudi omogočiti delovanje mrež in organizacij civilne družbe na ravni Unije, ki prispevajo k doseganju njegovih ciljev, vključno z organizacijami na ravni Unije.

Sprememba 77

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (42c) | Med izvajanjem sklopa ESS+ za zdravje bi bilo treba spoštovati odgovornost držav članic, da določijo svojo zdravstveno politiko ter organizirajo in zagotavljajo zdravstvene storitve in zdravstveno oskrbo. Ob spoštovanju obveznosti iz Pogodb in vloge držav članic kot glavnih sogovornic v postopku odločanja v Uniji bi morali biti v sklop vključeni tudi pristojni organi na podnacionalni ravni, da bi prek njihovega sodelovanja v socialnih politikah v praksi zagotovili učinkovit in trajen učinek zdravstvene politike Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42c)

Med izvajanjem sklopa ESS+ za zdravje bi bilo treba spoštovati odgovornost držav članic, da določijo svojo zdravstveno politiko ter organizirajo in zagotavljajo zdravstvene storitve in zdravstveno oskrbo. Ob spoštovanju obveznosti iz Pogodb in vloge držav članic kot glavnih sogovornic v postopku odločanja v Uniji bi morali biti v sklop vključeni tudi pristojni organi na podnacionalni ravni, da bi prek njihovega sodelovanja v socialnih politikah v praksi zagotovili učinkovit in trajen učinek zdravstvene politike Unije.

Sprememba 78

Predlog uredbe

Uvodna izjava 44

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (44) | Zdravstvena zakonodaja EU neposredno vpliva na življenje državljanov, učinkovitost in odpornost zdravstvenih sistemov ter dobro delovanje notranjega trga. Regulativni okvir za zdravstvene proizvode in medicinske tehnologije (zdravila, medicinski pripomočki in snovi človeškega izvora) ter zakonodaja o tobaku, pacientovih pravicah pri čezmejnem zdravstvenem varstvu in resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje so bistveni za varovanje zdravja v EU.
  Pravno urejanje pa tudi izvajanje in izvrševanje morajo slediti napredku
  na
  področju inovacij in raziskav ter družbenim spremembah na tem področju
  ,
  hkrati pa izpolnjevati zdravstvene cilje
  .
  Zato je treba stalno razvijati dokazno podlago
  ,
  potrebno za izvajanje zakonodaje take znanstvene narave
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(44)

Zdravstvena zakonodaja EU neposredno vpliva na življenje državljanov, učinkovitost in odpornost zdravstvenih sistemov ter dobro delovanje notranjega trga. Regulativni okvir za zdravstvene proizvode in medicinske tehnologije (zdravila, medicinski pripomočki in snovi človeškega izvora) ter zakonodaja o tobaku, pacientovih pravicah pri čezmejnem zdravstvenem varstvu in resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje so bistveni za varovanje zdravja v EU.
  Pravno urejanje pa tudi izvajanje in izvrševanje morajo slediti napredku
  na
  področju inovacij in raziskav ter družbenim spremembah na tem področju
  ,
  hkrati pa izpolnjevati zdravstvene cilje
  .
  Zato je treba stalno razvijati dokazno podlago
  ,
  potrebno za izvajanje zakonodaje take znanstvene narave
  .

| (44) | Zdravstvena zakonodaja EU neposredno vpliva na življenje državljanov, učinkovitost in odpornost zdravstvenih sistemov ter dobro delovanje notranjega trga. Regulativni okvir za zdravstvene proizvode in medicinske tehnologije (zdravila, medicinski pripomočki in snovi človeškega izvora) ter zakonodaja o tobaku, pacientovih pravicah pri čezmejnem zdravstvenem varstvu in resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje so bistveni za varovanje zdravja v EU.
  Poleg tega imajo številni drugi pravni akti Unije velik vpliv
  na
  zdravje, na primer predpisi v zvezi z živili in njihovim označevanjem
  ,
  onesnaževanjem zraka, endokrinimi motilci in pesticidi
  .
  V nekaterih primerih skupen vpliv dejavnikov tveganja za okolje ni jasno razviden
  ,
  to pa lahko privede do nesprejemljivih tveganj za zdravje državljanov
  . |
| --- | --- |

(44)

Zdravstvena zakonodaja EU neposredno vpliva na življenje državljanov, učinkovitost in odpornost zdravstvenih sistemov ter dobro delovanje notranjega trga. Regulativni okvir za zdravstvene proizvode in medicinske tehnologije (zdravila, medicinski pripomočki in snovi človeškega izvora) ter zakonodaja o tobaku, pacientovih pravicah pri čezmejnem zdravstvenem varstvu in resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje so bistveni za varovanje zdravja v EU.
  Poleg tega imajo številni drugi pravni akti Unije velik vpliv
  na
  zdravje, na primer predpisi v zvezi z živili in njihovim označevanjem
  ,
  onesnaževanjem zraka, endokrinimi motilci in pesticidi
  .
  V nekaterih primerih skupen vpliv dejavnikov tveganja za okolje ni jasno razviden
  ,
  to pa lahko privede do nesprejemljivih tveganj za zdravje državljanov
  .

Sprememba 79

Predlog uredbe

Uvodna izjava 44 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (44a) | Uredba, ki vpliva na zdravje, pa tudi njeno izvajanje in izvrševanje bi morali slediti napredku na področju inovacij in raziskav ter družbenim spremembam na tem področju, hkrati pa morajo temeljiti na previdnostnem načelu, kot je zapisano v Pogodbah. Zato je treba stalno graditi zbirko dokazov, potrebno za izvajanje zakonodaje, ki je tako močno povezana z znanostjo. Da pa bi zagotovili možnost neodvisnega pregleda in tako ponovno pridobili zaupanje javnosti v postopke Unije, pa tudi, ker je zaradi narave teh dokazov njihova razpoložljivost v javnem interesu, je treba zagotoviti najvišjo raven preglednosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(44a)

Uredba, ki vpliva na zdravje, pa tudi njeno izvajanje in izvrševanje bi morali slediti napredku na področju inovacij in raziskav ter družbenim spremembam na tem področju, hkrati pa morajo temeljiti na previdnostnem načelu, kot je zapisano v Pogodbah. Zato je treba stalno graditi zbirko dokazov, potrebno za izvajanje zakonodaje, ki je tako močno povezana z znanostjo. Da pa bi zagotovili možnost neodvisnega pregleda in tako ponovno pridobili zaupanje javnosti v postopke Unije, pa tudi, ker je zaradi narave teh dokazov njihova razpoložljivost v javnem interesu, je treba zagotoviti najvišjo raven preglednosti.

Sprememba 80

Predlog uredbe

Uvodna izjava 44 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (44b) | Z izzivi, povezani z zdravjem, se ne more spoprijeti zdravstveni sektor sam, saj je zdravstveno stanje odvisno od več dejavnikov zunaj njega. Kot je navedeno v Maastrichtski in Amsterdamski pogodbi, je torej upoštevanje zdravja v vseh politikah pomembno za sposobnost Unije, da se sooča s prihodnjimi izzivi. Vendar je eden od največjih izzivov, s katerimi se trenutno srečuje evropski zdravstveni sektor, ta, da bi se drugi sektorji zavedli vpliva svojih odločitev na zdravje in v svoje politike vključili obravnavo zdravja. Pomemben napredek na področju zdravja je bil doslej zabeležen v politikah sektorjev, kot so izobraževanje, promet, prehrana, kmetijstvo, delo ali načrtovanje. Na področju zdravja srca so na primer zabeležene pomembne izboljšave zaradi sprememb politik in predpisov v zvezi s kakovostjo živil, povečanjem telesne dejavnosti in zmanjšanjem kajenja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(44b)

Z izzivi, povezani z zdravjem, se ne more spoprijeti zdravstveni sektor sam, saj je zdravstveno stanje odvisno od več dejavnikov zunaj njega. Kot je navedeno v Maastrichtski in Amsterdamski pogodbi, je torej upoštevanje zdravja v vseh politikah pomembno za sposobnost Unije, da se sooča s prihodnjimi izzivi. Vendar je eden od največjih izzivov, s katerimi se trenutno srečuje evropski zdravstveni sektor, ta, da bi se drugi sektorji zavedli vpliva svojih odločitev na zdravje in v svoje politike vključili obravnavo zdravja. Pomemben napredek na področju zdravja je bil doslej zabeležen v politikah sektorjev, kot so izobraževanje, promet, prehrana, kmetijstvo, delo ali načrtovanje. Na področju zdravja srca so na primer zabeležene pomembne izboljšave zaradi sprememb politik in predpisov v zvezi s kakovostjo živil, povečanjem telesne dejavnosti in zmanjšanjem kajenja.

Sprememba 81

Predlog uredbe

Uvodna izjava 46

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (46) | Glede na pomembnost boja proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije za uresničevanje Pariškega sporazuma in ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov bo ta uredba prispevala k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in doseganju krovnega cilja, da
  se 25 %
  proračunskih odhodkov EU
  nameni
  podpiranju podnebnih ciljev. Med pripravo in izvajanjem se bodo opredelili relevantni ukrepi, ki bodo ponovno ocenjeni pri vmesni oceni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(46)

Glede na pomembnost boja proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije za uresničevanje Pariškega sporazuma in ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov bo ta uredba prispevala k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in doseganju krovnega cilja, da
  se 25 %
  proračunskih odhodkov EU
  nameni
  podpiranju podnebnih ciljev. Med pripravo in izvajanjem se bodo opredelili relevantni ukrepi, ki bodo ponovno ocenjeni pri vmesni oceni.

| (46) | Glede na pomembnost boja proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije za uresničevanje Pariškega sporazuma in ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov bo ta uredba prispevala k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in doseganju krovnega cilja, da
  bi bilo v obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027 od
  proračunskih odhodkov EU
  25 % namenjenih
  podpiranju podnebnih ciljev
  in doseganju letnega cilja v višini 30 %, ki naj bi ga uresničili čim prej, najkasneje pa do leta 2027
  . Med pripravo in izvajanjem se bodo opredelili relevantni ukrepi, ki bodo ponovno ocenjeni pri vmesni oceni. |
| --- | --- |

(46)

Glede na pomembnost boja proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije za uresničevanje Pariškega sporazuma in ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov bo ta uredba prispevala k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in doseganju krovnega cilja, da
  bi bilo v obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027 od
  proračunskih odhodkov EU
  25 % namenjenih
  podpiranju podnebnih ciljev
  in doseganju letnega cilja v višini 30 %, ki naj bi ga uresničili čim prej, najkasneje pa do leta 2027
  . Med pripravo in izvajanjem se bodo opredelili relevantni ukrepi, ki bodo ponovno ocenjeni pri vmesni oceni.

Sprememba 82

Predlog uredbe

Uvodna izjava 47

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (47) | V skladu s členom [94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (19)] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji sklopov za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(47)

V skladu s členom [94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (19)] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji sklopov za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan.

| (47) | V skladu s členom [94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (19)] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji sklopov za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan.
  Program bo moral upoštevati posebne omejitve, s katerimi se srečujejo posamezniki in subjekti s sedežem na teh ozemljih, da se jim omogoči dejanski dostop do navedenih sklopov. |
| --- | --- |

(47)

V skladu s členom [94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (19)] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji sklopov za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan.
  Program bo moral upoštevati posebne omejitve, s katerimi se srečujejo posamezniki in subjekti s sedežem na teh ozemljih, da se jim omogoči dejanski dostop do navedenih sklopov.

Sprememba 83

Predlog uredbe

Uvodna izjava 48

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (48) | Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko v programih Unije
  sodelujejo
  v okviru sodelovanja, vzpostavljenega
  na podlagi Sporazuma
  EGP, ki določa
  izvajanje programov
  s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. V to uredbo bi bilo treba vključiti posebno določbo, da se odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam in Evropskemu računskemu sodišču podelijo potrebne pravice in dostop za celovito izvrševanje njihovih pristojnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(48)

Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko v programih Unije
  sodelujejo
  v okviru sodelovanja, vzpostavljenega
  na podlagi Sporazuma
  EGP, ki določa
  izvajanje programov
  s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. V to uredbo bi bilo treba vključiti posebno določbo, da se odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam in Evropskemu računskemu sodišču podelijo potrebne pravice in dostop za celovito izvrševanje njihovih pristojnosti.

| (48) | Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko
  ob spoštovanju vseh ustreznih pravil in predpisov sodelujejo
  v programih Unije v okviru sodelovanja, vzpostavljenega
  s Sporazumom
  EGP, ki določa
  , da se programi izvajajo
  s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. V to uredbo bi bilo treba vključiti posebno določbo, da se odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam in Evropskemu računskemu sodišču podelijo potrebne pravice in dostop za celovito izvrševanje njihovih pristojnosti. |
| --- | --- |

(48)

Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko
  ob spoštovanju vseh ustreznih pravil in predpisov sodelujejo
  v programih Unije v okviru sodelovanja, vzpostavljenega
  s Sporazumom
  EGP, ki določa
  , da se programi izvajajo
  s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. V to uredbo bi bilo treba vključiti posebno določbo, da se odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam in Evropskemu računskemu sodišču podelijo potrebne pravice in dostop za celovito izvrševanje njihovih pristojnosti.

Sprememba 84

Predlog uredbe

Uvodna izjava 50 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (50a) | Pomembno je zagotoviti gospodarno in pravično finančno upravljanje sklada, da bi se izvajal na kar najbolj jasen, učinkovit in uporabnikom prijazen način, hkrati pa zagotoviti pravno varnost in dostopnost za vse udeležence. Ker se dejavnosti v okviru ESS+ izvajajo na podlagi deljenega upravljanja, države članice ne bi smele dodajati novih pravil ali jih sproti spreminjati, saj bi to otežilo uporabo sredstev za upravičence in bi lahko povzročilo zamude pri plačilu računov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(50a)

Pomembno je zagotoviti gospodarno in pravično finančno upravljanje sklada, da bi se izvajal na kar najbolj jasen, učinkovit in uporabnikom prijazen način, hkrati pa zagotoviti pravno varnost in dostopnost za vse udeležence. Ker se dejavnosti v okviru ESS+ izvajajo na podlagi deljenega upravljanja, države članice ne bi smele dodajati novih pravil ali jih sproti spreminjati, saj bi to otežilo uporabo sredstev za upravičence in bi lahko povzročilo zamude pri plačilu računov.

Sprememba 85

Predlog uredbe

Uvodna izjava 51

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (51) | Ker ciljev te uredbe, namreč krepitve učinkovitosti trgov dela in spodbujanja dostopa do kakovostne zaposlitve, povečevanja dostopnosti in kakovosti izobraževanja in
  usposabljanja
  , spodbujanja socialnega vključevanja in zdravja ter
  zmanjševanja
  revščine, ter ukrepov pod sklopoma za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(51)

Ker ciljev te uredbe, namreč krepitve učinkovitosti trgov dela in spodbujanja dostopa do kakovostne zaposlitve, povečevanja dostopnosti in kakovosti izobraževanja in
  usposabljanja
  , spodbujanja socialnega vključevanja in zdravja ter
  zmanjševanja
  revščine, ter ukrepov pod sklopoma za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (51) | Ker ciljev te uredbe, namreč krepitve učinkovitosti
  in pravičnosti
  trgov dela in spodbujanja dostopa do kakovostne zaposlitve, povečevanja dostopnosti in kakovosti izobraževanja
  , usposabljanja
  in
  oskrbe
  , spodbujanja socialnega vključevanja
  , enakih možnosti
  in zdravja ter
  izkoreninjenja
  revščine, ter ukrepov pod sklopoma za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(51)

Ker ciljev te uredbe, namreč krepitve učinkovitosti
  in pravičnosti
  trgov dela in spodbujanja dostopa do kakovostne zaposlitve, povečevanja dostopnosti in kakovosti izobraževanja
  , usposabljanja
  in
  oskrbe
  , spodbujanja socialnega vključevanja
  , enakih možnosti
  in zdravja ter
  izkoreninjenja
  revščine, ter ukrepov pod sklopoma za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

Sprememba 86

Predlog uredbe

Člen 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Predmet urejanja | Predmet urejanja |
| Ta uredba vzpostavlja Evropski socialni sklad plus (ESS+). | Ta uredba vzpostavlja Evropski socialni sklad plus (ESS+).
  ESS+ zajema tri področja delovanja: sklop v okviru deljenega upravljanja, sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ter sklop za zdravje. |
| V Uredbi so določeni cilji ESS+, proračun za obdobje 2021–2027, metode izvajanja, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja. | V 
  tej
  uredbi so določeni cilji ESS+, proračun za obdobje 2021–2027, metode izvajanja, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja
  , ki dopolnjujejo splošna pravila iz Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah], ki veljajo za ESS+
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 1

Člen 1

Predmet urejanja

Predmet urejanja

Ta uredba vzpostavlja Evropski socialni sklad plus (ESS+).

Ta uredba vzpostavlja Evropski socialni sklad plus (ESS+).
  ESS+ zajema tri področja delovanja: sklop v okviru deljenega upravljanja, sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ter sklop za zdravje.

V Uredbi so določeni cilji ESS+, proračun za obdobje 2021–2027, metode izvajanja, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

V 
  tej
  uredbi so določeni cilji ESS+, proračun za obdobje 2021–2027, metode izvajanja, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja
  , ki dopolnjujejo splošna pravila iz Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah], ki veljajo za ESS+
  .

Sprememba 87

Predlog uredbe

Člen 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 2 | Člen 2 |
| Opredelitev pojmov | Opredelitev pojmov |
| 1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: | 1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: |
| (1) | „spremljevalni ukrepi“ pomeni dejavnosti, ki se zagotavljajo poleg razdeljevanja hrane in/ali osnovne materialne pomoči z namenom odpravljanja socialne izključenosti, kot so napotitev na socialne storitve in zagotavljanje takih storitev ali svetovanje glede upravljanja proračuna gospodinjstva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 2

Člen 2

Opredelitev pojmov

Opredelitev pojmov

1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1)

„spremljevalni ukrepi“ pomeni dejavnosti, ki se zagotavljajo poleg razdeljevanja hrane in/ali osnovne materialne pomoči z namenom odpravljanja socialne izključenosti, kot so napotitev na socialne storitve in zagotavljanje takih storitev ali svetovanje glede upravljanja proračuna gospodinjstva;

| (1) | „spremljevalni ukrepi“ pomeni dejavnosti, ki se zagotavljajo poleg razdeljevanja hrane in/ali osnovne materialne pomoči z namenom odpravljanja socialne izključenosti
  in izkoreninjenja revščine
  , kot so napotitev na socialne storitve in
  psihološko podporo in
  zagotavljanje takih storitev
  , zagotavljanje ustreznih informacij o javnih storitvah
  ali svetovanje glede upravljanja proračuna gospodinjstva; |
| --- | --- |

(1)

„spremljevalni ukrepi“ pomeni dejavnosti, ki se zagotavljajo poleg razdeljevanja hrane in/ali osnovne materialne pomoči z namenom odpravljanja socialne izključenosti
  in izkoreninjenja revščine
  , kot so napotitev na socialne storitve in
  psihološko podporo in
  zagotavljanje takih storitev
  , zagotavljanje ustreznih informacij o javnih storitvah
  ali svetovanje glede upravljanja proračuna gospodinjstva;

in izkoreninjenja revščine

psihološko podporo in

, zagotavljanje ustreznih informacij o javnih storitvah

| (2) | „pridružena država“ pomeni tretjo državo, ki je podpisnica sporazuma z Unijo, ki omogoča njeno sodelovanje v sklopih ESS+ za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje v skladu s členom 30; |
| --- | --- |

(2)

„pridružena država“ pomeni tretjo državo, ki je podpisnica sporazuma z Unijo, ki omogoča njeno sodelovanje v sklopih ESS+ za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje v skladu s členom 30;

| (2) | „pridružena država“ pomeni tretjo državo, ki je podpisnica sporazuma z Unijo, ki omogoča njeno sodelovanje v sklopih ESS+ za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje v skladu s členom 30; |
| --- | --- |

(2)

„pridružena država“ pomeni tretjo državo, ki je podpisnica sporazuma z Unijo, ki omogoča njeno sodelovanje v sklopih ESS+ za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje v skladu s členom 30;

| (3) | „osnovna materialna pomoč“ pomeni blago, ki zadovoljuje osnovne potrebe osebe za dostojno življenje, kot so oblačila, higienski pripomočki in šolske potrebščine; |
| --- | --- |

(3)

„osnovna materialna pomoč“ pomeni blago, ki zadovoljuje osnovne potrebe osebe za dostojno življenje, kot so oblačila, higienski pripomočki in šolske potrebščine;

| (3) | „osnovna materialna pomoč“ pomeni blago, ki zadovoljuje osnovne potrebe osebe za dostojno življenje, kot so oblačila, higienski pripomočki
  , vključno z ženskimi higienskimi proizvodi,
  in šolske potrebščine; |
| --- | --- |

(3)

„osnovna materialna pomoč“ pomeni blago, ki zadovoljuje osnovne potrebe osebe za dostojno življenje, kot so oblačila, higienski pripomočki
  , vključno z ženskimi higienskimi proizvodi,
  in šolske potrebščine;

, vključno z ženskimi higienskimi proizvodi,

| (4) | „operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna EU, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna EU s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; |
| --- | --- |

(4)

„operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna EU, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna EU s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev;

| (4) | „operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna EU, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna EU s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; |
| --- | --- |

(4)

„operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna EU, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna EU s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev;

| (5) | „skupni kazalniki neposrednih rezultatov“ pomeni skupne kazalnike rezultatov, ki kažejo učinke v štirih tednih od dneva, ko udeleženec zapusti operacijo (datum izstopa); |
| --- | --- |

(5)

„skupni kazalniki neposrednih rezultatov“ pomeni skupne kazalnike rezultatov, ki kažejo učinke v štirih tednih od dneva, ko udeleženec zapusti operacijo (datum izstopa);

| (5) | „skupni kazalniki neposrednih rezultatov“ pomeni skupne kazalnike rezultatov, ki kažejo učinke v štirih tednih od dneva, ko udeleženec zapusti operacijo (datum izstopa); |
| --- | --- |

(5)

„skupni kazalniki neposrednih rezultatov“ pomeni skupne kazalnike rezultatov, ki kažejo učinke v štirih tednih od dneva, ko udeleženec zapusti operacijo (datum izstopa);

| (6) | „skupni kazalniki dolgoročnejših rezultatov“ pomeni skupne kazalnike rezultatov, ki kažejo učinke šest mesecev po tem, ko udeleženec zapusti operacijo; |
| --- | --- |

(6)

„skupni kazalniki dolgoročnejših rezultatov“ pomeni skupne kazalnike rezultatov, ki kažejo učinke šest mesecev po tem, ko udeleženec zapusti operacijo;

| (6) | „skupni kazalniki dolgoročnejših rezultatov“ pomeni skupne kazalnike rezultatov, ki kažejo učinke šest
  in dvanajst
  mesecev po tem, ko udeleženec zapusti operacijo; |
| --- | --- |

(6)

„skupni kazalniki dolgoročnejših rezultatov“ pomeni skupne kazalnike rezultatov, ki kažejo učinke šest
  in dvanajst
  mesecev po tem, ko udeleženec zapusti operacijo;

in dvanajst

| (7) | „stroški nakupa hrane in/ali osnovne materialne pomoči“ pomeni dejanske stroške, ki jih ima z nakupom hrane in/ali osnovne materialne pomoči upravičenec in niso omejeni na ceno hrane in/ali osnovne materialne pomoči; |
| --- | --- |

(7)

„stroški nakupa hrane in/ali osnovne materialne pomoči“ pomeni dejanske stroške, ki jih ima z nakupom hrane in/ali osnovne materialne pomoči upravičenec in niso omejeni na ceno hrane in/ali osnovne materialne pomoči;

| (7) | „stroški nakupa hrane in/ali osnovne materialne pomoči“ pomeni dejanske stroške, ki jih ima z nakupom hrane in/ali osnovne materialne pomoči upravičenec in niso omejeni na ceno hrane in/ali osnovne materialne pomoči; |
| --- | --- |

(7)

„stroški nakupa hrane in/ali osnovne materialne pomoči“ pomeni dejanske stroške, ki jih ima z nakupom hrane in/ali osnovne materialne pomoči upravičenec in niso omejeni na ceno hrane in/ali osnovne materialne pomoči;

| (7a) | „čezmejna partnerstva“ v sklopu za zaposlovanje in socialne inovacije pomenijo stalne strukture sodelovanja med javnimi službami za zaposlovanje, civilno družbo ali socialnimi partnerji v vsaj dveh državah članicah; |
| --- | --- |

(7a)

(7a)

„čezmejna partnerstva“ v sklopu za zaposlovanje in socialne inovacije pomenijo stalne strukture sodelovanja med javnimi službami za zaposlovanje, civilno družbo ali socialnimi partnerji v vsaj dveh državah članicah;

„čezmejna partnerstva“ v sklopu za zaposlovanje in socialne inovacije pomenijo stalne strukture sodelovanja med javnimi službami za zaposlovanje, civilno družbo ali socialnimi partnerji v vsaj dveh državah članicah;

| (8) | „končni prejemnik“ pomeni najbolj ogroženo osebo ali osebe, ki prejemajo podporo iz člena 4(1)(xi); |
| --- | --- |

(8)

„končni prejemnik“ pomeni najbolj ogroženo osebo ali osebe, ki prejemajo podporo iz člena 4(1)(xi);

| (8) | „končni prejemnik“ pomeni najbolj ogroženo osebo ali osebe, ki prejemajo podporo iz člena 4(1)(xi); |
| --- | --- |

(8)

„končni prejemnik“ pomeni najbolj ogroženo osebo ali osebe, ki prejemajo podporo iz člena 4(1)(xi);

| (9) | „zdravstvena kriza“ pomeni kakršno koli krizo, ki običajno velja za nevarnost in ima zdravstveno razsežnost ter zaradi katere je potrebno nujno ukrepanje organov v negotovih razmerah; |
| --- | --- |

(9)

„zdravstvena kriza“ pomeni kakršno koli krizo, ki običajno velja za nevarnost in ima zdravstveno razsežnost ter zaradi katere je potrebno nujno ukrepanje organov v negotovih razmerah;

| (9) | „zdravstvena kriza“ pomeni kakršno koli krizo, ki običajno velja za nevarnost in ima zdravstveno razsežnost ter zaradi katere je potrebno nujno ukrepanje organov v negotovih razmerah; |
| --- | --- |

(9)

„zdravstvena kriza“ pomeni kakršno koli krizo, ki običajno velja za nevarnost in ima zdravstveno razsežnost ter zaradi katere je potrebno nujno ukrepanje organov v negotovih razmerah;

| (10) | „pravni subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu z nacionalnim pravom, pravom Unije ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost in lahko v svojem imenu uveljavlja pravice in prevzema obveznosti; |
| --- | --- |

(10)

„pravni subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu z nacionalnim pravom, pravom Unije ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost in lahko v svojem imenu uveljavlja pravice in prevzema obveznosti;

| (10) | „pravni subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu z nacionalnim pravom, pravom Unije ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost in lahko v svojem imenu uveljavlja pravice in prevzema obveznosti; |
| --- | --- |

(10)

„pravni subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu z nacionalnim pravom, pravom Unije ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost in lahko v svojem imenu uveljavlja pravice in prevzema obveznosti;

| (11) | „mikrofinanciranje“ vključuje jamstva, mikroposojila, lastniški kapital in navidezni lastniški kapital skupaj s spremljajočimi storitvami za razvoj podjetij, kot so individualno svetovanje, usposabljanje in mentorstvo, ki so razširjeni na osebe in mikropodjetja, ki imajo težave pri dostopanju do posojila za namen poklicnih dejavnosti in/ali dejavnosti, ki ustvarjajo prihodke; |
| --- | --- |

(11)

„mikrofinanciranje“ vključuje jamstva, mikroposojila, lastniški kapital in navidezni lastniški kapital skupaj s spremljajočimi storitvami za razvoj podjetij, kot so individualno svetovanje, usposabljanje in mentorstvo, ki so razširjeni na osebe in mikropodjetja, ki imajo težave pri dostopanju do posojila za namen poklicnih dejavnosti in/ali dejavnosti, ki ustvarjajo prihodke;

| (11) | „mikrofinanciranje“ vključuje jamstva, mikroposojila, lastniški kapital in navidezni lastniški kapital skupaj s spremljajočimi storitvami za razvoj podjetij, kot so individualno svetovanje, usposabljanje in mentorstvo, ki so razširjeni na osebe in mikropodjetja, ki imajo težave pri dostopanju do posojila za namen poklicnih dejavnosti in/ali dejavnosti, ki ustvarjajo prihodke; |
| --- | --- |

(11)

„mikrofinanciranje“ vključuje jamstva, mikroposojila, lastniški kapital in navidezni lastniški kapital skupaj s spremljajočimi storitvami za razvoj podjetij, kot so individualno svetovanje, usposabljanje in mentorstvo, ki so razširjeni na osebe in mikropodjetja, ki imajo težave pri dostopanju do posojila za namen poklicnih dejavnosti in/ali dejavnosti, ki ustvarjajo prihodke;

| (12) | „mikropodjetje“ pomeni podjetje z manj kot 10 zaposlenimi in letnim prometom ali bilanco stanja, ki ne presega 2 000 000  EUR; |
| --- | --- |

(12)

„mikropodjetje“ pomeni podjetje z manj kot 10 zaposlenimi in letnim prometom ali bilanco stanja, ki ne presega 2 000 000  EUR;

| (12) | „mikropodjetje“ pomeni podjetje z manj kot 10 zaposlenimi in letnim prometom ali bilanco stanja, ki ne presega 2 000 000  EUR; |
| --- | --- |

(12)

„mikropodjetje“ pomeni podjetje z manj kot 10 zaposlenimi in letnim prometom ali bilanco stanja, ki ne presega 2 000 000  EUR;

| (13) | „najbolj ogrožene osebe“ pomeni fizične osebe, bodisi posameznike, družine, gospodinjstva ali skupine takih oseb, katerih potreba po pomoči je določena na podlagi objektivnih meril, ki jih opredelijo pristojni nacionalni organi v posvetovanju z ustreznimi
  zainteresiranimi stranmi
  , pri čemer se preprečijo nasprotja interesov, ter katere odobrijo navedeni pristojni nacionalni organi in lahko zajemajo elemente, ki omogočajo osredotočanje na najbolj ogrožene osebe na nekaterih geografskih območjih; |
| --- | --- |

(13)

„najbolj ogrožene osebe“ pomeni fizične osebe, bodisi posameznike, družine, gospodinjstva ali skupine takih oseb, katerih potreba po pomoči je določena na podlagi objektivnih meril, ki jih opredelijo pristojni nacionalni organi v posvetovanju z ustreznimi
  zainteresiranimi stranmi
  , pri čemer se preprečijo nasprotja interesov, ter katere odobrijo navedeni pristojni nacionalni organi in lahko zajemajo elemente, ki omogočajo osredotočanje na najbolj ogrožene osebe na nekaterih geografskih območjih;

zainteresiranimi stranmi

| (13) | „najbolj ogrožene osebe“ pomeni fizične osebe, bodisi posameznike, družine, gospodinjstva ali skupine takih oseb,
  tudi otrok in brezdomcev,
  katerih potreba po pomoči je določena na podlagi objektivnih meril, ki jih opredelijo pristojni nacionalni organi v posvetovanju z ustreznimi
  deležniki
  , pri čemer se preprečijo nasprotja interesov, ter katere odobrijo navedeni pristojni nacionalni organi in lahko zajemajo elemente, ki omogočajo osredotočanje na najbolj ogrožene osebe na nekaterih geografskih območjih; |
| --- | --- |

(13)

„najbolj ogrožene osebe“ pomeni fizične osebe, bodisi posameznike, družine, gospodinjstva ali skupine takih oseb,
  tudi otrok in brezdomcev,
  katerih potreba po pomoči je določena na podlagi objektivnih meril, ki jih opredelijo pristojni nacionalni organi v posvetovanju z ustreznimi
  deležniki
  , pri čemer se preprečijo nasprotja interesov, ter katere odobrijo navedeni pristojni nacionalni organi in lahko zajemajo elemente, ki omogočajo osredotočanje na najbolj ogrožene osebe na nekaterih geografskih območjih;

tudi otrok in brezdomcev,

deležniki

| (14) | „referenčna vrednost“ pomeni vrednost za določanje ciljev za skupne kazalnike rezultatov in kazalnike rezultatov za posamezne programe, ki temelji na obstoječih ali predhodnih podobnih ukrepih; |
| --- | --- |

(14)

„referenčna vrednost“ pomeni vrednost za določanje ciljev za skupne kazalnike rezultatov in kazalnike rezultatov za posamezne programe, ki temelji na obstoječih ali predhodnih podobnih ukrepih;

| (14) | „referenčna vrednost“ pomeni vrednost za določanje ciljev za skupne kazalnike rezultatov in kazalnike rezultatov za posamezne programe, ki temelji na obstoječih ali predhodnih podobnih ukrepih; |
| --- | --- |

(14)

„referenčna vrednost“ pomeni vrednost za določanje ciljev za skupne kazalnike rezultatov in kazalnike rezultatov za posamezne programe, ki temelji na obstoječih ali predhodnih podobnih ukrepih;

| (15) | „socialno podjetje“ pomeni podjetje ne glede na pravno obliko, ali fizično osebo, ki: |
| --- | --- |

(15)

„socialno podjetje“ pomeni podjetje ne glede na pravno obliko, ali fizično osebo, ki:

| (15) | „socialno podjetje“ pomeni podjetje
  socialnega gospodarstva
  ne glede na pravno obliko, ali fizično osebo, ki: |
| --- | --- |

(15)

„socialno podjetje“ pomeni podjetje
  socialnega gospodarstva
  ne glede na pravno obliko, ali fizično osebo, ki:

socialnega gospodarstva

| | (a) | ima v skladu s svojimi pravili, statuti ali drugimi pravnimi dokumenti, iz katerih lahko izhaja odgovornost na podlagi pravil države članice, kjer ima sedež, za glavni socialni cilj doseganje merljivih, pozitivnih socialnih učinkov namesto ustvarjanja dobička za druge namene ter ki zagotavlja storitve ali izdelke, ki ustvarjajo socialni donos, in/ali uporablja metode proizvodnje izdelkov ali opravljanja storitev, ki izpolnjujejo socialne cilje; |
| --- | --- | --- |

(a)

ima v skladu s svojimi pravili, statuti ali drugimi pravnimi dokumenti, iz katerih lahko izhaja odgovornost na podlagi pravil države članice, kjer ima sedež, za glavni socialni cilj doseganje merljivih, pozitivnih socialnih učinkov namesto ustvarjanja dobička za druge namene ter ki zagotavlja storitve ali izdelke, ki ustvarjajo socialni donos, in/ali uporablja metode proizvodnje izdelkov ali opravljanja storitev, ki izpolnjujejo socialne cilje;

| | (a) | ima v skladu s svojimi pravili, statuti ali drugimi pravnimi dokumenti, iz katerih lahko izhaja odgovornost na podlagi pravil države članice, kjer ima sedež, za glavni socialni cilj doseganje merljivih, pozitivnih socialnih
  , pa tudi okoljskih
  učinkov namesto ustvarjanja dobička za druge namene ter ki zagotavlja storitve ali izdelke, ki ustvarjajo socialni donos, in/ali uporablja metode proizvodnje izdelkov ali opravljanja storitev, ki izpolnjujejo socialne cilje; |
| --- | --- | --- |

(a)

ima v skladu s svojimi pravili, statuti ali drugimi pravnimi dokumenti, iz katerih lahko izhaja odgovornost na podlagi pravil države članice, kjer ima sedež, za glavni socialni cilj doseganje merljivih, pozitivnih socialnih
  , pa tudi okoljskih
  učinkov namesto ustvarjanja dobička za druge namene ter ki zagotavlja storitve ali izdelke, ki ustvarjajo socialni donos, in/ali uporablja metode proizvodnje izdelkov ali opravljanja storitev, ki izpolnjujejo socialne cilje;

, pa tudi okoljskih

| | (b) | svoje dobičke uporablja
  najprej in predvsem
  za
  doseganje svojega glavnega socialnega cilja ter ima vnaprej določene postopke in pravila za kakršno koli razdelitev dobička, ki zagotavljajo, da taka razdelitev ne spodkopava glavnega socialnega cilja; |
| --- | --- | --- |

(b)

svoje dobičke uporablja
  najprej in predvsem
  za
  doseganje svojega glavnega socialnega cilja ter ima vnaprej določene postopke in pravila za kakršno koli razdelitev dobička, ki zagotavljajo, da taka razdelitev ne spodkopava glavnega socialnega cilja;

svoje dobičke uporablja

za

| | (b) | večino dobičkov ponovno vloži
  najprej in predvsem
  v
  doseganje svojega glavnega socialnega cilja ter ima vnaprej določene postopke in pravila za kakršno koli razdelitev dobička, ki zagotavljajo, da taka razdelitev ne spodkopava glavnega socialnega cilja; |
| --- | --- | --- |

(b)

večino dobičkov ponovno vloži
  najprej in predvsem
  v
  doseganje svojega glavnega socialnega cilja ter ima vnaprej določene postopke in pravila za kakršno koli razdelitev dobička, ki zagotavljajo, da taka razdelitev ne spodkopava glavnega socialnega cilja;

večino dobičkov ponovno vloži

v

| | (c) | se upravlja podjetniško, odgovorno in pregledno, predvsem z vključevanjem delavcev, strank in
  zainteresiranih strani
  , na katere vplivajo njegove poslovne dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

(c)

se upravlja podjetniško, odgovorno in pregledno, predvsem z vključevanjem delavcev, strank in
  zainteresiranih strani
  , na katere vplivajo njegove poslovne dejavnosti;

zainteresiranih strani

| | (c) | se upravlja podjetniško,
  demokratično, participativno,
  odgovorno in pregledno, predvsem z vključevanjem delavcev, strank in
  deležnikov
  , na katere vplivajo njegove poslovne dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

(c)

se upravlja podjetniško,
  demokratično, participativno,
  odgovorno in pregledno, predvsem z vključevanjem delavcev, strank in
  deležnikov
  , na katere vplivajo njegove poslovne dejavnosti;

demokratično, participativno,

deležnikov

| (15a) | „podjetje socialnega gospodarstva“ pomeni različne vrste podjetij in subjektov socialnega gospodarstva, kot so zadruge, vzajemne družbe, združenja, fundacije, socialna podjetja in druge oblike podjetij, ki jih urejajo zakoni posameznih držav članic in ki temeljijo na nadrejenosti posameznih in socialnih ciljev v odnosu do kapitala, demokratičnega upravljanja, solidarnosti in ponovnega vlaganja večine dobičkov ali presežkov; |
| --- | --- |

(15a)

(15a)

„podjetje socialnega gospodarstva“ pomeni različne vrste podjetij in subjektov socialnega gospodarstva, kot so zadruge, vzajemne družbe, združenja, fundacije, socialna podjetja in druge oblike podjetij, ki jih urejajo zakoni posameznih držav članic in ki temeljijo na nadrejenosti posameznih in socialnih ciljev v odnosu do kapitala, demokratičnega upravljanja, solidarnosti in ponovnega vlaganja večine dobičkov ali presežkov;

„podjetje socialnega gospodarstva“ pomeni različne vrste podjetij in subjektov socialnega gospodarstva, kot so zadruge, vzajemne družbe, združenja, fundacije, socialna podjetja in druge oblike podjetij, ki jih urejajo zakoni posameznih držav članic in ki temeljijo na nadrejenosti posameznih in socialnih ciljev v odnosu do kapitala, demokratičnega upravljanja, solidarnosti in ponovnega vlaganja večine dobičkov ali presežkov;

| (16) | „socialne inovacije“ pomeni dejavnosti, ki imajo socialne cilje in uporabljajo sredstva socialne narave, ter zlasti tiste, ki se nanašajo na razvoj in uresničevanje novih zamisli (glede izdelkov, storitev in modelov), ki hkrati izpolnjujejo socialne potrebe in ustvarjajo nove socialne odnose ali sodelovanje, s čimer so koristne za družbo in spodbujajo njeno zmožnost za ukrepanje; |
| --- | --- |

(16)

„socialne inovacije“ pomeni dejavnosti, ki imajo socialne cilje in uporabljajo sredstva socialne narave, ter zlasti tiste, ki se nanašajo na razvoj in uresničevanje novih zamisli (glede izdelkov, storitev in modelov), ki hkrati izpolnjujejo socialne potrebe in ustvarjajo nove socialne odnose ali sodelovanje, s čimer so koristne za družbo in spodbujajo njeno zmožnost za ukrepanje;

| (16) | „socialne inovacije“ pomeni dejavnosti,
  tudi skupne,
  ki imajo socialne cilje in uporabljajo sredstva socialne narave, ter zlasti tiste, ki se nanašajo na razvoj in uresničevanje novih zamisli (glede izdelkov, storitev
  , praks
  in modelov), ki hkrati izpolnjujejo socialne potrebe in ustvarjajo nove socialne odnose ali sodelovanje
  , tudi med javnostjo, organizacijami tretjega sektorja, kot so prostovoljne organizacije in organizacije skupnosti, in podjetji socialnega gospodarstva
  , s čimer so koristne za družbo in spodbujajo njeno zmožnost za ukrepanje; |
| --- | --- |

(16)

„socialne inovacije“ pomeni dejavnosti,
  tudi skupne,
  ki imajo socialne cilje in uporabljajo sredstva socialne narave, ter zlasti tiste, ki se nanašajo na razvoj in uresničevanje novih zamisli (glede izdelkov, storitev
  , praks
  in modelov), ki hkrati izpolnjujejo socialne potrebe in ustvarjajo nove socialne odnose ali sodelovanje
  , tudi med javnostjo, organizacijami tretjega sektorja, kot so prostovoljne organizacije in organizacije skupnosti, in podjetji socialnega gospodarstva
  , s čimer so koristne za družbo in spodbujajo njeno zmožnost za ukrepanje;

tudi skupne,

, praks

, tudi med javnostjo, organizacijami tretjega sektorja, kot so prostovoljne organizacije in organizacije skupnosti, in podjetji socialnega gospodarstva

| (17) | „socialno eksperimentiranje“ pomeni ukrepe politike, ki ponujajo inovativne odgovore na socialne potrebe in se izvajajo v majhnem obsegu in v pogojih, ki omogočajo, da se njihov učinek izmeri, preden se izvedejo v drugih kontekstih ali v širšem obsegu, če so rezultati prepričljivi; |
| --- | --- |

(17)

„socialno eksperimentiranje“ pomeni ukrepe politike, ki ponujajo inovativne odgovore na socialne potrebe in se izvajajo v majhnem obsegu in v pogojih, ki omogočajo, da se njihov učinek izmeri, preden se izvedejo v drugih kontekstih ali v širšem obsegu, če so rezultati prepričljivi;

| (17) | „socialno eksperimentiranje“ pomeni ukrepe politike, ki ponujajo inovativne odgovore na socialne potrebe in se izvajajo v majhnem obsegu in v pogojih, ki omogočajo, da se njihov učinek izmeri, preden se izvedejo v drugih kontekstih
  , tudi v geografskem in sektorskem kontekstu,
  ali v širšem obsegu, če so rezultati prepričljivi; |
| --- | --- |

(17)

„socialno eksperimentiranje“ pomeni ukrepe politike, ki ponujajo inovativne odgovore na socialne potrebe in se izvajajo v majhnem obsegu in v pogojih, ki omogočajo, da se njihov učinek izmeri, preden se izvedejo v drugih kontekstih
  , tudi v geografskem in sektorskem kontekstu,
  ali v širšem obsegu, če so rezultati prepričljivi;

, tudi v geografskem in sektorskem kontekstu,

| (18) | „ključne kompetence“ pomeni znanje, spretnosti in kompetence, ki jih potrebujejo vsi posamezniki v katerem koli obdobju svojega življenja za osebno izpolnitev in razvoj, zaposlovanje, socialno vključenost in aktivno državljanstvo. Ključne kompetence so: pismenost; večjezičnost; matematična, naravoslovna, tehniška in inženirska kompetenca; digitalna kompetenca; osebnostna, socialna in učna kompetenca; državljanska kompetenca; podjetnostna kompetenca; kulturna zavest in izražanje; |
| --- | --- |

(18)

„ključne kompetence“ pomeni znanje, spretnosti in kompetence, ki jih potrebujejo vsi posamezniki v katerem koli obdobju svojega življenja za osebno izpolnitev in razvoj, zaposlovanje, socialno vključenost in aktivno državljanstvo. Ključne kompetence so: pismenost; večjezičnost; matematična, naravoslovna, tehniška in inženirska kompetenca; digitalna kompetenca; osebnostna, socialna in učna kompetenca; državljanska kompetenca; podjetnostna kompetenca; kulturna zavest in izražanje;

| (18) | „ključne kompetence“ pomeni znanje, spretnosti in kompetence, ki jih potrebujejo vsi posamezniki v katerem koli obdobju svojega življenja za osebno izpolnitev in razvoj, zaposlovanje, socialno vključenost in aktivno državljanstvo. Ključne kompetence so: pismenost; večjezičnost; matematična, naravoslovna, tehniška
  , umetniška
  in inženirska kompetenca; digitalna kompetenca
  ; mediji;
  osebnostna, socialna in učna kompetenca; državljanska kompetenca; podjetnostna kompetenca;
  (med)
  kulturna zavest in izražanje
  ter kritično mišljenje
  ; |
| --- | --- |

(18)

„ključne kompetence“ pomeni znanje, spretnosti in kompetence, ki jih potrebujejo vsi posamezniki v katerem koli obdobju svojega življenja za osebno izpolnitev in razvoj, zaposlovanje, socialno vključenost in aktivno državljanstvo. Ključne kompetence so: pismenost; večjezičnost; matematična, naravoslovna, tehniška
  , umetniška
  in inženirska kompetenca; digitalna kompetenca
  ; mediji;
  osebnostna, socialna in učna kompetenca; državljanska kompetenca; podjetnostna kompetenca;
  (med)
  kulturna zavest in izražanje
  ter kritično mišljenje
  ;

, umetniška

; mediji;

(med)

ter kritično mišljenje

| (19) | „tretja država“ pomeni državo, ki ni članica Evropske unije. |
| --- | --- |

(19)

„tretja država“ pomeni državo, ki ni članica Evropske unije.

| (19) | „tretja država“ pomeni državo, ki ni članica Evropske unije; |
| --- | --- |

(19)

„tretja država“ pomeni državo, ki ni članica Evropske unije;

| (19a) | „prikrajšane skupine“ pomeni ciljne skupine z velikim deležem ljudi, ki se soočajo z revščino, diskriminacijo ali socialno izključenostjo oziroma jim to grozi, med drugim tudi etnične manjšine, kot so Romi, državljane tretjih držav, vključno z migranti, starejše osebe, otroke, starše samohranilce, invalide ali osebe s kroničnimi boleznimi; |
| --- | --- |

(19a)

(19a)

„prikrajšane skupine“ pomeni ciljne skupine z velikim deležem ljudi, ki se soočajo z revščino, diskriminacijo ali socialno izključenostjo oziroma jim to grozi, med drugim tudi etnične manjšine, kot so Romi, državljane tretjih držav, vključno z migranti, starejše osebe, otroke, starše samohranilce, invalide ali osebe s kroničnimi boleznimi;

„prikrajšane skupine“ pomeni ciljne skupine z velikim deležem ljudi, ki se soočajo z revščino, diskriminacijo ali socialno izključenostjo oziroma jim to grozi, med drugim tudi etnične manjšine, kot so Romi, državljane tretjih držav, vključno z migranti, starejše osebe, otroke, starše samohranilce, invalide ali osebe s kroničnimi boleznimi;

| (19b) | „vseživljenjsko učenje“ pomeni učenje v vseh oblikah (formalno, neformalno in priložnostno), ki poteka v vseh življenjskih obdobjih, vključno s predšolsko vzgojo, splošnim izobraževanjem, poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, visokošolskim izobraževanjem ter izobraževanjem odraslih, in katerega posledica je izboljšanje znanja, spretnosti, sposobnosti in možnosti za udeležbo v družbi; |
| --- | --- |

(19b)

(19b)

„vseživljenjsko učenje“ pomeni učenje v vseh oblikah (formalno, neformalno in priložnostno), ki poteka v vseh življenjskih obdobjih, vključno s predšolsko vzgojo, splošnim izobraževanjem, poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, visokošolskim izobraževanjem ter izobraževanjem odraslih, in katerega posledica je izboljšanje znanja, spretnosti, sposobnosti in možnosti za udeležbo v družbi;

„vseživljenjsko učenje“ pomeni učenje v vseh oblikah (formalno, neformalno in priložnostno), ki poteka v vseh življenjskih obdobjih, vključno s predšolsko vzgojo, splošnim izobraževanjem, poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, visokošolskim izobraževanjem ter izobraževanjem odraslih, in katerega posledica je izboljšanje znanja, spretnosti, sposobnosti in možnosti za udeležbo v družbi;

2.   Opredelitve iz člena [2] [prihodnje uredbe o skupnih določbah] se uporabljajo tudi za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

2.   Opredelitve iz člena [2] [prihodnje uredbe o skupnih določbah] se uporabljajo tudi za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

2a.
     
  Opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (EU) št. 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije

   (1a)

  , se uporabljajo tudi za sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ter sklop za zdravje v okviru neposrednega in posrednega upravljanja.

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3

Člen 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Splošni cilji in metode izvajanja | Splošni cilji in metode izvajanja |
| Cilj
  ESS+
  je
  države članice
  podpirati
  pri zagotavljanju visokih stopenj
  zaposlenosti
  ,
  pravične socialne zaščite ter usposobljene
  in
  odporne delovne sile
  ,
  pripravljene na prihodnji svet dela
  ,
  v skladu z načeli evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga Evropski parlament
  ,
  Svet in Komisija razglasili 17. novembra 2017
  . | ESS+
  Unijo in
  države članice
  na nacionalni, regionalni in lokalni ravni podpira
  pri zagotavljanju
  vključujoče družbe,
  visokih stopenj
  kakovostnih zaposlitev
  ,
  ustvarjanja delovnih mest, kakovostnega in vključujočega izobraževanja
  in
  usposabljanja, enakih možnosti
  ,
  izkoreninjanja revščine, tudi revščine otrok
  ,
  socialne vključenosti, socialne kohezije, socialne zaščite ter usposobljene in odporne delovne sile
  ,
  pripravljene na prihodnji svet dela
  . |
| | ESS+ je skladen s Pogodbama Evropske unije in Listino ter izpolnjuje načela iz evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Evropska komisija in s tem prispevali k ciljem Unije glede krepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v skladu s členom 174 PDEU in zavezi Unije in njenih držav članic, da bodo izpolnile cilje trajnostnega razvoja in zaveze, sprejete v okviru Pariškega sporazuma. |
| ESS+ podpira in dopolnjuje politike držav članic ter povečuje njihovo vrednost, da se zagotovijo enake možnosti,
  dostop
  do trga dela,
  pravični
  delovni pogoji, socialna zaščita in
  vključevanje
  ter visoka raven varovanja zdravja ljudi. | ESS+ podpira in dopolnjuje politike držav članic ter povečuje njihovo vrednost, da se zagotovijo enake možnosti,
  enak dostop
  do trga dela,
  vseživljenjsko učenje, visokokakovostni
  delovni pogoji, socialna zaščita
  , vključevanje
  in
  vključenost, izkoreninjenje revščine, tudi revščine otrok, vlaganje v otroke in mlade, nediskriminacija, enakost spolov, dostop do osnovnih storitev
  ter visoka raven varovanja zdravja ljudi. |
| Izvaja se: | Izvaja se: |
| a) | v okviru deljenega upravljanja za del pomoči, ki ustreza specifičnim ciljem iz člena 4(1) („sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja“), in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 3

Člen 3

Splošni cilji in metode izvajanja

Splošni cilji in metode izvajanja

Cilj
  ESS+
  je
  države članice
  podpirati
  pri zagotavljanju visokih stopenj
  zaposlenosti
  ,
  pravične socialne zaščite ter usposobljene
  in
  odporne delovne sile
  ,
  pripravljene na prihodnji svet dela
  ,
  v skladu z načeli evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga Evropski parlament
  ,
  Svet in Komisija razglasili 17. novembra 2017
  .

Cilj

je

podpirati

zaposlenosti

pravične socialne zaščite ter usposobljene

odporne delovne sile

pripravljene na prihodnji svet dela

v skladu z načeli evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga Evropski parlament

Svet in Komisija razglasili 17. novembra 2017

ESS+
  Unijo in
  države članice
  na nacionalni, regionalni in lokalni ravni podpira
  pri zagotavljanju
  vključujoče družbe,
  visokih stopenj
  kakovostnih zaposlitev
  ,
  ustvarjanja delovnih mest, kakovostnega in vključujočega izobraževanja
  in
  usposabljanja, enakih možnosti
  ,
  izkoreninjanja revščine, tudi revščine otrok
  ,
  socialne vključenosti, socialne kohezije, socialne zaščite ter usposobljene in odporne delovne sile
  ,
  pripravljene na prihodnji svet dela
  .

Unijo in

na nacionalni, regionalni in lokalni ravni podpira

vključujoče družbe,

kakovostnih zaposlitev

ustvarjanja delovnih mest, kakovostnega in vključujočega izobraževanja

usposabljanja, enakih možnosti

izkoreninjanja revščine, tudi revščine otrok

socialne vključenosti, socialne kohezije, socialne zaščite ter usposobljene in odporne delovne sile

pripravljene na prihodnji svet dela

ESS+ je skladen s Pogodbama Evropske unije in Listino ter izpolnjuje načela iz evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Evropska komisija in s tem prispevali k ciljem Unije glede krepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v skladu s členom 174 PDEU in zavezi Unije in njenih držav članic, da bodo izpolnile cilje trajnostnega razvoja in zaveze, sprejete v okviru Pariškega sporazuma.

ESS+ je skladen s Pogodbama Evropske unije in Listino ter izpolnjuje načela iz evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Evropska komisija in s tem prispevali k ciljem Unije glede krepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v skladu s členom 174 PDEU in zavezi Unije in njenih držav članic, da bodo izpolnile cilje trajnostnega razvoja in zaveze, sprejete v okviru Pariškega sporazuma.

ESS+ podpira in dopolnjuje politike držav članic ter povečuje njihovo vrednost, da se zagotovijo enake možnosti,
  dostop
  do trga dela,
  pravični
  delovni pogoji, socialna zaščita in
  vključevanje
  ter visoka raven varovanja zdravja ljudi.

dostop

pravični

vključevanje

ESS+ podpira in dopolnjuje politike držav članic ter povečuje njihovo vrednost, da se zagotovijo enake možnosti,
  enak dostop
  do trga dela,
  vseživljenjsko učenje, visokokakovostni
  delovni pogoji, socialna zaščita
  , vključevanje
  in
  vključenost, izkoreninjenje revščine, tudi revščine otrok, vlaganje v otroke in mlade, nediskriminacija, enakost spolov, dostop do osnovnih storitev
  ter visoka raven varovanja zdravja ljudi.

enak dostop

vseživljenjsko učenje, visokokakovostni

, vključevanje

vključenost, izkoreninjenje revščine, tudi revščine otrok, vlaganje v otroke in mlade, nediskriminacija, enakost spolov, dostop do osnovnih storitev

Izvaja se:

Izvaja se:

a)

v okviru deljenega upravljanja za del pomoči, ki ustreza specifičnim ciljem iz člena 4(1) („sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja“), in

| a) | v okviru deljenega upravljanja za del pomoči, ki ustreza specifičnim ciljem iz člena 4(1) („sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja“), in |
| --- | --- |

a)

v okviru deljenega upravljanja za del pomoči, ki ustreza specifičnim ciljem iz člena 4(1) („sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja“), in

| b) | v okviru neposrednega in posrednega upravljanja za del pomoči, ki ustreza ciljem iz členov 4(1) in 23 („sklop za zaposlovanje in socialne inovacije“), ter za del pomoči, ki ustreza ciljem iz členov 4(1) in (3) ter 26 („sklop za zdravje“). |
| --- | --- |

b)

v okviru neposrednega in posrednega upravljanja za del pomoči, ki ustreza ciljem iz členov 4(1) in 23 („sklop za zaposlovanje in socialne inovacije“), ter za del pomoči, ki ustreza ciljem iz členov 4(1) in (3) ter 26 („sklop za zdravje“).

| b) | v okviru neposrednega in posrednega upravljanja za del pomoči, ki ustreza ciljem iz členov 4(1) in 23 („sklop za zaposlovanje in socialne inovacije“), ter za del pomoči, ki ustreza ciljem iz členov 4(1) in (3) ter 26 („sklop za zdravje“). |
| --- | --- |

b)

v okviru neposrednega in posrednega upravljanja za del pomoči, ki ustreza ciljem iz členov 4(1) in 23 („sklop za zaposlovanje in socialne inovacije“), ter za del pomoči, ki ustreza ciljem iz členov 4(1) in (3) ter 26 („sklop za zdravje“).

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4

Člen 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 4 | Člen 4 |
| Specifični cilji | Specifični cilji |
| 1.   ESS+ podpira naslednje specifične cilje na področjih politik zaposlovanja, izobraževanja, socialnega vključevanja in zdravja, s čimer prispeva tudi k cilju politike za „Bolj socialno Evropo – izvajanje evropskega stebra socialnih pravic“ iz člena [4] [prihodnje uredbe o skupnih določbah]: | 1.   ESS+ podpira naslednje specifične cilje na področjih politik zaposlovanja, izobraževanja,
  mobilnosti,
  socialnega vključevanja
  , izkoreninjanja lakote
  in zdravja, s čimer prispeva tudi k cilju politike za „Bolj socialno Evropo – izvajanje evropskega stebra socialnih pravic“ iz člena [4] [prihodnje uredbe o skupnih določbah]: |
| (i) | izboljšanje dostopa do zaposlitve za vse iskalce zaposlitve, zlasti mlade
  in
  dolgotrajno brezposelne,
  ter
  neaktivne osebe, spodbujanje samozaposlovanja in socialnega gospodarstva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 4

Člen 4

Specifični cilji

Specifični cilji

1.   ESS+ podpira naslednje specifične cilje na področjih politik zaposlovanja, izobraževanja, socialnega vključevanja in zdravja, s čimer prispeva tudi k cilju politike za „Bolj socialno Evropo – izvajanje evropskega stebra socialnih pravic“ iz člena [4] [prihodnje uredbe o skupnih določbah]:

1.   ESS+ podpira naslednje specifične cilje na področjih politik zaposlovanja, izobraževanja,
  mobilnosti,
  socialnega vključevanja
  , izkoreninjanja lakote
  in zdravja, s čimer prispeva tudi k cilju politike za „Bolj socialno Evropo – izvajanje evropskega stebra socialnih pravic“ iz člena [4] [prihodnje uredbe o skupnih določbah]:

(i)

izboljšanje dostopa do zaposlitve za vse iskalce zaposlitve, zlasti mlade
  in
  dolgotrajno brezposelne,
  ter
  neaktivne osebe, spodbujanje samozaposlovanja in socialnega gospodarstva;

in

ter

| (i) | izboljšanje dostopa do
  kakovostne
  zaposlitve
  in aktivacijske ukrepe
  za vse iskalce zaposlitve, zlasti
  posebne ukrepe za
  mlade
  , predvsem prek izvajanja jamstva za mlade, za
  dolgotrajno brezposelne,
  gospodarsko
  neaktivne osebe
  in prikrajšane skupine s poudarkom na osebah
  ,
  ki so najbolj oddaljene od trga dela, ter
  spodbujanje
  zaposlovanja,
  samozaposlovanja
  , podjetništva
  in socialnega gospodarstva; |
| --- | --- |

(i)

izboljšanje dostopa do
  kakovostne
  zaposlitve
  in aktivacijske ukrepe
  za vse iskalce zaposlitve, zlasti
  posebne ukrepe za
  mlade
  , predvsem prek izvajanja jamstva za mlade, za
  dolgotrajno brezposelne,
  gospodarsko
  neaktivne osebe
  in prikrajšane skupine s poudarkom na osebah
  ,
  ki so najbolj oddaljene od trga dela, ter
  spodbujanje
  zaposlovanja,
  samozaposlovanja
  , podjetništva
  in socialnega gospodarstva;

kakovostne

in aktivacijske ukrepe

posebne ukrepe za

, predvsem prek izvajanja jamstva za mlade, za

gospodarsko

in prikrajšane skupine s poudarkom na osebah

ki so najbolj oddaljene od trga dela, ter

zaposlovanja,

, podjetništva

| (ii) | posodabljanje institucij in služb trga dela za oceno in predvidevanje potreb po spretnostih ter zagotavljanje pravočasne in prilagojene pomoči in podpore pri usklajevanju ponudbe in povpraševanja, prehodov in mobilnosti na trgu dela; |
| --- | --- |

(ii)

posodabljanje institucij in služb trga dela za oceno in predvidevanje potreb po spretnostih ter zagotavljanje pravočasne in prilagojene pomoči in podpore pri usklajevanju ponudbe in povpraševanja, prehodov in mobilnosti na trgu dela;

| (ii) | posodabljanje institucij in služb trga dela za oceno in predvidevanje potreb po spretnostih ter zagotavljanje pravočasne in prilagojene pomoči in podpore pri usklajevanju ponudbe in povpraševanja, prehodov in mobilnosti na trgu dela; |
| --- | --- |

(ii)

posodabljanje institucij in služb trga dela za oceno in predvidevanje potreb po spretnostih ter zagotavljanje pravočasne in prilagojene pomoči in podpore pri usklajevanju ponudbe in povpraševanja, prehodov in mobilnosti na trgu dela;

| (iii) | spodbujanje udeležbe žensk na trgu dela, boljše usklajenosti poklicnega in zasebnega življenja, vključno z dostopom do otroškega varstva, zdravega in dobro prilagojenega delovnega okolja, ki odpravlja tveganja za zdravje, prilagajanja delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe ter aktivnega in zdravega staranja; |
| --- | --- |

(iii)

spodbujanje udeležbe žensk na trgu dela, boljše usklajenosti poklicnega in zasebnega življenja, vključno z dostopom do otroškega varstva, zdravega in dobro prilagojenega delovnega okolja, ki odpravlja tveganja za zdravje, prilagajanja delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe ter aktivnega in zdravega staranja;

| (iii) | spodbujanje udeležbe žensk na trgu dela
  in poklicnega napredovanja, spodbujanje načela enakega plačila za enako delo
  , boljše usklajenosti poklicnega in zasebnega življenja
  s posebnim poudarkom na starših samohranilcih
  , vključno z dostopom do
  cenovno dostopnega, vključujočega in kakovostnega
  otroškega varstva,
  predšolske vzgoje, oskrbe starejših in drugih storitev oskrbe ter podpore; spodbujanje
  zdravega in dobro prilagojenega delovnega okolja, ki odpravlja tveganja za zdravje
  in bolezen
  , prilagajanja delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe
  , poklicne preusmeritve
  ter aktivnega in zdravega staranja; |
| --- | --- |

(iii)

spodbujanje udeležbe žensk na trgu dela
  in poklicnega napredovanja, spodbujanje načela enakega plačila za enako delo
  , boljše usklajenosti poklicnega in zasebnega življenja
  s posebnim poudarkom na starših samohranilcih
  , vključno z dostopom do
  cenovno dostopnega, vključujočega in kakovostnega
  otroškega varstva,
  predšolske vzgoje, oskrbe starejših in drugih storitev oskrbe ter podpore; spodbujanje
  zdravega in dobro prilagojenega delovnega okolja, ki odpravlja tveganja za zdravje
  in bolezen
  , prilagajanja delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe
  , poklicne preusmeritve
  ter aktivnega in zdravega staranja;

in poklicnega napredovanja, spodbujanje načela enakega plačila za enako delo

s posebnim poudarkom na starših samohranilcih

cenovno dostopnega, vključujočega in kakovostnega

predšolske vzgoje, oskrbe starejših in drugih storitev oskrbe ter podpore; spodbujanje

in bolezen

, poklicne preusmeritve

| (iv) | povečanje kakovosti in učinkovitosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter njihove relevantnosti za potrebe trgov dela, da se podpre pridobivanje ključnih kompetenc, vključno
  z
  digitalnimi spretnostmi; |
| --- | --- |

(iv)

povečanje kakovosti in učinkovitosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter njihove relevantnosti za potrebe trgov dela, da se podpre pridobivanje ključnih kompetenc, vključno
  z
  digitalnimi spretnostmi;

z

| (iv) | povečanje kakovosti
  , možnosti za vključevanje
  in učinkovitosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter njihove relevantnosti za potrebe trgov dela, da se podpre pridobivanje ključnih kompetenc, vključno
  s podjetniškimi in
  digitalnimi spretnostmi
  , priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja, da se spodbudi e-vključevanje in olajša prehod iz izobraževanja v zaposlitev, da se upoštevajo socialne in gospodarske zahteve
  ; |
| --- | --- |

(iv)

povečanje kakovosti
  , možnosti za vključevanje
  in učinkovitosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter njihove relevantnosti za potrebe trgov dela, da se podpre pridobivanje ključnih kompetenc, vključno
  s podjetniškimi in
  digitalnimi spretnostmi
  , priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja, da se spodbudi e-vključevanje in olajša prehod iz izobraževanja v zaposlitev, da se upoštevajo socialne in gospodarske zahteve
  ;

, možnosti za vključevanje

s podjetniškimi in

, priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja, da se spodbudi e-vključevanje in olajša prehod iz izobraževanja v zaposlitev, da se upoštevajo socialne in gospodarske zahteve

| (v) | spodbujanje enakopravnega dostopa do
  kakovostnega
  in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter dokončanja takega izobraževanja in usposabljanja, zlasti za prikrajšane skupine, in sicer od predšolske vzgoje in varstva prek splošnega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja do terciarne ravni ter izobraževanja odraslih,
  vključno z olajševanjem
  učne mobilnosti za vse; |
| --- | --- |

(v)

spodbujanje enakopravnega dostopa do
  kakovostnega
  in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter dokončanja takega izobraževanja in usposabljanja, zlasti za prikrajšane skupine, in sicer od predšolske vzgoje in varstva prek splošnega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja do terciarne ravni ter izobraževanja odraslih,
  vključno z olajševanjem
  učne mobilnosti za vse;

kakovostnega

vključno z olajševanjem

| (v) | spodbujanje enakopravnega dostopa do
  visokokakovostnega, cenovno dostopnega
  in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter dokončanja takega izobraževanja in usposabljanja, zlasti za prikrajšane skupine
  oskrbovalcev
  , in sicer od predšolske vzgoje in varstva prek splošnega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja do terciarne ravni ter izobraževanja odraslih,
  obravnavanje zgodnjega opuščanja šolanja, spodbujanje uvedbe sistemov dualnega usposabljanja, vajeništva,
  učne mobilnosti za vse
  in dostopnosti za invalide
  ; |
| --- | --- |

(v)

spodbujanje enakopravnega dostopa do
  visokokakovostnega, cenovno dostopnega
  in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter dokončanja takega izobraževanja in usposabljanja, zlasti za prikrajšane skupine
  oskrbovalcev
  , in sicer od predšolske vzgoje in varstva prek splošnega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja do terciarne ravni ter izobraževanja odraslih,
  obravnavanje zgodnjega opuščanja šolanja, spodbujanje uvedbe sistemov dualnega usposabljanja, vajeništva,
  učne mobilnosti za vse
  in dostopnosti za invalide
  ;

visokokakovostnega, cenovno dostopnega

oskrbovalcev

obravnavanje zgodnjega opuščanja šolanja, spodbujanje uvedbe sistemov dualnega usposabljanja, vajeništva,

in dostopnosti za invalide

| (vi) | spodbujanje vseživljenjskega učenja, zlasti prožnih možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo za vse, ob upoštevanju digitalnih spretnosti, boljše predvidevanje sprememb in zahtev po novih spretnostih na podlagi potreb trga dela, olajševanje kariernih prehodov in spodbujanje poklicne mobilnosti; |
| --- | --- |

(vi)

spodbujanje vseživljenjskega učenja, zlasti prožnih možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo za vse, ob upoštevanju digitalnih spretnosti, boljše predvidevanje sprememb in zahtev po novih spretnostih na podlagi potreb trga dela, olajševanje kariernih prehodov in spodbujanje poklicne mobilnosti;

| (vi) | spodbujanje vseživljenjskega učenja, zlasti prožnih možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo za vse, ob upoštevanju
  podjetniških in
  digitalnih spretnosti, boljše predvidevanje sprememb in zahtev po novih spretnostih na podlagi potreb trga dela, olajševanje kariernih prehodov in spodbujanje poklicne mobilnosti
  in polne udeležbe v družbi
  ; |
| --- | --- |

(vi)

spodbujanje vseživljenjskega učenja, zlasti prožnih možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo za vse, ob upoštevanju
  podjetniških in
  digitalnih spretnosti, boljše predvidevanje sprememb in zahtev po novih spretnostih na podlagi potreb trga dela, olajševanje kariernih prehodov in spodbujanje poklicne mobilnosti
  in polne udeležbe v družbi
  ;

podjetniških in

in polne udeležbe v družbi

| (vii) | pospeševanje aktivnega vključevanja za spodbujanje enakih možnosti in aktivne udeležbe ter povečevanje zaposljivosti; |
| --- | --- |

(vii)

pospeševanje aktivnega vključevanja za spodbujanje enakih možnosti in aktivne udeležbe ter povečevanje zaposljivosti;

| (vii) | pospeševanje aktivnega vključevanja za spodbujanje enakih možnosti
  , nediskriminacije
  in aktivne udeležbe ter povečevanje zaposljivosti
  , zlasti za prikrajšane skupine
  ; |
| --- | --- |

(vii)

pospeševanje aktivnega vključevanja za spodbujanje enakih možnosti
  , nediskriminacije
  in aktivne udeležbe ter povečevanje zaposljivosti
  , zlasti za prikrajšane skupine
  ;

, nediskriminacije

, zlasti za prikrajšane skupine

| (viii) | spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav
  in marginaliziranih skupnosti
  ,
  kot so Romi
  ; |
| --- | --- |

(viii)

spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav
  in marginaliziranih skupnosti
  ,
  kot so Romi
  ;

in marginaliziranih skupnosti

kot so Romi

| (viii) | spodbujanje
  dolgoročnega
  socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav,
  tudi migrantov
  ; |
| --- | --- |

(viii)

spodbujanje
  dolgoročnega
  socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav,
  tudi migrantov
  ;

dolgoročnega

tudi migrantov

| (viiia) | boj proti diskriminaciji in spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja marginaliziranih skupnosti, kot so Romi; |
| --- | --- |

(viiia)

(viiia)

boj proti diskriminaciji in spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja marginaliziranih skupnosti, kot so Romi;

boj proti diskriminaciji in spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja marginaliziranih skupnosti, kot so Romi;

| (ix) | krepitev enakopravnega in pravočasnega dostopa do kakovostnih, vzdržnih in cenovno ugodnih storitev; posodabljanje sistemov socialne zaščite, vključno s spodbujanjem dostopa do socialne zaščite; izboljšanje dostopnosti, učinkovitosti in odpornosti zdravstvenih sistemov in storitev dolgotrajne oskrbe; |
| --- | --- |

(ix)

krepitev enakopravnega in pravočasnega dostopa do kakovostnih, vzdržnih in cenovno ugodnih storitev; posodabljanje sistemov socialne zaščite, vključno s spodbujanjem dostopa do socialne zaščite; izboljšanje dostopnosti, učinkovitosti in odpornosti zdravstvenih sistemov in storitev dolgotrajne oskrbe;

| (ix) | krepitev enakopravnega in pravočasnega dostopa do kakovostnih, vzdržnih
  , dostopnih
  in cenovno ugodnih storitev
  , vključno s storitvami za dostop do stanovanj in storitvami zdravstvene oskrbe, usmerjene v posameznika, in z njimi povezane oskrbe
  ; posodabljanje
  institucij socialne varnosti, javnih služb za zaposlovanje,
  sistemov socialne zaščite
  in socialne vključenosti
  , vključno s spodbujanjem dostopa do
  enake
  socialne zaščite
  , s posebnim poudarkom na otrocih in prikrajšanih skupinah ter najbolj ogroženih osebah
  ; izboljšanje dostopnosti
  , tudi za invalide
  , učinkovitosti in odpornosti zdravstvenih sistemov in storitev dolgotrajne oskrbe; |
| --- | --- |

(ix)

krepitev enakopravnega in pravočasnega dostopa do kakovostnih, vzdržnih
  , dostopnih
  in cenovno ugodnih storitev
  , vključno s storitvami za dostop do stanovanj in storitvami zdravstvene oskrbe, usmerjene v posameznika, in z njimi povezane oskrbe
  ; posodabljanje
  institucij socialne varnosti, javnih služb za zaposlovanje,
  sistemov socialne zaščite
  in socialne vključenosti
  , vključno s spodbujanjem dostopa do
  enake
  socialne zaščite
  , s posebnim poudarkom na otrocih in prikrajšanih skupinah ter najbolj ogroženih osebah
  ; izboljšanje dostopnosti
  , tudi za invalide
  , učinkovitosti in odpornosti zdravstvenih sistemov in storitev dolgotrajne oskrbe;

, dostopnih

, vključno s storitvami za dostop do stanovanj in storitvami zdravstvene oskrbe, usmerjene v posameznika, in z njimi povezane oskrbe

institucij socialne varnosti, javnih služb za zaposlovanje,

in socialne vključenosti

enake

, s posebnim poudarkom na otrocih in prikrajšanih skupinah ter najbolj ogroženih osebah

, tudi za invalide

| (ixa) | izboljšanje dostopnosti za invalide, da se poveča njihovo vključevanje v zaposlovanje, izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

(ixa)

(ixa)

izboljšanje dostopnosti za invalide, da se poveča njihovo vključevanje v zaposlovanje, izobraževanje in usposabljanje;

izboljšanje dostopnosti za invalide, da se poveča njihovo vključevanje v zaposlovanje, izobraževanje in usposabljanje;

| (x) | spodbujanje socialnega vključevanja oseb, izpostavljenih tveganju revščine ali socialne izključenosti, vključno z najbolj ogroženimi in otroki; |
| --- | --- |

(x)

spodbujanje socialnega vključevanja oseb, izpostavljenih tveganju revščine ali socialne izključenosti, vključno z najbolj ogroženimi in otroki;

| (x) | spodbujanje socialnega vključevanja oseb, izpostavljenih tveganju revščine
  in/
  ali socialne izključenosti
  ali živečih v takšnih razmerah
  , vključno z najbolj ogroženimi in otroki; |
| --- | --- |

(x)

spodbujanje socialnega vključevanja oseb, izpostavljenih tveganju revščine
  in/
  ali socialne izključenosti
  ali živečih v takšnih razmerah
  , vključno z najbolj ogroženimi in otroki;

in/

ali živečih v takšnih razmerah

| (xi) | odpravljanje materialne prikrajšanosti z zagotavljanjem hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim, vključno s spremljevalnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(xi)

odpravljanje materialne prikrajšanosti z zagotavljanjem hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim, vključno s spremljevalnimi ukrepi.

| (xi) | odpravljanje materialne prikrajšanosti z zagotavljanjem hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim, vključno s spremljevalnimi ukrepi
  , da se zagotovi njihova socialna vključenost, s poudarkom na otrocih v ranljivem položaju
  . |
| --- | --- |

(xi)

odpravljanje materialne prikrajšanosti z zagotavljanjem hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim, vključno s spremljevalnimi ukrepi
  , da se zagotovi njihova socialna vključenost, s poudarkom na otrocih v ranljivem položaju
  .

, da se zagotovi njihova socialna vključenost, s poudarkom na otrocih v ranljivem položaju

2.   Z ukrepi, izvedenimi pod sklopom ESS+ v okviru deljenega upravljanja za doseganje specifičnih ciljev iz odstavka 1, ESS+
  prispeva
  tudi k drugim ciljem politik iz člena [4] [prihodnje uredbe o skupnih določbah], zlasti glede:

2.   Z ukrepi, izvedenimi pod sklopom ESS+ v okviru deljenega upravljanja za doseganje specifičnih ciljev iz odstavka 1,
  je namen
  ESS+
  prispevati
  tudi k drugim ciljem politik iz člena [4] [prihodnje uredbe o skupnih določbah], zlasti glede:

| 1. | pametnejše Evrope z razvojem spretnosti za pametno specializacijo in spretnosti za ključne omogočitvene tehnologije, industrijsko tranzicijo, sektorskim sodelovanjem na področju spretnosti in podjetništva, usposabljanjem raziskovalcev, dejavnostmi mreženja in partnerstvi med visokošolskimi institucijami, institucijami poklicnega izobraževanja in usposabljanja, raziskovalnimi in tehnološkimi središči ter podjetji in grozdi, podporo mikro, malim in srednjim podjetjem ter socialnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

1.

pametnejše Evrope z razvojem spretnosti za pametno specializacijo in spretnosti za ključne omogočitvene tehnologije, industrijsko tranzicijo, sektorskim sodelovanjem na področju spretnosti in podjetništva, usposabljanjem raziskovalcev, dejavnostmi mreženja in partnerstvi med visokošolskimi institucijami, institucijami poklicnega izobraževanja in usposabljanja, raziskovalnimi in tehnološkimi središči ter podjetji in grozdi, podporo mikro, malim in srednjim podjetjem ter socialnemu gospodarstvu;

| 1. | pametnejše Evrope z razvojem spretnosti za pametno specializacijo in spretnosti za ključne omogočitvene tehnologije, industrijsko tranzicijo, sektorskim sodelovanjem na področju spretnosti in podjetništva, usposabljanjem raziskovalcev, dejavnostmi mreženja in partnerstvi med visokošolskimi institucijami, institucijami poklicnega izobraževanja in usposabljanja, raziskovalnimi in tehnološkimi središči
  , zdravstvenimi ustanovami
  ter podjetji in grozdi, podporo mikro, malim in srednjim podjetjem ter socialnemu gospodarstvu
  , pri čemer se upoštevajo zakoni in okviri socialnega gospodarstva, vzpostavljeni v državah članicah
  ; |
| --- | --- |

1.

pametnejše Evrope z razvojem spretnosti za pametno specializacijo in spretnosti za ključne omogočitvene tehnologije, industrijsko tranzicijo, sektorskim sodelovanjem na področju spretnosti in podjetništva, usposabljanjem raziskovalcev, dejavnostmi mreženja in partnerstvi med visokošolskimi institucijami, institucijami poklicnega izobraževanja in usposabljanja, raziskovalnimi in tehnološkimi središči
  , zdravstvenimi ustanovami
  ter podjetji in grozdi, podporo mikro, malim in srednjim podjetjem ter socialnemu gospodarstvu
  , pri čemer se upoštevajo zakoni in okviri socialnega gospodarstva, vzpostavljeni v državah članicah
  ;

, zdravstvenimi ustanovami

, pri čemer se upoštevajo zakoni in okviri socialnega gospodarstva, vzpostavljeni v državah članicah

| 2. | bolj zelene, nizkoogljične Evrope prek izboljšanja sistemov izobraževanja in usposabljanja za prilagoditev spretnosti in kvalifikacij, izpopolnjevanja za vse, vključno z delovno silo, ustvarjanja novih delovnih mest v sektorjih, povezanih z okoljem, podnebjem in energijo
  ter
  biogospodarstvom. |
| --- | --- |

2.

bolj zelene, nizkoogljične Evrope prek izboljšanja sistemov izobraževanja in usposabljanja za prilagoditev spretnosti in kvalifikacij, izpopolnjevanja za vse, vključno z delovno silo, ustvarjanja novih delovnih mest v sektorjih, povezanih z okoljem, podnebjem in energijo
  ter
  biogospodarstvom.

ter

| 2. | bolj zelene, nizkoogljične Evrope prek izboljšanja sistemov izobraževanja in usposabljanja za prilagoditev spretnosti in kvalifikacij,
  ozaveščanja prebivalstva o trajnostnem razvoju in življenjskih slogih,
  izpopolnjevanja za vse, vključno z delovno silo, ustvarjanja novih delovnih mest v sektorjih, povezanih z okoljem, podnebjem in energijo
  , krožnim gospodarstvom in
  biogospodarstvom; |
| --- | --- |

2.

bolj zelene, nizkoogljične Evrope prek izboljšanja sistemov izobraževanja in usposabljanja za prilagoditev spretnosti in kvalifikacij,
  ozaveščanja prebivalstva o trajnostnem razvoju in življenjskih slogih,
  izpopolnjevanja za vse, vključno z delovno silo, ustvarjanja novih delovnih mest v sektorjih, povezanih z okoljem, podnebjem in energijo
  , krožnim gospodarstvom in
  biogospodarstvom;

ozaveščanja prebivalstva o trajnostnem razvoju in življenjskih slogih,

, krožnim gospodarstvom in

2a.
     
  Unije, ki je bližje državljanom, prek zmanjševanja revščine in ukrepov za socialno vključevanje, pri čemer se upoštevajo posebnosti mestnih, podeželskih in obalnih predelov za reševanje socialno-ekonomskih neenakosti v mestih in regijah;

2b.
     
  v okviru sklopa za zaposlovanje in socialne inovacije ESS+ podpira razvoj, spremljanje izvajanja in ocenjevanje instrumentov, politik in ustrezne zakonodaje Unije ter spodbuja z dokazi podprto oblikovanje politike, socialne inovacije in socialni napredek v partnerstvu s socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe ter javnimi in zasebnimi organi (posebni cilj 1); spodbuja pravično prostovoljno geografsko mobilnost delavcev ter povečuje zaposlitvene možnosti (posebni cilj 2); spodbuja zaposlovanje in socialno vključenost z večjo razpoložljivostjo in dostopnostjo mikrofinanciranja za mikropodjetja in podjetja socialnega gospodarstva, zlasti za ranljive osebe (specifični cilj 3);

3.   ESS+ pod sklopom za zdravje
  podpira spodbujanje
  zdravja in
  preprečevanje
  bolezni, prispeva k učinkovitosti, dostopnosti in odpornosti zdravstvenih sistemov ter k varnejšemu zdravstvenemu varstvu, zmanjšuje neenakosti v zdravju, državljane ščiti pred čezmejnimi nevarnostmi za zdravje ter podpira zdravstveno zakonodajo EU.

3.   ESS+ pod sklopom za zdravje
  prispeva k visoki ravni varovanja
  zdravja
  ljudi
  in
  preprečevanja
  bolezni,
  tudi s spodbujanjem telesnih dejavnosti in zdravstvenega izobraževanja,
  prispeva k učinkovitosti, dostopnosti in odpornosti zdravstvenih sistemov ter k varnejšemu zdravstvenemu varstvu, zmanjšuje neenakosti v zdravju,
  zvišuje pričakovano življenjsko dobo ob rojstvu,
  državljane ščiti pred čezmejnimi nevarnostmi za zdravje
  , spodbuja preprečevanje bolezni in zgodnje odkrivanje
  ter
  spodbuja zdravje skozi celotno življenje ter krepi in
  podpira zdravstveno zakonodajo EU
  , tudi na področju zdravja okolja, in spodbuja vključevanje zdravja v vse politike. Zdravstvena politika Unije temelji na ciljih trajnostnega razvoja, da se zagotovi, da bodo Unija in države članice dosegle cilje trajnostnega razvoja 3, to je „poskrbeti za zdravo življenje in spodbujati splošno dobro počutje v vseh življenjskih obdobjih“.

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5

Člen 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 5 | Člen 5 |
| Proračun | Proračun |
| 1.   Skupna finančna sredstva za ESS+ za obdobje 2021–2027 znašajo
  101 174 000 000  EUR
  v tekočih cenah. | 1.   Skupna finančna sredstva za ESS+ za obdobje 2021–2027 znašajo
  106 781 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 (120 457 000 000  EUR
  v tekočih cenah). |
| 2.   Del finančnih sredstev za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ znaša
  100 000 000 000
  EUR v 
  tekočih
  cenah
  ali 88 646 194 590
  EUR v 
  cenah iz leta 2018
  , od česar se 200 000 000 EUR v tekočih cenah ali 175 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 dodeli za transnacionalno sodelovanje v podporo inovativnim rešitvam iz člena 23(i),
  400 000 000
  EUR v tekočih cenah ali 376 928 934 EUR v cenah iz leta 2018 pa kot dodatno financiranje najbolj oddaljenim regijam iz člena 349 PDEU in regijam na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994. | 2.   Del finančnih sredstev za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ znaša
  105 686 000 000
   EUR v cenah
  iz leta 2018 (119 222 000 000
   EUR v 
  tekočih cenah)
  , od česar se 200 000 000  EUR v tekočih cenah ali 175 000 000  EUR v cenah iz leta 2018 dodeli za transnacionalno sodelovanje v podporo inovativnim rešitvam iz člena 23(i),
  5 900 000 000  EUR se dodeli za ukrepe v okviru evropskega jamstva za otroke iz člena 10a, 400 000 000
   EUR v tekočih cenah ali 376 928 934  EUR v cenah iz leta 2018 pa kot dodatno financiranje najbolj oddaljenim regijam iz člena 349 PDEU in regijam na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994. |
| 3.   Finančna sredstva za sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ter sklop za zdravje za obdobje 2021–2027 znašajo
  1 174 000 000
   EUR v tekočih cenah. | 3.   Finančna sredstva za sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ter sklop za zdravje za obdobje 2021–2027 znašajo
  1 095 000 000  EUR v cenah iz leta 2018 (1 234 000 000
   EUR v tekočih cenah). |
| 4.   Okvirna razdelitev zneska iz odstavka 3 je: | 4.   Okvirna razdelitev zneska iz odstavka 3 je: |
| (a) | 761 000 000
   EUR
  za izvajanje sklopa
  za
  zaposlovanje in socialne inovacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 5

Člen 5

Proračun

Proračun

1.   Skupna finančna sredstva za ESS+ za obdobje 2021–2027 znašajo
  101 174 000 000  EUR
  v tekočih cenah.

1.   Skupna finančna sredstva za ESS+ za obdobje 2021–2027 znašajo
  106 781 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 (120 457 000 000  EUR
  v tekočih cenah).

2.   Del finančnih sredstev za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ znaša
  100 000 000 000
  EUR v 
  tekočih
  cenah
  ali 88 646 194 590
  EUR v 
  cenah iz leta 2018
  , od česar se 200 000 000 EUR v tekočih cenah ali 175 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 dodeli za transnacionalno sodelovanje v podporo inovativnim rešitvam iz člena 23(i),
  400 000 000
  EUR v tekočih cenah ali 376 928 934 EUR v cenah iz leta 2018 pa kot dodatno financiranje najbolj oddaljenim regijam iz člena 349 PDEU in regijam na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994.

2.   Del finančnih sredstev za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ znaša
  105 686 000 000
   EUR v cenah
  iz leta 2018 (119 222 000 000
   EUR v 
  tekočih cenah)
  , od česar se 200 000 000  EUR v tekočih cenah ali 175 000 000  EUR v cenah iz leta 2018 dodeli za transnacionalno sodelovanje v podporo inovativnim rešitvam iz člena 23(i),
  5 900 000 000  EUR se dodeli za ukrepe v okviru evropskega jamstva za otroke iz člena 10a, 400 000 000
   EUR v tekočih cenah ali 376 928 934  EUR v cenah iz leta 2018 pa kot dodatno financiranje najbolj oddaljenim regijam iz člena 349 PDEU in regijam na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994.

3.   Finančna sredstva za sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ter sklop za zdravje za obdobje 2021–2027 znašajo
  1 174 000 000
   EUR v tekočih cenah.

3.   Finančna sredstva za sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ter sklop za zdravje za obdobje 2021–2027 znašajo
  1 095 000 000  EUR v cenah iz leta 2018 (1 234 000 000
   EUR v tekočih cenah).

4.   Okvirna razdelitev zneska iz odstavka 3 je:

4.   Okvirna razdelitev zneska iz odstavka 3 je:

(a)

761 000 000
   EUR
  za izvajanje sklopa
  za
  zaposlovanje in socialne inovacije;

761 000 000

za izvajanje sklopa

zaposlovanje in socialne inovacije;

| (a) | 675 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 (761 000 000
   EUR
  v tekočih cenah)
  za
  izvajanje sklopa za zaposlovanje in socialne inovacije; |
| --- | --- |

(a)

675 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 (761 000 000
   EUR
  v tekočih cenah)
  za
  izvajanje sklopa za zaposlovanje in socialne inovacije;

675 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 (761 000 000

v tekočih cenah)

izvajanje sklopa za zaposlovanje in socialne inovacije;

| (b) | 413 000 000
   EUR za izvajanje sklopa za zdravje. |
| --- | --- |

(b)

413 000 000
   EUR za izvajanje sklopa za zdravje.

413 000 000

| (b) | 420 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 (473 000 000 EUR v tekočih cenah ali 0,36  % večletnega finančnega okvira 2021–2027)
  za izvajanje sklopa za zdravje. |
| --- | --- |

(b)

420 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 (473 000 000 EUR v tekočih cenah ali 0,36  % večletnega finančnega okvira 2021–2027)
  za izvajanje sklopa za zdravje.

420 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 (473 000 000 EUR v tekočih cenah ali 0,36  % večletnega finančnega okvira 2021–2027)

5.   Zneski iz odstavkov 3 in 4 se lahko uporabijo tudi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje programov, npr. dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi.

5.   Zneski iz odstavkov 3 in 4 se lahko uporabijo tudi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje programov, npr. dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi.

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6

Člen 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 6 | Člen 6 |
| Enakost spolov in enake možnosti ter nediskriminacija | Enakost spolov in enake možnosti ter nediskriminacija |
| 1.   Pri
  vsem
  programih, ki se izvajajo v sklopu ESS+
  v okviru deljenega upravljanja, ter operacijah, ki se podpirajo iz sklopov za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje,
  se zagotavlja enakost spolov na vseh stopnjah priprave, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja programov. Pri tem se
  spodbujajo
  tudi enake možnosti za vse brez diskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti na vseh stopnjah priprave, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja. | 1.   Pri
  vseh
  programih, ki se izvajajo v sklopu ESS+ se zagotavlja enakost spolov na vseh stopnjah priprave, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja programov. Pri tem se
  podpirajo
  tudi
  posebni ukrepi, namenjeni povečanju udeležbe žensk v poklicnem življenju in njihovemu poklicnemu razvoju ter usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, spodbujajo
  enake možnosti za vse brez diskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti,
  zdravstvenega stanja,
  starosti ali spolne usmerjenosti
  , vključno z dostopnostjo invalidov, tudi v smislu informacijske in komunikacijske tehnologije,
  na vseh stopnjah priprave, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja
  , s čimer se krepi socialna vključenost in zmanjšujejo neenakosti
  . |
| 2.   Države članice in Komisija poleg tega podpirajo posebne ciljno naravnane ukrepe za spodbujanje načel iz odstavka 1 pri katerem koli cilju ESS+, vključno s prehodom z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti. | 2.   Države članice in Komisija poleg tega podpirajo posebne ciljno naravnane ukrepe za spodbujanje načel iz odstavka 1 pri katerem koli cilju ESS+, vključno s prehodom z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti
  , in izboljšanje splošne dostopnosti invalidov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 6

Člen 6

Enakost spolov in enake možnosti ter nediskriminacija

Enakost spolov in enake možnosti ter nediskriminacija

1.   Pri
  vsem
  programih, ki se izvajajo v sklopu ESS+
  v okviru deljenega upravljanja, ter operacijah, ki se podpirajo iz sklopov za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje,
  se zagotavlja enakost spolov na vseh stopnjah priprave, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja programov. Pri tem se
  spodbujajo
  tudi enake možnosti za vse brez diskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti na vseh stopnjah priprave, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja.

1.   Pri
  vseh
  programih, ki se izvajajo v sklopu ESS+ se zagotavlja enakost spolov na vseh stopnjah priprave, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja programov. Pri tem se
  podpirajo
  tudi
  posebni ukrepi, namenjeni povečanju udeležbe žensk v poklicnem življenju in njihovemu poklicnemu razvoju ter usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, spodbujajo
  enake možnosti za vse brez diskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti,
  zdravstvenega stanja,
  starosti ali spolne usmerjenosti
  , vključno z dostopnostjo invalidov, tudi v smislu informacijske in komunikacijske tehnologije,
  na vseh stopnjah priprave, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja
  , s čimer se krepi socialna vključenost in zmanjšujejo neenakosti
  .

2.   Države članice in Komisija poleg tega podpirajo posebne ciljno naravnane ukrepe za spodbujanje načel iz odstavka 1 pri katerem koli cilju ESS+, vključno s prehodom z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti.

2.   Države članice in Komisija poleg tega podpirajo posebne ciljno naravnane ukrepe za spodbujanje načel iz odstavka 1 pri katerem koli cilju ESS+, vključno s prehodom z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti
  , in izboljšanje splošne dostopnosti invalidov
  .

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7

Člen 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 7 | Člen 7 |
| Usklajenost in tematska osredotočenost | Usklajenost in tematska osredotočenost |
| 1.   Države članice sredstva ESS+ v okviru deljenega upravljanja osredotočajo na ukrepe, ki obravnavajo izzive, opredeljene v njihovih nacionalnih programih reform, v okviru evropskega semestra in v zadevnih priporočilih za posamezne države, sprejetih v skladu s členoma 121(2) in 148(4) PDEU, ter upoštevajo načela in pravice evropskega stebra socialnih pravic. | 1.   Države članice sredstva ESS+ v okviru deljenega upravljanja osredotočajo na ukrepe, ki obravnavajo izzive, opredeljene v njihovih nacionalnih programih reform, v okviru evropskega semestra in v zadevnih priporočilih za posamezne države, sprejetih v skladu s členoma 121(2) in 148(4) PDEU, ter upoštevajo načela in pravice evropskega stebra socialnih pravic
  , socialne kazalnike v okviru evropskega semestra in regionalne posebnosti ter s tem prispevajo k ciljem Unije iz člena 174 PDEU v zvezi s krepitvijo ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, ki so popolnoma v skladu s Pariškim sporazumom in cilji trajnostnega razvoja OZN
  . |
| Države članice in po potrebi Komisija spodbujajo sinergije in zagotavljajo usklajevanje, dopolnjevanje in skladnost med ESS+ in drugimi skladi, programi in instrumenti Unije, kot so Erasmus, Sklad za azil in migracije in program za podporo reformam, vključno z orodjem za izvajanje reform in instrumentom za tehnično podporo, in sicer tako v fazi načrtovanja kot med izvajanjem. Države članice in po potrebi Komisija izboljšujejo mehanizme za usklajevanje, da se prepreči podvajanje prizadevanj, in zagotavljajo tesno sodelovanje med tistimi, pristojnimi za izvajanje, da se dosežejo usklajeni in racionalizirani podporni ukrepi. | Države članice in po potrebi Komisija spodbujajo sinergije in zagotavljajo usklajevanje, dopolnjevanje in skladnost med ESS+ in drugimi skladi, programi in instrumenti Unije, kot so
  Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG), Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, program InvestEU, Ustvarjalna Evropa, instrument za pravice in vrednote,
  Erasmus, Sklad za azil in migracije
  , okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov za obdobje po letu 2020
  in program za podporo reformam, vključno z orodjem za izvajanje reform in instrumentom za tehnično podporo, in sicer tako v fazi načrtovanja kot med izvajanjem. Države članice in po potrebi Komisija izboljšujejo mehanizme za usklajevanje, da se prepreči podvajanje prizadevanj, in zagotavljajo tesno sodelovanje med tistimi
  organi upravljanja
  , pristojnimi za izvajanje, da se dosežejo
  povezani pristopi,
  usklajeni in racionalizirani podporni ukrepi. |
| 2.   Države članice dodelijo ustrezen znesek svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za obravnavanje izzivov, opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezne države, sprejetih v skladu s členoma 121(2) in 148(4) PDEU, in v okviru evropskega semestra ter ki spadajo na področje uporabe ESS+ v skladu s členom 4. | 2.   Države članice dodelijo ustrezen znesek svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za obravnavanje izzivov, opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezne države, sprejetih v skladu s členoma 121(2) in 148(4) PDEU, in v okviru evropskega semestra ter ki spadajo na področje uporabe ESS+ v skladu s členom 4. |
| 3.   Države članice dodelijo vsaj
  25
   % svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za specifične cilje za področje politike socialnega vključevanja iz člena 4(1)(vii) do (
  xi
  ), vključno s spodbujanjem socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav. | 3.   Države članice dodelijo vsaj
  27
  % svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za specifične cilje za področje politike socialnega vključevanja iz člena 4(1)(vii) do (
  x
  ), vključno s spodbujanjem socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav. |
| | 3a.
     
  V okviru specifičnih ciljev za področje politike socialnega vključevanja iz člena 4(1)(vii) do (x) države članice dodelijo vsaj 5 % sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za ciljno usmerjene ukrepe, namenjene izvajanju evropskega jamstva za otroke, da se prispeva k enakemu dostopu otrok do brezplačnega zdravstvenega varstva, brezplačnega izobraževanja, brezplačnega varstva otrok, dostojnega bivališča in ustrezne prehrane. |
| 4.   Države članice
  dodelijo
  vsaj
  2
   % svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za specifični cilj
  odpravljanja
  materialne prikrajšanosti iz člena 4(1)(xi). | 4.   Države članice
  poleg minimalne dodelitve
  vsaj
  27
   %
  sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za specifične cilje iz člena 4(1)(vii) do (x), dodelijo vsaj 3 %
  svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za specifični cilj
  socialnega vključevanja najbolj ogroženih in/ali
  materialne prikrajšanosti iz
  točk (x) in
  (xi) člena 4(1). |
| V ustrezno utemeljenih primerih se lahko sredstva, dodeljena za specifični cilj iz člena 4(1)(x) in usmerjena na najbolj ogrožene, upoštevajo za preverjanje skladnosti z minimalno dodelitvijo v višini vsaj 2 % iz prvega pododstavka tega odstavka. | |
| 5.   Države članice
  , katerih stopnja mladih v starosti od 15 do 29 let, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, na podlagi podatkov Eurostata v letu 2019 presega povprečje Unije,
  dodelijo vsaj
  10
   % svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za
  obdobje 2021–2025 za
  ciljno
  umerjene
  ukrepe in strukturne reforme, ki podpirajo zaposlovanje mladih in prehod iz izobraževanja v zaposlitev, poti ponovnega vključevanja v izobraževanje ali usposabljanje ter izobraževanje druge priložnosti, zlasti pri izvajanju programov jamstva za mlade. | 5.   Države članice dodelijo vsaj
  3
  % svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za ciljno
  usmerjene
  ukrepe in strukturne reforme, ki podpirajo zaposlovanje mladih in prehod iz izobraževanja v zaposlitev, poti ponovnega vključevanja v izobraževanje ali usposabljanje ter izobraževanje druge priložnosti, zlasti pri izvajanju programov jamstva za mlade. |
| | Države članice, katerih stopnja mladih v starosti od 15 do 29 let, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, na podlagi podatkov Eurostata v letu 2019 presega povprečje Unije, ali kadar delež teh mladih presega 15 %, dodelijo vsaj 15 % sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za leta 2021–2025 v programskem obdobju zgoraj navedenim ukrepom in ukrepom strukturne reforme, pri čemer posebno pozornost namenijo bolj prizadetim regijam in upoštevajo razlike med njimi. |
| Pri načrtovanju sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za leti 2026 in 2027 sredi obdobja v skladu s členom [14] [prihodnje uredbe o skupnih določbah] države članice, katerih stopnja mladih v starosti od 15 do 29 let, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, na podlagi podatkov Eurostata v letu 2024 presega povprečje Unije, dodelijo vsaj
  10
   % svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za leti 2026 in 2027 za te ukrepe. | Pri načrtovanju sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za leti 2026 in 2027 sredi obdobja v skladu s členom [14] [prihodnje uredbe o skupnih določbah] države članice, katerih stopnja mladih v starosti od 15 do 29 let, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, na podlagi podatkov Eurostata v letu 2024 presega povprečje Unije,
  ali kadar delež teh mladih presega 15 %,
  dodelijo vsaj
  15
   % svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za leti 2026 in 2027 za te ukrepe
  ali ukrepe strukturne reforme
  . |
| Najbolj oddaljene regije, ki izpolnjujejo pogoje iz
  prvega
  in
  drugega
  pododstavka, dodelijo vsaj 15 % sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja v svojih programih za ciljno usmerjene ukrepe iz prvega pododstavka. Ta dodelitev se upošteva za preverjanje skladnosti z minimalnim odstotkom na nacionalni ravni iz prvega in drugega pododstavka. | Najbolj oddaljene regije, ki izpolnjujejo pogoje iz
  drugega
  in
  tretjega
  pododstavka, dodelijo vsaj 15 % sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja v svojih programih za ciljno usmerjene ukrepe iz prvega pododstavka. Ta dodelitev se upošteva za preverjanje skladnosti z minimalnim odstotkom na nacionalni ravni iz prvega in drugega pododstavka.
  Ta dodelitev ne nadomešča financiranja, potrebnega za infrastrukturo in razvoj najbolj oddaljenih regij. |
| Države članice pri izvajanju takih ukrepov dajejo prednost neaktivnim in dolgotrajno brezposelnim mladim ter uvedejo ciljno umerjene ukrepe za doseganje teh ljudi. | Države članice pri izvajanju takih ukrepov dajejo prednost neaktivnim in dolgotrajno brezposelnim mladim ter uvedejo ciljno umerjene ukrepe za doseganje teh ljudi. |
| 6.   Odstavki od 2 do 5 se ne uporabljajo za posebno dodatno dodelitev, ki jo prejmejo najbolj oddaljene regije in regije na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994. | 6.   Odstavki od 2 do 5 se ne uporabljajo za posebno dodatno dodelitev, ki jo prejmejo najbolj oddaljene regije in regije na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994. |
| 7.   Odstavki od 1 do 5 se ne uporabljajo za tehnično pomoč. | 7.   Odstavki od 1 do 5 se ne uporabljajo za tehnično pomoč. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 7

Člen 7

Usklajenost in tematska osredotočenost

Usklajenost in tematska osredotočenost

1.   Države članice sredstva ESS+ v okviru deljenega upravljanja osredotočajo na ukrepe, ki obravnavajo izzive, opredeljene v njihovih nacionalnih programih reform, v okviru evropskega semestra in v zadevnih priporočilih za posamezne države, sprejetih v skladu s členoma 121(2) in 148(4) PDEU, ter upoštevajo načela in pravice evropskega stebra socialnih pravic.

1.   Države članice sredstva ESS+ v okviru deljenega upravljanja osredotočajo na ukrepe, ki obravnavajo izzive, opredeljene v njihovih nacionalnih programih reform, v okviru evropskega semestra in v zadevnih priporočilih za posamezne države, sprejetih v skladu s členoma 121(2) in 148(4) PDEU, ter upoštevajo načela in pravice evropskega stebra socialnih pravic
  , socialne kazalnike v okviru evropskega semestra in regionalne posebnosti ter s tem prispevajo k ciljem Unije iz člena 174 PDEU v zvezi s krepitvijo ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, ki so popolnoma v skladu s Pariškim sporazumom in cilji trajnostnega razvoja OZN
  .

Države članice in po potrebi Komisija spodbujajo sinergije in zagotavljajo usklajevanje, dopolnjevanje in skladnost med ESS+ in drugimi skladi, programi in instrumenti Unije, kot so Erasmus, Sklad za azil in migracije in program za podporo reformam, vključno z orodjem za izvajanje reform in instrumentom za tehnično podporo, in sicer tako v fazi načrtovanja kot med izvajanjem. Države članice in po potrebi Komisija izboljšujejo mehanizme za usklajevanje, da se prepreči podvajanje prizadevanj, in zagotavljajo tesno sodelovanje med tistimi, pristojnimi za izvajanje, da se dosežejo usklajeni in racionalizirani podporni ukrepi.

Države članice in po potrebi Komisija spodbujajo sinergije in zagotavljajo usklajevanje, dopolnjevanje in skladnost med ESS+ in drugimi skladi, programi in instrumenti Unije, kot so
  Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG), Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, program InvestEU, Ustvarjalna Evropa, instrument za pravice in vrednote,
  Erasmus, Sklad za azil in migracije
  , okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov za obdobje po letu 2020
  in program za podporo reformam, vključno z orodjem za izvajanje reform in instrumentom za tehnično podporo, in sicer tako v fazi načrtovanja kot med izvajanjem. Države članice in po potrebi Komisija izboljšujejo mehanizme za usklajevanje, da se prepreči podvajanje prizadevanj, in zagotavljajo tesno sodelovanje med tistimi
  organi upravljanja
  , pristojnimi za izvajanje, da se dosežejo
  povezani pristopi,
  usklajeni in racionalizirani podporni ukrepi.

Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG), Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, program InvestEU, Ustvarjalna Evropa, instrument za pravice in vrednote,

, okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov za obdobje po letu 2020

organi upravljanja

povezani pristopi,

2.   Države članice dodelijo ustrezen znesek svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za obravnavanje izzivov, opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezne države, sprejetih v skladu s členoma 121(2) in 148(4) PDEU, in v okviru evropskega semestra ter ki spadajo na področje uporabe ESS+ v skladu s členom 4.

2.   Države članice dodelijo ustrezen znesek svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za obravnavanje izzivov, opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezne države, sprejetih v skladu s členoma 121(2) in 148(4) PDEU, in v okviru evropskega semestra ter ki spadajo na področje uporabe ESS+ v skladu s členom 4.

3.   Države članice dodelijo vsaj
  25
   % svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za specifične cilje za področje politike socialnega vključevanja iz člena 4(1)(vii) do (
  xi
  ), vključno s spodbujanjem socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav.

3.   Države članice dodelijo vsaj
  27
  % svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za specifične cilje za področje politike socialnega vključevanja iz člena 4(1)(vii) do (
  x
  ), vključno s spodbujanjem socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav.

3a.
     
  V okviru specifičnih ciljev za področje politike socialnega vključevanja iz člena 4(1)(vii) do (x) države članice dodelijo vsaj 5 % sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za ciljno usmerjene ukrepe, namenjene izvajanju evropskega jamstva za otroke, da se prispeva k enakemu dostopu otrok do brezplačnega zdravstvenega varstva, brezplačnega izobraževanja, brezplačnega varstva otrok, dostojnega bivališča in ustrezne prehrane.

4.   Države članice
  dodelijo
  vsaj
  2
   % svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za specifični cilj
  odpravljanja
  materialne prikrajšanosti iz člena 4(1)(xi).

4.   Države članice
  poleg minimalne dodelitve
  vsaj
  27
   %
  sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za specifične cilje iz člena 4(1)(vii) do (x), dodelijo vsaj 3 %
  svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za specifični cilj
  socialnega vključevanja najbolj ogroženih in/ali
  materialne prikrajšanosti iz
  točk (x) in
  (xi) člena 4(1).

V ustrezno utemeljenih primerih se lahko sredstva, dodeljena za specifični cilj iz člena 4(1)(x) in usmerjena na najbolj ogrožene, upoštevajo za preverjanje skladnosti z minimalno dodelitvijo v višini vsaj 2 % iz prvega pododstavka tega odstavka.

V ustrezno utemeljenih primerih se lahko sredstva, dodeljena za specifični cilj iz člena 4(1)(x) in usmerjena na najbolj ogrožene, upoštevajo za preverjanje skladnosti z minimalno dodelitvijo v višini vsaj 2 % iz prvega pododstavka tega odstavka.

5.   Države članice
  , katerih stopnja mladih v starosti od 15 do 29 let, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, na podlagi podatkov Eurostata v letu 2019 presega povprečje Unije,
  dodelijo vsaj
  10
   % svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za
  obdobje 2021–2025 za
  ciljno
  umerjene
  ukrepe in strukturne reforme, ki podpirajo zaposlovanje mladih in prehod iz izobraževanja v zaposlitev, poti ponovnega vključevanja v izobraževanje ali usposabljanje ter izobraževanje druge priložnosti, zlasti pri izvajanju programov jamstva za mlade.

5.   Države članice dodelijo vsaj
  3
  % svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za ciljno
  usmerjene
  ukrepe in strukturne reforme, ki podpirajo zaposlovanje mladih in prehod iz izobraževanja v zaposlitev, poti ponovnega vključevanja v izobraževanje ali usposabljanje ter izobraževanje druge priložnosti, zlasti pri izvajanju programov jamstva za mlade.

Države članice, katerih stopnja mladih v starosti od 15 do 29 let, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, na podlagi podatkov Eurostata v letu 2019 presega povprečje Unije, ali kadar delež teh mladih presega 15 %, dodelijo vsaj 15 % sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za leta 2021–2025 v programskem obdobju zgoraj navedenim ukrepom in ukrepom strukturne reforme, pri čemer posebno pozornost namenijo bolj prizadetim regijam in upoštevajo razlike med njimi.

Države članice, katerih stopnja mladih v starosti od 15 do 29 let, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, na podlagi podatkov Eurostata v letu 2019 presega povprečje Unije, ali kadar delež teh mladih presega 15 %, dodelijo vsaj 15 % sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za leta 2021–2025 v programskem obdobju zgoraj navedenim ukrepom in ukrepom strukturne reforme, pri čemer posebno pozornost namenijo bolj prizadetim regijam in upoštevajo razlike med njimi.

Pri načrtovanju sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za leti 2026 in 2027 sredi obdobja v skladu s členom [14] [prihodnje uredbe o skupnih določbah] države članice, katerih stopnja mladih v starosti od 15 do 29 let, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, na podlagi podatkov Eurostata v letu 2024 presega povprečje Unije, dodelijo vsaj
  10
   % svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za leti 2026 in 2027 za te ukrepe.

10

Pri načrtovanju sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za leti 2026 in 2027 sredi obdobja v skladu s členom [14] [prihodnje uredbe o skupnih določbah] države članice, katerih stopnja mladih v starosti od 15 do 29 let, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, na podlagi podatkov Eurostata v letu 2024 presega povprečje Unije,
  ali kadar delež teh mladih presega 15 %,
  dodelijo vsaj
  15
   % svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja za leti 2026 in 2027 za te ukrepe
  ali ukrepe strukturne reforme
  .

ali kadar delež teh mladih presega 15 %,

15

ali ukrepe strukturne reforme

Najbolj oddaljene regije, ki izpolnjujejo pogoje iz
  prvega
  in
  drugega
  pododstavka, dodelijo vsaj 15 % sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja v svojih programih za ciljno usmerjene ukrepe iz prvega pododstavka. Ta dodelitev se upošteva za preverjanje skladnosti z minimalnim odstotkom na nacionalni ravni iz prvega in drugega pododstavka.

prvega

drugega

Najbolj oddaljene regije, ki izpolnjujejo pogoje iz
  drugega
  in
  tretjega
  pododstavka, dodelijo vsaj 15 % sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja v svojih programih za ciljno usmerjene ukrepe iz prvega pododstavka. Ta dodelitev se upošteva za preverjanje skladnosti z minimalnim odstotkom na nacionalni ravni iz prvega in drugega pododstavka.
  Ta dodelitev ne nadomešča financiranja, potrebnega za infrastrukturo in razvoj najbolj oddaljenih regij.

drugega

tretjega

Ta dodelitev ne nadomešča financiranja, potrebnega za infrastrukturo in razvoj najbolj oddaljenih regij.

Države članice pri izvajanju takih ukrepov dajejo prednost neaktivnim in dolgotrajno brezposelnim mladim ter uvedejo ciljno umerjene ukrepe za doseganje teh ljudi.

Države članice pri izvajanju takih ukrepov dajejo prednost neaktivnim in dolgotrajno brezposelnim mladim ter uvedejo ciljno umerjene ukrepe za doseganje teh ljudi.

6.   Odstavki od 2 do 5 se ne uporabljajo za posebno dodatno dodelitev, ki jo prejmejo najbolj oddaljene regije in regije na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994.

6.   Odstavki od 2 do 5 se ne uporabljajo za posebno dodatno dodelitev, ki jo prejmejo najbolj oddaljene regije in regije na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994.

7.   Odstavki od 1 do 5 se ne uporabljajo za tehnično pomoč.

7.   Odstavki od 1 do 5 se ne uporabljajo za tehnično pomoč.

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 a (novo)

Člen 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 7a




  Spoštovanje temeljnih pravic




  Države članice in Komisija pri izvajanju skladov zagotovijo spoštovanje temeljnih pravic in skladnost z Listino.




  Morebitni stroški ukrepov, ki niso v skladu z Listino, po členu 58(2) Uredbe o skupnih določbah xx/xx in Delegirani uredbi (EU) št. 240/2014 niso upravičeni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 7a

Spoštovanje temeljnih pravic

Države članice in Komisija pri izvajanju skladov zagotovijo spoštovanje temeljnih pravic in skladnost z Listino.

Morebitni stroški ukrepov, ki niso v skladu z Listino, po členu 58(2) Uredbe o skupnih določbah xx/xx in Delegirani uredbi (EU) št. 240/2014 niso upravičeni.

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8

Člen 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 8 | Člen 8 |
| Partnerstvo | Partnerstvo |
| 1.   
  Vsaka
  država članica zagotovi
  ustrezno
  sodelovanje socialnih partnerjev
  in
  organizacij civilne družbe pri izvajanju politik zaposlovanja, izobraževanja in
  socialnega vključevanja
  , ki se podpirajo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja. | 1.   
  V skladu s členom 6 [prihodnje uredbe o skupnih določbah] in Delegirano uredbo (EU) št. 240/2014 vsaka
  država članica
  v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi organi
  zagotovi
  smiselno
  sodelovanje socialnih partnerjev, organizacij civilne družbe
  , organov za enakost, nacionalnih institucij za človekove pravice in drugih ustreznih ali reprezentativnih organizacij
  pri
  načrtovanju in
  izvajanju politik zaposlovanja, izobraževanja
  , nediskriminacije
  in
  socialne vključenosti ter pobud
  , ki se podpirajo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja.
  To smiselno sodelovanje je vključujoče in dostopno invalidom. |
| 2.   Države članice dodelijo
  ustrezen znesek
  sredstev ESS+
  v okviru deljenega upravljanja v vsakem programu
  za krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe. | 2.   Države članice dodelijo
  vsaj 2 %
  sredstev ESS+ za krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe
  na ravni Unije in nacionalni ravni v obliki usposabljanja, ukrepov mrežnega povezovanja in krepitve socialnega dialoga ter za dejavnosti, ki jih skupaj izvajajo socialni partnerji
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 8

Člen 8

Partnerstvo

Partnerstvo

1.   
  Vsaka
  država članica zagotovi
  ustrezno
  sodelovanje socialnih partnerjev
  in
  organizacij civilne družbe pri izvajanju politik zaposlovanja, izobraževanja in
  socialnega vključevanja
  , ki se podpirajo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

1.   
  V skladu s členom 6 [prihodnje uredbe o skupnih določbah] in Delegirano uredbo (EU) št. 240/2014 vsaka
  država članica
  v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi organi
  zagotovi
  smiselno
  sodelovanje socialnih partnerjev, organizacij civilne družbe
  , organov za enakost, nacionalnih institucij za človekove pravice in drugih ustreznih ali reprezentativnih organizacij
  pri
  načrtovanju in
  izvajanju politik zaposlovanja, izobraževanja
  , nediskriminacije
  in
  socialne vključenosti ter pobud
  , ki se podpirajo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja.
  To smiselno sodelovanje je vključujoče in dostopno invalidom.

2.   Države članice dodelijo
  ustrezen znesek
  sredstev ESS+
  v okviru deljenega upravljanja v vsakem programu
  za krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe.

2.   Države članice dodelijo
  vsaj 2 %
  sredstev ESS+ za krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe
  na ravni Unije in nacionalni ravni v obliki usposabljanja, ukrepov mrežnega povezovanja in krepitve socialnega dialoga ter za dejavnosti, ki jih skupaj izvajajo socialni partnerji
  .

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9

Člen 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 9 | Člen 9 |
| Odpravljanje materialne prikrajšanosti | Odpravljanje materialne prikrajšanosti |
| Sredstva iz člena 7(4) se načrtujejo v okviru za to posebej namenjene prednostne naloge ali programa. | Sredstva iz člena 7(4)
  v zvezi s socialno vključenostjo najbolj ogroženih in/ali materialno prikrajšanostjo
  se načrtujejo v okviru za to posebej namenjene prednostne naloge ali programa.
  Stopnja sofinanciranja za to prednostno nalogo ali program je najmanj 85 %. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9

Člen 9

Odpravljanje materialne prikrajšanosti

Odpravljanje materialne prikrajšanosti

Sredstva iz člena 7(4) se načrtujejo v okviru za to posebej namenjene prednostne naloge ali programa.

Sredstva iz člena 7(4)
  v zvezi s socialno vključenostjo najbolj ogroženih in/ali materialno prikrajšanostjo
  se načrtujejo v okviru za to posebej namenjene prednostne naloge ali programa.
  Stopnja sofinanciranja za to prednostno nalogo ali program je najmanj 85 %.

v zvezi s socialno vključenostjo najbolj ogroženih in/ali materialno prikrajšanostjo

Stopnja sofinanciranja za to prednostno nalogo ali program je najmanj 85 %.

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10

Člen 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 10 | Člen 10 |
| Podpora za zaposlovanje mladih | Podpora za zaposlovanje mladih |
| Podpora v skladu s členom 7(5) se načrtuje v okviru za to posebej namenjene prednostne naloge ter je namenjena podpiranju specifičnega cilja iz člena 4(1)(i). | Podpora v skladu s členom 7(5) se načrtuje v okviru za to posebej namenjene prednostne naloge
  ali programa
  ter je namenjena podpiranju specifičnega cilja iz člena 4(1)(i). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 10

Člen 10

Podpora za zaposlovanje mladih

Podpora za zaposlovanje mladih

Podpora v skladu s členom 7(5) se načrtuje v okviru za to posebej namenjene prednostne naloge ter je namenjena podpiranju specifičnega cilja iz člena 4(1)(i).

Podpora v skladu s členom 7(5) se načrtuje v okviru za to posebej namenjene prednostne naloge
  ali programa
  ter je namenjena podpiranju specifičnega cilja iz člena 4(1)(i).

ali programa

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 a (novo)

Člen 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 10a




  Podpora evropskemu jamstvu za otroke




  Podpora v skladu s členom 7(3a) se načrtuje v okviru namenske prednostne naloge ali programa, ki odraža priporočilo Evropske komisije o vlaganju v otroke iz leta 2013. Podpira reševanje problema revščine in socialne izključenosti otrok v okviru specifičnih ciljev iz točk (vii) do (x) člena 4(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 10a

Podpora evropskemu jamstvu za otroke

Podpora v skladu s členom 7(3a) se načrtuje v okviru namenske prednostne naloge ali programa, ki odraža priporočilo Evropske komisije o vlaganju v otroke iz leta 2013. Podpira reševanje problema revščine in socialne izključenosti otrok v okviru specifičnih ciljev iz točk (vii) do (x) člena 4(1).

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11

Člen 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 11 | Člen 11 |
| Podpora za zadevna priporočila za posamezne države | Podpora za zadevna priporočila za posamezne države |
| Ukrepi za obravnavo izzivov, opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezne države in okviru evropskega semestra, kot so določeni v členu 7(2), se načrtujejo v okviru
  ene ali več za to posebej namenjenih prednostnih nalog
  . | Ukrepi za obravnavo izzivov, opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezne države in okviru evropskega semestra, kot so določeni v členu 7(2), se načrtujejo v okviru
  katerega koli od specifičnih ciljev iz člena 4(1)
  .
  Države članice zagotavljajo dopolnjevanje, skladnost, usklajevanje in sinergije z evropskim stebrom socialnih pravic. |
| | Zagotovi se zadostna prožnost na ravni organov upravljanja, da se določijo prednostne naloge in področja za naložbe ESS+ v skladu s posebnimi lokalnimi ali regionalnimi izzivi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 11

Člen 11

Podpora za zadevna priporočila za posamezne države

Podpora za zadevna priporočila za posamezne države

Ukrepi za obravnavo izzivov, opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezne države in okviru evropskega semestra, kot so določeni v členu 7(2), se načrtujejo v okviru
  ene ali več za to posebej namenjenih prednostnih nalog
  .

ene ali več za to posebej namenjenih prednostnih nalog

Ukrepi za obravnavo izzivov, opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezne države in okviru evropskega semestra, kot so določeni v členu 7(2), se načrtujejo v okviru
  katerega koli od specifičnih ciljev iz člena 4(1)
  .
  Države članice zagotavljajo dopolnjevanje, skladnost, usklajevanje in sinergije z evropskim stebrom socialnih pravic.

katerega koli od specifičnih ciljev iz člena 4(1)

Države članice zagotavljajo dopolnjevanje, skladnost, usklajevanje in sinergije z evropskim stebrom socialnih pravic.

Zagotovi se zadostna prožnost na ravni organov upravljanja, da se določijo prednostne naloge in področja za naložbe ESS+ v skladu s posebnimi lokalnimi ali regionalnimi izzivi.

Zagotovi se zadostna prožnost na ravni organov upravljanja, da se določijo prednostne naloge in področja za naložbe ESS+ v skladu s posebnimi lokalnimi ali regionalnimi izzivi.

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 a (novo)

Člen 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11a




  Celostni teritorialni razvoj





  1.
     
  ESS+ lahko podpira celostni teritorialni razvoj v programih v okviru obeh ciljev iz člena 4(2) Uredbe (EU) 2018/xxxx [nova uredba o skupnih določbah] v skladu s poglavjem II naslova III navedene uredbe [nova uredba o skupnih določbah].






  2.
     
  Države članice izvajajo celostni teritorialni razvoj ob podpori ESS+ izključno na podlagi obrazcev iz člena [22] Uredbe (EU) 2018/xxxx [nova uredba o skupnih določbah]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 11a

Celostni teritorialni razvoj

1.
     
  ESS+ lahko podpira celostni teritorialni razvoj v programih v okviru obeh ciljev iz člena 4(2) Uredbe (EU) 2018/xxxx [nova uredba o skupnih določbah] v skladu s poglavjem II naslova III navedene uredbe [nova uredba o skupnih določbah].

2.
     
  Države članice izvajajo celostni teritorialni razvoj ob podpori ESS+ izključno na podlagi obrazcev iz člena [22] Uredbe (EU) 2018/xxxx [nova uredba o skupnih določbah].

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 b (novo)

Člen 11 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11b




  Transnacionalno sodelovanje





  1.
     
  Države članice lahko podpirajo ukrepe transnacionalnega sodelovanja v okviru posebej namenjene prednostne naloge.






  2.
     
  Ukrepi transnacionalnega sodelovanja se lahko načrtujejo v okviru katerega koli specifičnega cilja iz člena 4(1)(i) do (x).






  3.
     
  Najvišja stopnja sofinanciranja za te prednostne naloge se lahko poviša na 95 % za dodelitev največ 5 % nacionalne dodelitve ESS+ v okviru deljenega upravljanja za take prednostne naloge. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 11b

Transnacionalno sodelovanje

1.
     
  Države članice lahko podpirajo ukrepe transnacionalnega sodelovanja v okviru posebej namenjene prednostne naloge.

2.
     
  Ukrepi transnacionalnega sodelovanja se lahko načrtujejo v okviru katerega koli specifičnega cilja iz člena 4(1)(i) do (x).

3.
     
  Najvišja stopnja sofinanciranja za te prednostne naloge se lahko poviša na 95 % za dodelitev največ 5 % nacionalne dodelitve ESS+ v okviru deljenega upravljanja za take prednostne naloge.

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12

Člen 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 12 | Člen 12 |
| Področje uporabe | Področje uporabe |
| To poglavje se uporablja za podporo iz ESS+ v skladu s členom 4(1)(i) do (x) v okviru deljenega upravljanja („splošna podpora iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja“). | To poglavje se uporablja za podporo iz ESS+ v skladu s členom 4(1)(i) do (x) v okviru deljenega upravljanja („splošna podpora iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja“).
  Poleg tega se za podporo iz ESS+ v skladu s členom 4(1)(xi) uporablja tudi člen 13. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 12

Člen 12

Področje uporabe

Področje uporabe

To poglavje se uporablja za podporo iz ESS+ v skladu s členom 4(1)(i) do (x) v okviru deljenega upravljanja („splošna podpora iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja“).

To poglavje se uporablja za podporo iz ESS+ v skladu s členom 4(1)(i) do (x) v okviru deljenega upravljanja („splošna podpora iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja“).
  Poleg tega se za podporo iz ESS+ v skladu s členom 4(1)(xi) uporablja tudi člen 13.

Poleg tega se za podporo iz ESS+ v skladu s členom 4(1)(xi) uporablja tudi člen 13.

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13

Člen 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 13 | Člen 13 |
| Inovativni ukrepi | Socialni
  inovativni ukrepi |
| 1.   Države članice podpirajo ukrepe za socialne inovacije in socialno eksperimentiranje
  ali krepijo
  pristope od spodaj navzgor na podlagi partnerstev z javnimi organi,
  zasebnim sektorjem in civilno družbo
  ,
  kot so lokalne akcijske skupine
  ,
  ki oblikujejo
  in
  izvajajo strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost
  . | 1.   Države članice podpirajo ukrepe za socialne inovacije in
  /ali
  socialno eksperimentiranje
  , tudi tiste s socialno-ekonomskim elementom, pri čemer uporabljajo
  pristope od spodaj navzgor na podlagi partnerstev z javnimi organi,
  socialnimi partnerji
  ,
  podjetji socialnega gospodarstva
  ,
  zasebnim sektorjem
  in
  civilno družbo
  . |
| | 1a.
     
  Države članice v operativnih programih ali kasneje pri izvajanju opredelijo področja socialnih inovacij in socialnega eksperimentiranja, ki ustrezajo posebnim potrebam držav članic. |
| 2.   Države članice lahko podpirajo razširjanje inovativnih pristopov, preskušenih v manjšem obsegu (socialno eksperimentiranje) in razvitih pod sklopom za zaposlovanje in socialne inovacije ter drugimi programi Unije. | 2.   Države članice lahko podpirajo razširjanje inovativnih pristopov, preskušenih v manjšem obsegu (
  socialne inovacije in
  socialno eksperimentiranje
  , tudi tiste s socialno-ekonomskim elementom
  ) in razvitih pod sklopom za zaposlovanje in socialne inovacije ter drugimi programi Unije. |
| 3.   Inovativni ukrepi in pristopi se lahko načrtujejo v okviru katerega koli specifičnega cilja iz člena 4(1)
  (i) do (x)
  . | 3.   Inovativni ukrepi in pristopi se lahko načrtujejo v okviru katerega koli specifičnega cilja iz člena 4(1). |
| 4.   Vsaka država članica nameni vsaj eno prednostno nalogo za izvajanje odstavkov 1 ali 2 ali obeh. Najvišja stopnja sofinanciranja za te prednostne naloge se lahko poviša na 95 % za dodelitev največ 5 % nacionalne dodelitve ESS+ v okviru deljenega upravljanja
  za take prednostne naloge
  . | 4.   Vsaka država članica nameni vsaj eno prednostno nalogo za izvajanje odstavkov 1 ali 2 ali obeh. Najvišja stopnja sofinanciranja za te prednostne naloge se lahko poviša na 95 % za dodelitev največ 5 % nacionalne dodelitve ESS+ v okviru deljenega upravljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 13

Člen 13

Inovativni ukrepi

Socialni
  inovativni ukrepi

Socialni

1.   Države članice podpirajo ukrepe za socialne inovacije in socialno eksperimentiranje
  ali krepijo
  pristope od spodaj navzgor na podlagi partnerstev z javnimi organi,
  zasebnim sektorjem in civilno družbo
  ,
  kot so lokalne akcijske skupine
  ,
  ki oblikujejo
  in
  izvajajo strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost
  .

1.   Države članice podpirajo ukrepe za socialne inovacije in
  /ali
  socialno eksperimentiranje
  , tudi tiste s socialno-ekonomskim elementom, pri čemer uporabljajo
  pristope od spodaj navzgor na podlagi partnerstev z javnimi organi,
  socialnimi partnerji
  ,
  podjetji socialnega gospodarstva
  ,
  zasebnim sektorjem
  in
  civilno družbo
  .

1a.
     
  Države članice v operativnih programih ali kasneje pri izvajanju opredelijo področja socialnih inovacij in socialnega eksperimentiranja, ki ustrezajo posebnim potrebam držav članic.

2.   Države članice lahko podpirajo razširjanje inovativnih pristopov, preskušenih v manjšem obsegu (socialno eksperimentiranje) in razvitih pod sklopom za zaposlovanje in socialne inovacije ter drugimi programi Unije.

2.   Države članice lahko podpirajo razširjanje inovativnih pristopov, preskušenih v manjšem obsegu (
  socialne inovacije in
  socialno eksperimentiranje
  , tudi tiste s socialno-ekonomskim elementom
  ) in razvitih pod sklopom za zaposlovanje in socialne inovacije ter drugimi programi Unije.

3.   Inovativni ukrepi in pristopi se lahko načrtujejo v okviru katerega koli specifičnega cilja iz člena 4(1)
  (i) do (x)
  .

3.   Inovativni ukrepi in pristopi se lahko načrtujejo v okviru katerega koli specifičnega cilja iz člena 4(1).

4.   Vsaka država članica nameni vsaj eno prednostno nalogo za izvajanje odstavkov 1 ali 2 ali obeh. Najvišja stopnja sofinanciranja za te prednostne naloge se lahko poviša na 95 % za dodelitev največ 5 % nacionalne dodelitve ESS+ v okviru deljenega upravljanja
  za take prednostne naloge
  .

4.   Vsaka država članica nameni vsaj eno prednostno nalogo za izvajanje odstavkov 1 ali 2 ali obeh. Najvišja stopnja sofinanciranja za te prednostne naloge se lahko poviša na 95 % za dodelitev največ 5 % nacionalne dodelitve ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14

Člen 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 14 | Člen 14 |
| Upravičenost | Upravičenost |
| 1.   Poleg stroškov iz člena [58] [prihodnje uredbe o skupnih določbah] v okviru splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja niso upravičeni naslednji stroški: | 1.   Poleg stroškov iz člena [58] [prihodnje uredbe o skupnih določbah] v okviru splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja niso upravičeni naslednji stroški: |
| (a) | nakup zemljišč in nepremičnin ter
  zagotavljanje
  infrastrukture ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 14

Člen 14

Upravičenost

Upravičenost

1.   Poleg stroškov iz člena [58] [prihodnje uredbe o skupnih določbah] v okviru splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja niso upravičeni naslednji stroški:

1.   Poleg stroškov iz člena [58] [prihodnje uredbe o skupnih določbah] v okviru splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja niso upravičeni naslednji stroški:

(a)

nakup zemljišč in nepremičnin ter
  zagotavljanje
  infrastrukture ter

zagotavljanje

| (a) | nakup zemljišč in nepremičnin ter
  nakup
  infrastrukture ter |
| --- | --- |

(a)

nakup zemljišč in nepremičnin ter
  nakup
  infrastrukture ter

nakup

| (b) | nakup pohištva, opreme in vozil, razen kadar je nakup potreben za doseganje cilja operacije ali kadar so ti predmeti v celoti amortizirani ali kadar je nakup teh predmetov najbolj gospodarna možnost. |
| --- | --- |

(b)

nakup pohištva, opreme in vozil, razen kadar je nakup potreben za doseganje cilja operacije ali kadar so ti predmeti v celoti amortizirani ali kadar je nakup teh predmetov najbolj gospodarna možnost.

| (b) | nakup pohištva, opreme in vozil, razen kadar je nakup
  nujno
  potreben za doseganje cilja operacije ali kadar so ti predmeti v celoti amortizirani ali kadar je nakup teh predmetov najbolj gospodarna možnost. |
| --- | --- |

(b)

nakup pohištva, opreme in vozil, razen kadar je nakup
  nujno
  potreben za doseganje cilja operacije ali kadar so ti predmeti v celoti amortizirani ali kadar je nakup teh predmetov najbolj gospodarna možnost.

nujno

2.   Prispevki v naravi v obliki nadomestil ali plač, ki jih tretja oseba izplača udeležencem operacije, so lahko upravičeni do prispevka iz splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, če so prispevki v naravi v skladu z nacionalnimi pravili, vključno z računovodskimi pravili, in ne presegajo stroškov, ki jih krije tretja oseba.

2.   Prispevki v naravi v obliki nadomestil ali plač, ki jih tretja oseba izplača udeležencem operacije, so lahko upravičeni do prispevka iz splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, če so prispevki v naravi v skladu z nacionalnimi pravili, vključno z računovodskimi pravili, in ne presegajo stroškov, ki jih krije tretja oseba.

3.   Posebna dodatna dodelitev, ki jo prejmejo najbolj oddaljene regije in regije na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994, se uporabi za podporo pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 4(1).

3.   Posebna dodatna dodelitev, ki jo prejmejo najbolj oddaljene regije in regije na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994, se uporabi za podporo pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 4(1).

4.   Neposredni stroški osebja so upravičeni do prispevka iz splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, če njihova višina ne presega 100 % običajnega plačila za zadevni poklic v državi članici, kot kažejo podatki Eurostata.

4.   Neposredni stroški osebja so upravičeni do prispevka iz splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja
  . Če se uporablja kolektivna pogodba, se določijo v skladu s to pogodbo.
  Če
  se kolektivna pogodba ne uporablja,
  njihova višina ne presega 100 % običajnega plačila za zadevni poklic
  ali posebno strokovno znanje
  v državi članici
  ali regiji
  , kot kažejo podatki Eurostata
  in/ali dokumentirana utemeljitev, ki jo predloži zadevni organ upravljanja.

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15

Člen 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 15 | Člen 15 |
| Kazalniki in poročanje | Kazalniki in poročanje |
| 1.   Programi, ki prejemajo splošno podporo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, za spremljanje napredka pri izvajanju uporabljajo skupne kazalnike učinka in rezultatov, kot so določeni v Prilogi 1 k tej uredbi. Programi lahko uporabljajo tudi kazalnike za posamezne programe. | 1.   Programi, ki prejemajo splošno podporo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, za spremljanje napredka pri izvajanju uporabljajo skupne kazalnike učinka in rezultatov, kot so določeni v Prilogi 1 k tej uredbi
  ali v Prilogi IIa za ukrepe, usmerjene v socialno vključenost najbolj ogroženih v okviru člena 4(1)(x)
  . Programi lahko uporabljajo tudi kazalnike za posamezne programe
  in kazalnike za posamezne ukrepe
  . |
| 2.   Izhodiščna vrednost za skupne kazalnike učinka in kazalnike učinka za posamezne programe se določi pri nič. Kadar je to relevantno za naravo podprtih operacij, se kumulativni količinsko opredeljeni mejniki in ciljne vrednosti za navedene kazalnike določijo v absolutnih številkah. Sporočene vrednosti za kazalnike učinka se izrazijo v absolutnih številkah. | 2.   Izhodiščna vrednost za skupne kazalnike učinka in kazalnike učinka za posamezne programe se določi pri nič. Kadar je to relevantno za naravo podprtih operacij, se kumulativni količinsko opredeljeni mejniki in ciljne vrednosti za navedene kazalnike določijo v absolutnih številkah. Sporočene vrednosti za kazalnike učinka se izrazijo v absolutnih številkah. |
| 3.   Referenčna vrednost za skupne kazalnike rezultatov in kazalnike rezultatov za posamezne programe, pri katerih sta bila določena kumulativni količinsko opredeljeni mejnik za leto 2024 in ciljna vrednost za leto 2029, se določi z uporabo najnovejših razpoložljivih podatkov ali drugih ustreznih virov informacij. Cilji za skupne kazalnike rezultatov se določijo v absolutnih številkah ali kot odstotek. Kazalniki rezultatov za posamezne programe in s tem povezani cilji se lahko izrazijo kvantitativno ali kvalitativno. Sporočene vrednosti za skupne kazalnike rezultatov se izrazijo v absolutnih številkah. | 3.   Referenčna vrednost za skupne kazalnike rezultatov in kazalnike rezultatov za posamezne programe, pri katerih sta bila določena kumulativni količinsko opredeljeni mejnik za leto 2024 in ciljna vrednost za leto 2029, se določi z uporabo najnovejših razpoložljivih podatkov ali drugih ustreznih virov informacij. Cilji za skupne kazalnike rezultatov se določijo v absolutnih številkah ali kot odstotek. Kazalniki rezultatov za posamezne programe in s tem povezani cilji se lahko izrazijo kvantitativno ali kvalitativno. Sporočene vrednosti za skupne kazalnike rezultatov se izrazijo v absolutnih številkah. |
| 4.   
  Podatki
  o kazalnikih za udeležence se pošljejo šele, ko so na voljo vsi podatki, zahtevani v točki (1a) Priloge 1 v zvezi z navedenimi udeleženci. | 4.   
  Podatki
  o kazalnikih za udeležence se pošljejo šele, ko so na voljo vsi podatki, zahtevani v točki (1a) Priloge 1 v zvezi z navedenimi udeleženci. |
| | 4a.
     
  Podatki iz odstavka 3 vključujejo oceno učinka na enakost spolov, da bi spremljali izvajanje programov ESS + v zvezi z enakostjo spolov, in so razčlenjeni po spolu. |
| 5.   Ko so podatki na voljo v registrih ali enakovrednih virih, države članice organom upravljanja in drugim organom, pristojnim za zbiranje podatkov, potrebno za spremljanje in ocenjevanje splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, omogočijo pridobitev navedenih podatkov iz registrov podatkov ali enakovrednih virov v skladu s členom 6(1)(c) in (e) Uredbe (EU) 2016/679. | 5.   Ko so podatki na voljo v registrih ali enakovrednih virih,
  lahko
  države članice organom upravljanja in drugim organom, pristojnim za zbiranje podatkov, potrebno za spremljanje in ocenjevanje splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, omogočijo pridobitev navedenih podatkov iz registrov podatkov ali enakovrednih virov v skladu s členom 6(1)(c) in (e) Uredbe (EU) 2016/679. |
| 6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 38 za spremembo kazalnikov v Prilogi I, kadar bi bilo to potrebno za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka pri izvajanju programov. | 6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 38 za spremembo kazalnikov v Prilogi I 
  in Prilogi IIa
  , kadar bi bilo to potrebno za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka pri izvajanju programov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 15

Člen 15

Kazalniki in poročanje

Kazalniki in poročanje

1.   Programi, ki prejemajo splošno podporo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, za spremljanje napredka pri izvajanju uporabljajo skupne kazalnike učinka in rezultatov, kot so določeni v Prilogi 1 k tej uredbi. Programi lahko uporabljajo tudi kazalnike za posamezne programe.

1.   Programi, ki prejemajo splošno podporo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, za spremljanje napredka pri izvajanju uporabljajo skupne kazalnike učinka in rezultatov, kot so določeni v Prilogi 1 k tej uredbi
  ali v Prilogi IIa za ukrepe, usmerjene v socialno vključenost najbolj ogroženih v okviru člena 4(1)(x)
  . Programi lahko uporabljajo tudi kazalnike za posamezne programe
  in kazalnike za posamezne ukrepe
  .

2.   Izhodiščna vrednost za skupne kazalnike učinka in kazalnike učinka za posamezne programe se določi pri nič. Kadar je to relevantno za naravo podprtih operacij, se kumulativni količinsko opredeljeni mejniki in ciljne vrednosti za navedene kazalnike določijo v absolutnih številkah. Sporočene vrednosti za kazalnike učinka se izrazijo v absolutnih številkah.

2.   Izhodiščna vrednost za skupne kazalnike učinka in kazalnike učinka za posamezne programe se določi pri nič. Kadar je to relevantno za naravo podprtih operacij, se kumulativni količinsko opredeljeni mejniki in ciljne vrednosti za navedene kazalnike določijo v absolutnih številkah. Sporočene vrednosti za kazalnike učinka se izrazijo v absolutnih številkah.

3.   Referenčna vrednost za skupne kazalnike rezultatov in kazalnike rezultatov za posamezne programe, pri katerih sta bila določena kumulativni količinsko opredeljeni mejnik za leto 2024 in ciljna vrednost za leto 2029, se določi z uporabo najnovejših razpoložljivih podatkov ali drugih ustreznih virov informacij. Cilji za skupne kazalnike rezultatov se določijo v absolutnih številkah ali kot odstotek. Kazalniki rezultatov za posamezne programe in s tem povezani cilji se lahko izrazijo kvantitativno ali kvalitativno. Sporočene vrednosti za skupne kazalnike rezultatov se izrazijo v absolutnih številkah.

3.   Referenčna vrednost za skupne kazalnike rezultatov in kazalnike rezultatov za posamezne programe, pri katerih sta bila določena kumulativni količinsko opredeljeni mejnik za leto 2024 in ciljna vrednost za leto 2029, se določi z uporabo najnovejših razpoložljivih podatkov ali drugih ustreznih virov informacij. Cilji za skupne kazalnike rezultatov se določijo v absolutnih številkah ali kot odstotek. Kazalniki rezultatov za posamezne programe in s tem povezani cilji se lahko izrazijo kvantitativno ali kvalitativno. Sporočene vrednosti za skupne kazalnike rezultatov se izrazijo v absolutnih številkah.

4.   
  Podatki
  o kazalnikih za udeležence se pošljejo šele, ko so na voljo vsi podatki, zahtevani v točki (1a) Priloge 1 v zvezi z navedenimi udeleženci.

4.   
  Podatki
  o kazalnikih za udeležence se pošljejo šele, ko so na voljo vsi podatki, zahtevani v točki (1a) Priloge 1 v zvezi z navedenimi udeleženci.

4a.
     
  Podatki iz odstavka 3 vključujejo oceno učinka na enakost spolov, da bi spremljali izvajanje programov ESS + v zvezi z enakostjo spolov, in so razčlenjeni po spolu.

5.   Ko so podatki na voljo v registrih ali enakovrednih virih, države članice organom upravljanja in drugim organom, pristojnim za zbiranje podatkov, potrebno za spremljanje in ocenjevanje splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, omogočijo pridobitev navedenih podatkov iz registrov podatkov ali enakovrednih virov v skladu s členom 6(1)(c) in (e) Uredbe (EU) 2016/679.

5.   Ko so podatki na voljo v registrih ali enakovrednih virih,
  lahko
  države članice organom upravljanja in drugim organom, pristojnim za zbiranje podatkov, potrebno za spremljanje in ocenjevanje splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, omogočijo pridobitev navedenih podatkov iz registrov podatkov ali enakovrednih virov v skladu s členom 6(1)(c) in (e) Uredbe (EU) 2016/679.

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 38 za spremembo kazalnikov v Prilogi I, kadar bi bilo to potrebno za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka pri izvajanju programov.

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 38 za spremembo kazalnikov v Prilogi I 
  in Prilogi IIa
  , kadar bi bilo to potrebno za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka pri izvajanju programov.

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17

Člen 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 17 | Člen 17 |
| Načela | Načela |
| 1.   Podpora iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti se lahko uporablja zgolj za podporo razdeljevanju hrane in blaga, ki sta v skladu s pravom Unije o varnosti potrošniških izdelkov. | 1.   Podpora iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti se lahko uporablja zgolj za podporo razdeljevanju hrane in blaga, ki sta v skladu s pravom Unije o varnosti potrošniških izdelkov. |
| 2.   Države članice in upravičenci izberejo hrano in/ali osnovno materialno pomoč na podlagi objektivnih meril, povezanih s potrebami najbolj ogroženih oseb. Merila za izbiro hrane in, kadar je primerno, blaga, upoštevajo tudi podnebne in okoljske vidike, zlasti za zmanjšanje količine živilskih odpadkov. Po potrebi se pri izbiri hrane za razdeljevanje upošteva njen prispevek k uravnoteženi prehrani najbolj ogroženih oseb. | 2.   Države članice in upravičenci izberejo hrano in/ali osnovno materialno pomoč na podlagi objektivnih meril, povezanih s potrebami najbolj ogroženih oseb. Merila za izbiro hrane in, kadar je primerno, blaga, upoštevajo tudi podnebne in okoljske vidike, zlasti za zmanjšanje količine živilskih odpadkov
  in plastike za enkratno uporabo
  . Po potrebi se pri izbiri hrane za razdeljevanje upošteva njen prispevek k uravnoteženi prehrani najbolj ogroženih oseb. |
| Hrana in/ali osnovna materialna pomoč se lahko zagotavljata neposredno najbolj ogroženim osebam ali posredno prek elektronskih kuponov ali kartic, če se lahko zamenjajo zgolj za hrano in/ali osnovno materialno pomoč iz člena 2(3) | Hrana in/ali osnovna materialna pomoč se lahko zagotavljata neposredno najbolj ogroženim osebam ali posredno prek elektronskih kuponov ali kartic, če se lahko zamenjajo zgolj za hrano in/ali osnovno materialno pomoč iz člena 2(3)
  in ne nadomestijo obstoječih socialnih ugodnosti. |
| Hrana, ki se zagotavlja najbolj ogroženim osebam, se lahko dobi iz uporabe, predelave ali prodaje proizvodov, odpremljenih v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013, če je to najbolj gospodarna možnost in ne odloži neupravičeno dobavljanja hrane najbolj ogroženim osebam. | Hrana, ki se zagotavlja najbolj ogroženim osebam, se lahko dobi iz uporabe, predelave ali prodaje proizvodov, odpremljenih v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013, če je to najbolj gospodarna možnost in ne odloži neupravičeno dobavljanja hrane najbolj ogroženim osebam. |
| Vsi zneski, ki izhajajo iz takih transakcij, se porabijo v korist najbolj ogroženih oseb, poleg zneskov, ki so programu že na voljo. | Vsi zneski, ki izhajajo iz takih transakcij, se porabijo v korist najbolj ogroženih oseb, poleg zneskov, ki so programu že na voljo. |
| 3.   Komisija in države članice zagotovijo, da pomoč, zagotovljena v okviru podpore iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti, spoštuje dostojanstvo in preprečuje stigmatizacijo najbolj ogroženih oseb. | 3.   Komisija in države članice zagotovijo, da pomoč, zagotovljena v okviru podpore iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti, spoštuje dostojanstvo in preprečuje stigmatizacijo najbolj ogroženih oseb. |
| 4.   Dobavljanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči se
  lahko
  dopolni z napotitvijo na pristojne službe in drugimi spremljevalnimi ukrepi, katerih namen je socialno vključevanje najbolj ogroženih oseb. | 4.   Dobavljanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči se dopolni z napotitvijo na pristojne službe in drugimi spremljevalnimi ukrepi, katerih namen je socialno vključevanje najbolj ogroženih oseb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 17

Člen 17

Načela

Načela

1.   Podpora iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti se lahko uporablja zgolj za podporo razdeljevanju hrane in blaga, ki sta v skladu s pravom Unije o varnosti potrošniških izdelkov.

1.   Podpora iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti se lahko uporablja zgolj za podporo razdeljevanju hrane in blaga, ki sta v skladu s pravom Unije o varnosti potrošniških izdelkov.

2.   Države članice in upravičenci izberejo hrano in/ali osnovno materialno pomoč na podlagi objektivnih meril, povezanih s potrebami najbolj ogroženih oseb. Merila za izbiro hrane in, kadar je primerno, blaga, upoštevajo tudi podnebne in okoljske vidike, zlasti za zmanjšanje količine živilskih odpadkov. Po potrebi se pri izbiri hrane za razdeljevanje upošteva njen prispevek k uravnoteženi prehrani najbolj ogroženih oseb.

2.   Države članice in upravičenci izberejo hrano in/ali osnovno materialno pomoč na podlagi objektivnih meril, povezanih s potrebami najbolj ogroženih oseb. Merila za izbiro hrane in, kadar je primerno, blaga, upoštevajo tudi podnebne in okoljske vidike, zlasti za zmanjšanje količine živilskih odpadkov
  in plastike za enkratno uporabo
  . Po potrebi se pri izbiri hrane za razdeljevanje upošteva njen prispevek k uravnoteženi prehrani najbolj ogroženih oseb.

Hrana in/ali osnovna materialna pomoč se lahko zagotavljata neposredno najbolj ogroženim osebam ali posredno prek elektronskih kuponov ali kartic, če se lahko zamenjajo zgolj za hrano in/ali osnovno materialno pomoč iz člena 2(3)

Hrana in/ali osnovna materialna pomoč se lahko zagotavljata neposredno najbolj ogroženim osebam ali posredno prek elektronskih kuponov ali kartic, če se lahko zamenjajo zgolj za hrano in/ali osnovno materialno pomoč iz člena 2(3)
  in ne nadomestijo obstoječih socialnih ugodnosti.

in ne nadomestijo obstoječih socialnih ugodnosti.

Hrana, ki se zagotavlja najbolj ogroženim osebam, se lahko dobi iz uporabe, predelave ali prodaje proizvodov, odpremljenih v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013, če je to najbolj gospodarna možnost in ne odloži neupravičeno dobavljanja hrane najbolj ogroženim osebam.

Hrana, ki se zagotavlja najbolj ogroženim osebam, se lahko dobi iz uporabe, predelave ali prodaje proizvodov, odpremljenih v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013, če je to najbolj gospodarna možnost in ne odloži neupravičeno dobavljanja hrane najbolj ogroženim osebam.

Vsi zneski, ki izhajajo iz takih transakcij, se porabijo v korist najbolj ogroženih oseb, poleg zneskov, ki so programu že na voljo.

Vsi zneski, ki izhajajo iz takih transakcij, se porabijo v korist najbolj ogroženih oseb, poleg zneskov, ki so programu že na voljo.

3.   Komisija in države članice zagotovijo, da pomoč, zagotovljena v okviru podpore iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti, spoštuje dostojanstvo in preprečuje stigmatizacijo najbolj ogroženih oseb.

3.   Komisija in države članice zagotovijo, da pomoč, zagotovljena v okviru podpore iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti, spoštuje dostojanstvo in preprečuje stigmatizacijo najbolj ogroženih oseb.

4.   Dobavljanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči se
  lahko
  dopolni z napotitvijo na pristojne službe in drugimi spremljevalnimi ukrepi, katerih namen je socialno vključevanje najbolj ogroženih oseb.

4.   Dobavljanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči se dopolni z napotitvijo na pristojne službe in drugimi spremljevalnimi ukrepi, katerih namen je socialno vključevanje najbolj ogroženih oseb.

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20

Člen 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 20 | Člen 20 |
| Upravičenost izdatkov | Upravičenost izdatkov |
| 1.   Upravičeni stroški za podporo iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti so: | 1.   Upravičeni stroški za podporo iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti so: |
| (a) | stroški nakupa hrane in/ali osnovne materialne pomoči, vključno s stroški v zvezi s prevozom hrane in/ali osnovne materialne pomoči do upravičencev, ki dobavljajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč končnim prejemnikom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 20

Člen 20

Upravičenost izdatkov

Upravičenost izdatkov

1.   Upravičeni stroški za podporo iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti so:

1.   Upravičeni stroški za podporo iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti so:

(a)

stroški nakupa hrane in/ali osnovne materialne pomoči, vključno s stroški v zvezi s prevozom hrane in/ali osnovne materialne pomoči do upravičencev, ki dobavljajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč končnim prejemnikom;

| (a) | stroški nakupa hrane in/ali osnovne materialne pomoči, vključno s stroški v zvezi s prevozom hrane in/ali osnovne materialne pomoči do upravičencev, ki dobavljajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč končnim prejemnikom; |
| --- | --- |

(a)

stroški nakupa hrane in/ali osnovne materialne pomoči, vključno s stroški v zvezi s prevozom hrane in/ali osnovne materialne pomoči do upravičencev, ki dobavljajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč končnim prejemnikom;

| (b) | kadar prevoz hrane in/ali osnovne materialne pomoči do upravičencev, ki ju razdeljujejo končnim prejemnikom, ni zajet v točki (a), stroški, ki jih krije nabavni organ, v zvezi s prevozom hrane in/ali osnovne materialne pomoči do skladišč in/ali upravičencev ter stroški skladiščenja po pavšalni stopnji 1 % stroškov iz točke (a) ali, v ustrezno utemeljenih primerih, dejansko nastali in plačani stroški; |
| --- | --- |

(b)

kadar prevoz hrane in/ali osnovne materialne pomoči do upravičencev, ki ju razdeljujejo končnim prejemnikom, ni zajet v točki (a), stroški, ki jih krije nabavni organ, v zvezi s prevozom hrane in/ali osnovne materialne pomoči do skladišč in/ali upravičencev ter stroški skladiščenja po pavšalni stopnji 1 % stroškov iz točke (a) ali, v ustrezno utemeljenih primerih, dejansko nastali in plačani stroški;

| (b) | kadar prevoz hrane in/ali osnovne materialne pomoči do upravičencev, ki ju razdeljujejo končnim prejemnikom, ni zajet v točki (a), stroški, ki jih krije nabavni organ, v zvezi s prevozom hrane in/ali osnovne materialne pomoči do skladišč in/ali upravičencev ter stroški skladiščenja po pavšalni stopnji 1 % stroškov iz točke (a) ali, v ustrezno utemeljenih primerih, dejansko nastali in plačani stroški; |
| --- | --- |

(b)

kadar prevoz hrane in/ali osnovne materialne pomoči do upravičencev, ki ju razdeljujejo končnim prejemnikom, ni zajet v točki (a), stroški, ki jih krije nabavni organ, v zvezi s prevozom hrane in/ali osnovne materialne pomoči do skladišč in/ali upravičencev ter stroški skladiščenja po pavšalni stopnji 1 % stroškov iz točke (a) ali, v ustrezno utemeljenih primerih, dejansko nastali in plačani stroški;

| (c) | upravni stroški, stroški prevoza in skladiščenja, ki jih krijejo upravičenci, vključeni v razdeljevanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim, po pavšalni stopnji 5 % stroškov iz točke (a); ali 5 % stroškov vrednosti hrane, odpremljene v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1308/2013; |
| --- | --- |

(c)

upravni stroški, stroški prevoza in skladiščenja, ki jih krijejo upravičenci, vključeni v razdeljevanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim, po pavšalni stopnji 5 % stroškov iz točke (a); ali 5 % stroškov vrednosti hrane, odpremljene v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1308/2013;

| (c) | upravni stroški, stroški prevoza in skladiščenja, ki jih krijejo upravičenci, vključeni v razdeljevanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim, po pavšalni stopnji 5 % stroškov iz točke (a); ali 5 % stroškov vrednosti hrane, odpremljene v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1308/2013; |
| --- | --- |

(c)

upravni stroški, stroški prevoza in skladiščenja, ki jih krijejo upravičenci, vključeni v razdeljevanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim, po pavšalni stopnji 5 % stroškov iz točke (a); ali 5 % stroškov vrednosti hrane, odpremljene v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1308/2013;

| (d) | stroški zbiranja, prevoza, skladiščenja in razdeljevanja donacij hrane ter neposredno povezanih dejavnosti ozaveščanja; |
| --- | --- |

(d)

stroški zbiranja, prevoza, skladiščenja in razdeljevanja donacij hrane ter neposredno povezanih dejavnosti ozaveščanja;

| (d) | stroški zbiranja, prevoza, skladiščenja in razdeljevanja donacij hrane ter neposredno povezanih dejavnosti ozaveščanja; |
| --- | --- |

(d)

stroški zbiranja, prevoza, skladiščenja in razdeljevanja donacij hrane ter neposredno povezanih dejavnosti ozaveščanja;

| (e) | stroški spremljevalnih ukrepov, ki jih izvajajo upravičenci ali se izvajajo v njihovem imenu in jih prijavijo upravičenci, ki dobavljajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč najbolj ogroženim osebam, po pavšalni stopnji 5 % stroškov iz točke (a). |
| --- | --- |

(e)

stroški spremljevalnih ukrepov, ki jih izvajajo upravičenci ali se izvajajo v njihovem imenu in jih prijavijo upravičenci, ki dobavljajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč najbolj ogroženim osebam, po pavšalni stopnji 5 % stroškov iz točke (a).

| (e) | stroški spremljevalnih ukrepov, ki jih izvajajo upravičenci ali se izvajajo v njihovem imenu in jih prijavijo upravičenci, ki dobavljajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč najbolj ogroženim osebam, po pavšalni stopnji 5,5  % stroškov iz točke (a). |
| --- | --- |

(e)

stroški spremljevalnih ukrepov, ki jih izvajajo upravičenci ali se izvajajo v njihovem imenu in jih prijavijo upravičenci, ki dobavljajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč najbolj ogroženim osebam, po pavšalni stopnji 5,5  % stroškov iz točke (a).

2.   Zmanjšanje upravičenih stroškov iz odstavka (1)(a) zaradi neizpolnjevanja veljavnega prava s strani organa, pristojnega za nakup hrane in/ali osnovne materialne pomoči, ne privede do zmanjšanja upravičenih stroškov iz odstavka 1(c) in (e).

2.   Zmanjšanje upravičenih stroškov iz odstavka (1)(a) zaradi neizpolnjevanja veljavnega prava s strani organa, pristojnega za nakup hrane in/ali osnovne materialne pomoči, ne privede do zmanjšanja upravičenih stroškov iz odstavka 1(c) in (e).

3.   Naslednji stroški niso upravičeni:

3.   Naslednji stroški niso upravičeni:

| (a) | obresti na dolgove; |
| --- | --- |

(a)

obresti na dolgove;

| (a) | obresti na dolgove; |
| --- | --- |

(a)

obresti na dolgove;

| (b) | zagotavljanje
  infrastrukture; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje
  infrastrukture;

zagotavljanje

| (b) | nakup
  infrastrukture; |
| --- | --- |

(b)

nakup
  infrastrukture;

nakup

| (c) | stroški rabljenega blaga. |
| --- | --- |

(c)

stroški rabljenega blaga.

| (c) | stroški rabljenega blaga
  zmanjšane kakovosti
  . |
| --- | --- |

(c)

stroški rabljenega blaga
  zmanjšane kakovosti
  .

zmanjšane kakovosti

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21

Člen 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 21 | Člen 21 |
| Kazalniki in poročanje | Kazalniki in poročanje |
| 1.   Za spremljanje napredka pri izvajanju se pri prednostnih nalogah za odpravljanje materialne prikrajšanosti uporabljajo skupni kazalniki učinka in rezultatov, kot so določeni v Prilogi II k tej uredbi. Ti programi lahko uporabljajo tudi kazalnike za posamezne programe. | 1.   Za spremljanje napredka pri izvajanju se pri prednostnih nalogah za odpravljanje materialne prikrajšanosti uporabljajo skupni kazalniki učinka in rezultatov, kot so določeni v Prilogi II k tej uredbi. Ti programi lahko uporabljajo tudi kazalnike za posamezne programe. |
| 2.   Določijo se referenčne vrednosti za skupne kazalnike rezultatov in kazalnike rezultatov za posamezne programe. | 2.   Določijo se referenčne vrednosti za skupne kazalnike rezultatov in kazalnike rezultatov za posamezne programe.
  Zahteve glede poročanja so čim bolj enostavne. |
| 3.   Organi upravljanja do 30. junija 2025 in 30. junija 2028 Komisiji poročajo o rezultatih strukturirane raziskave o končnih prejemnikih, izvedene predhodno leto. Ta raziskava temelji na modelu, ki ga določi Komisija z izvedbenih aktom. | 3.   Organi upravljanja do 30. junija 2025 in 30. junija 2028 Komisiji poročajo o rezultatih strukturirane
  anonimne
  raziskave o končnih prejemnikih, izvedene predhodno leto
  in osredotočene tudi na njihove življenjske pogoje in naravo njihove materialne prikrajšanosti
  . Ta raziskava temelji na modelu, ki ga določi Komisija z izvedbenih aktom. |
| 4.   Komisija za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega člena sprejme izvedbeni akt, s katerim določi model, ki se uporabi za strukturirano raziskavo o končnih prejemnikih, v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 39(2). | 4.   Komisija za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega člena sprejme izvedbeni akt, s katerim določi model, ki se uporabi za strukturirano raziskavo o končnih prejemnikih, v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 39(2). |
| 5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 38 za spremembo kazalnikov v Prilogi II, kadar bi bilo to potrebno za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka pri izvajanju programov. | 5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 38 za spremembo kazalnikov v Prilogi II, kadar bi bilo to potrebno za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka pri izvajanju programov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 21

Člen 21

Kazalniki in poročanje

Kazalniki in poročanje

1.   Za spremljanje napredka pri izvajanju se pri prednostnih nalogah za odpravljanje materialne prikrajšanosti uporabljajo skupni kazalniki učinka in rezultatov, kot so določeni v Prilogi II k tej uredbi. Ti programi lahko uporabljajo tudi kazalnike za posamezne programe.

1.   Za spremljanje napredka pri izvajanju se pri prednostnih nalogah za odpravljanje materialne prikrajšanosti uporabljajo skupni kazalniki učinka in rezultatov, kot so določeni v Prilogi II k tej uredbi. Ti programi lahko uporabljajo tudi kazalnike za posamezne programe.

2.   Določijo se referenčne vrednosti za skupne kazalnike rezultatov in kazalnike rezultatov za posamezne programe.

2.   Določijo se referenčne vrednosti za skupne kazalnike rezultatov in kazalnike rezultatov za posamezne programe.
  Zahteve glede poročanja so čim bolj enostavne.

3.   Organi upravljanja do 30. junija 2025 in 30. junija 2028 Komisiji poročajo o rezultatih strukturirane raziskave o končnih prejemnikih, izvedene predhodno leto. Ta raziskava temelji na modelu, ki ga določi Komisija z izvedbenih aktom.

3.   Organi upravljanja do 30. junija 2025 in 30. junija 2028 Komisiji poročajo o rezultatih strukturirane
  anonimne
  raziskave o končnih prejemnikih, izvedene predhodno leto
  in osredotočene tudi na njihove življenjske pogoje in naravo njihove materialne prikrajšanosti
  . Ta raziskava temelji na modelu, ki ga določi Komisija z izvedbenih aktom.

4.   Komisija za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega člena sprejme izvedbeni akt, s katerim določi model, ki se uporabi za strukturirano raziskavo o končnih prejemnikih, v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 39(2).

4.   Komisija za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega člena sprejme izvedbeni akt, s katerim določi model, ki se uporabi za strukturirano raziskavo o končnih prejemnikih, v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 39(2).

5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 38 za spremembo kazalnikov v Prilogi II, kadar bi bilo to potrebno za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka pri izvajanju programov.

5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 38 za spremembo kazalnikov v Prilogi II, kadar bi bilo to potrebno za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka pri izvajanju programov.

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1

Člen 22 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Revizija operacij lahko zajema vse stopnje njihovega izvajanja in vse ravni distribucijske verige, z izjemo kontrole končnih prejemnikov, razen če ocena tveganja pokaže posebno tveganje nepravilnosti ali goljufije. | Revizija operacij lahko zajema vse stopnje njihovega izvajanja in vse ravni distribucijske verige, z izjemo kontrole končnih prejemnikov, razen če ocena tveganja pokaže posebno tveganje nepravilnosti ali goljufije.
  Revizija operacij zajema več kontrol v zgodnjih fazah izvajanja, tako da se lahko sredstva v primeru tveganja goljufije prenesejo k drugim projektom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Revizija operacij lahko zajema vse stopnje njihovega izvajanja in vse ravni distribucijske verige, z izjemo kontrole končnih prejemnikov, razen če ocena tveganja pokaže posebno tveganje nepravilnosti ali goljufije.

Revizija operacij lahko zajema vse stopnje njihovega izvajanja in vse ravni distribucijske verige, z izjemo kontrole končnih prejemnikov, razen če ocena tveganja pokaže posebno tveganje nepravilnosti ali goljufije.
  Revizija operacij zajema več kontrol v zgodnjih fazah izvajanja, tako da se lahko sredstva v primeru tveganja goljufije prenesejo k drugim projektom.

Revizija operacij zajema več kontrol v zgodnjih fazah izvajanja, tako da se lahko sredstva v primeru tveganja goljufije prenesejo k drugim projektom.

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23

Člen 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 23 | Člen 23 |
| Operativni cilji | Operativni cilji |
| Sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ima naslednje operativne cilje: | Sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ima naslednje operativne cilje: |
| a) | razvijati primerjalno analitično znanje visoke kakovosti za zagotovitev, da politike za doseganje specifičnih ciljev iz člena 4 temeljijo na trdnih dokazih ter ustrezajo potrebam, izzivom in pogojem v pridruženih državah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 23

Člen 23

Operativni cilji

Operativni cilji

Sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ima naslednje operativne cilje:

Sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ima naslednje operativne cilje:

a)

razvijati primerjalno analitično znanje visoke kakovosti za zagotovitev, da politike za doseganje specifičnih ciljev iz člena 4 temeljijo na trdnih dokazih ter ustrezajo potrebam, izzivom in pogojem v pridruženih državah;

| a) | razvijati primerjalno analitično znanje visoke kakovosti za zagotovitev, da politike za doseganje specifičnih ciljev iz člena 4 temeljijo na trdnih dokazih ter ustrezajo potrebam, izzivom in pogojem v pridruženih državah; |
| --- | --- |

a)

razvijati primerjalno analitično znanje visoke kakovosti za zagotovitev, da politike za doseganje specifičnih ciljev iz člena 4 temeljijo na trdnih dokazih ter ustrezajo potrebam, izzivom in pogojem v pridruženih državah;

| b) | pospeševati učinkovito in vključujočo izmenjavo informacij, vzajemno učenje, medsebojne strokovne preglede in dialog o politikah na področjih iz člena 4, da bi se pridruženim državam pomagalo pri sprejemanju ustreznih ukrepov politike; |
| --- | --- |

b)

pospeševati učinkovito in vključujočo izmenjavo informacij, vzajemno učenje, medsebojne strokovne preglede in dialog o politikah na področjih iz člena 4, da bi se pridruženim državam pomagalo pri sprejemanju ustreznih ukrepov politike;

| b) | pospeševati učinkovito in vključujočo izmenjavo informacij, vzajemno učenje, medsebojne strokovne preglede in dialog o politikah na področjih iz člena 4, da bi se pridruženim državam pomagalo pri sprejemanju ustreznih ukrepov politike; |
| --- | --- |

b)

pospeševati učinkovito in vključujočo izmenjavo informacij, vzajemno učenje, medsebojne strokovne preglede in dialog o politikah na področjih iz člena 4, da bi se pridruženim državam pomagalo pri sprejemanju ustreznih ukrepov politike;

| c) | podpirati socialno eksperimentiranje na področjih iz člena 4 ter krepiti zmogljivost
  zainteresiranih strani za
  izvajanje, prenos ali razširitev preskušenih inovacij socialne politike; |
| --- | --- |

c)

podpirati socialno eksperimentiranje na področjih iz člena 4 ter krepiti zmogljivost
  zainteresiranih strani za
  izvajanje, prenos ali razširitev preskušenih inovacij socialne politike;

zainteresiranih strani za

| c) | podpirati socialno eksperimentiranje na področjih iz člena 4 ter krepiti zmogljivost
  deležnikov za pripravo, oblikovanje in
  izvajanje, prenos ali razširitev preskušenih inovacij socialne politike
  s posebnim poudarkom na spodbujanju krepitve lokalnih projektov, ki so jih razvila mesta, lokalni in regionalni organi, socialni partnerji, organizacije civilne družbe in socialno-ekonomski udeleženci na področju sprejema in socialnega vključevanja ter vključevanja državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

c)

podpirati socialno eksperimentiranje na področjih iz člena 4 ter krepiti zmogljivost
  deležnikov za pripravo, oblikovanje in
  izvajanje, prenos ali razširitev preskušenih inovacij socialne politike
  s posebnim poudarkom na spodbujanju krepitve lokalnih projektov, ki so jih razvila mesta, lokalni in regionalni organi, socialni partnerji, organizacije civilne družbe in socialno-ekonomski udeleženci na področju sprejema in socialnega vključevanja ter vključevanja državljanov tretjih držav.

deležnikov za pripravo, oblikovanje in

s posebnim poudarkom na spodbujanju krepitve lokalnih projektov, ki so jih razvila mesta, lokalni in regionalni organi, socialni partnerji, organizacije civilne družbe in socialno-ekonomski udeleženci na področju sprejema in socialnega vključevanja ter vključevanja državljanov tretjih držav.

| d) | delodajalcem
  in iskalcem zaposlitve zagotavljati posebne podporne storitve za razvoj povezanih evropskih trgov dela, ki segajo od priprave pred zaposlitvijo do pomoči po zaposlitvi, da bi se zapolnila prosta delovna mesta v nekaterih sektorjih, poklicih, državah, obmejnih regijah ali za nekatere skupine (npr.
  ranljive
  osebe); |
| --- | --- |

d)

delodajalcem
  in iskalcem zaposlitve zagotavljati posebne podporne storitve za razvoj povezanih evropskih trgov dela, ki segajo od priprave pred zaposlitvijo do pomoči po zaposlitvi, da bi se zapolnila prosta delovna mesta v nekaterih sektorjih, poklicih, državah, obmejnih regijah ali za nekatere skupine (npr.
  ranljive
  osebe);

delodajalcem

ranljive

| d) | razviti ter delodajalcem
  in iskalcem zaposlitve zagotavljati posebne podporne storitve za razvoj povezanih evropskih trgov dela, ki segajo od priprave pred zaposlitvijo do pomoči po zaposlitvi, da bi se zapolnila prosta delovna mesta v nekaterih sektorjih, poklicih, državah, obmejnih regijah ali za nekatere skupine (npr. osebe
  v ranljivih položajih
  ); |
| --- | --- |

d)

razviti ter delodajalcem
  in iskalcem zaposlitve zagotavljati posebne podporne storitve za razvoj povezanih evropskih trgov dela, ki segajo od priprave pred zaposlitvijo do pomoči po zaposlitvi, da bi se zapolnila prosta delovna mesta v nekaterih sektorjih, poklicih, državah, obmejnih regijah ali za nekatere skupine (npr. osebe
  v ranljivih položajih
  );

razviti ter delodajalcem

v ranljivih položajih

| da) | podpirati čezmejna partnerstva med javnimi službami za zaposlovanje, civilno družbo in socialnimi partnerji za spodbujanje čezmejnega trga dela in čezmejne mobilnosti z ustreznimi pogoji; |
| --- | --- |

da)

da)

podpirati čezmejna partnerstva med javnimi službami za zaposlovanje, civilno družbo in socialnimi partnerji za spodbujanje čezmejnega trga dela in čezmejne mobilnosti z ustreznimi pogoji;

podpirati čezmejna partnerstva med javnimi službami za zaposlovanje, civilno družbo in socialnimi partnerji za spodbujanje čezmejnega trga dela in čezmejne mobilnosti z ustreznimi pogoji;

| db) | podpirati zagotavljanje storitev EURES za zaposlovanje delavcev in njihovo razporejanje na kakovostna in trajnostna delovna mesta z uravnoteženjem ponudbe in povpraševanja po delovnih mestih, tudi s čezmejnimi partnerstvi; |
| --- | --- |

db)

db)

podpirati zagotavljanje storitev EURES za zaposlovanje delavcev in njihovo razporejanje na kakovostna in trajnostna delovna mesta z uravnoteženjem ponudbe in povpraševanja po delovnih mestih, tudi s čezmejnimi partnerstvi;

podpirati zagotavljanje storitev EURES za zaposlovanje delavcev in njihovo razporejanje na kakovostna in trajnostna delovna mesta z uravnoteženjem ponudbe in povpraševanja po delovnih mestih, tudi s čezmejnimi partnerstvi;

| dc) | olajšati prostovoljno geografsko mobilnost delavcev z ustreznimi socialnimi pogoji in povečati zaposlitvene možnosti z razvojem visokokakovostnih in vključujočih trgov dela v Uniji, ki so odprti in dostopni za vse, ob spoštovanju pravic delavcev po vsej Uniji; |
| --- | --- |

dc)

dc)

olajšati prostovoljno geografsko mobilnost delavcev z ustreznimi socialnimi pogoji in povečati zaposlitvene možnosti z razvojem visokokakovostnih in vključujočih trgov dela v Uniji, ki so odprti in dostopni za vse, ob spoštovanju pravic delavcev po vsej Uniji;

olajšati prostovoljno geografsko mobilnost delavcev z ustreznimi socialnimi pogoji in povečati zaposlitvene možnosti z razvojem visokokakovostnih in vključujočih trgov dela v Uniji, ki so odprti in dostopni za vse, ob spoštovanju pravic delavcev po vsej Uniji;

| e) | podpirati razvoj tržnega ekosistema, povezanega z zagotavljanjem mikrofinanciranja za mikropodjetja v zagonski in razvojni fazi, zlasti takšna, ki zaposlujejo
  ranljive osebe
  ; |
| --- | --- |

e)

podpirati razvoj tržnega ekosistema, povezanega z zagotavljanjem mikrofinanciranja za mikropodjetja v zagonski in razvojni fazi, zlasti takšna, ki zaposlujejo
  ranljive osebe
  ;

ranljive osebe

| e) | podpirati razvoj tržnega ekosistema, povezanega z zagotavljanjem mikrofinanciranja
  , pa tudi z razpoložljivostjo in dostopnostjo
  za mikropodjetja
  , podjetja socialnega gospodarstva in ranljive osebe
  v zagonski in razvojni fazi, zlasti takšna, ki zaposlujejo
  osebe v ranljivem položaju, vključno s prikrajšanimi skupinami
  ; |
| --- | --- |

e)

podpirati razvoj tržnega ekosistema, povezanega z zagotavljanjem mikrofinanciranja
  , pa tudi z razpoložljivostjo in dostopnostjo
  za mikropodjetja
  , podjetja socialnega gospodarstva in ranljive osebe
  v zagonski in razvojni fazi, zlasti takšna, ki zaposlujejo
  osebe v ranljivem položaju, vključno s prikrajšanimi skupinami
  ;

, pa tudi z razpoložljivostjo in dostopnostjo

, podjetja socialnega gospodarstva in ranljive osebe

osebe v ranljivem položaju, vključno s prikrajšanimi skupinami

| f) | podpirati mreženje na ravni Unije in dialog z zadevnimi
  zainteresiranimi stranmi
  ter med njimi na področjih iz člena 4 ter prispevati h krepitvi institucionalne zmogljivosti
  teh zainteresiranih strani
  , vključno z javnimi službami za zaposlovanje, institucijami socialne varnosti, mikrofinančnimi institucijami in institucijami, ki zagotavljajo financiranje
  socialnim podjetjem
  in socialnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

f)

podpirati mreženje na ravni Unije in dialog z zadevnimi
  zainteresiranimi stranmi
  ter med njimi na področjih iz člena 4 ter prispevati h krepitvi institucionalne zmogljivosti
  teh zainteresiranih strani
  , vključno z javnimi službami za zaposlovanje, institucijami socialne varnosti, mikrofinančnimi institucijami in institucijami, ki zagotavljajo financiranje
  socialnim podjetjem
  in socialnemu gospodarstvu;

zainteresiranimi stranmi

teh zainteresiranih strani

socialnim podjetjem

| f) | podpirati mreženje na ravni Unije in dialog z zadevnimi
  deležniki
  ter med njimi na področjih iz člena 4 ter prispevati h krepitvi institucionalne zmogljivosti
  sodelujočih deležnikov
  , vključno z javnimi službami za zaposlovanje, institucijami socialne varnosti,
  civilno družbo,
  mikrofinančnimi institucijami in institucijami, ki zagotavljajo financiranje
  podjetjem socialnega gospodarstva
  in socialnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

f)

podpirati mreženje na ravni Unije in dialog z zadevnimi
  deležniki
  ter med njimi na področjih iz člena 4 ter prispevati h krepitvi institucionalne zmogljivosti
  sodelujočih deležnikov
  , vključno z javnimi službami za zaposlovanje, institucijami socialne varnosti,
  civilno družbo,
  mikrofinančnimi institucijami in institucijami, ki zagotavljajo financiranje
  podjetjem socialnega gospodarstva
  in socialnemu gospodarstvu;

deležniki

sodelujočih deležnikov

civilno družbo,

podjetjem socialnega gospodarstva

| g) | podpirati razvoj
  socialnih podjetij
  in pojav trga socialnih naložb s spodbujanjem interakcij med javnim in zasebnim sektorjem ter udeležbe fundacij in človekoljubnih akterjev na navedenem trgu; |
| --- | --- |

g)

podpirati razvoj
  socialnih podjetij
  in pojav trga socialnih naložb s spodbujanjem interakcij med javnim in zasebnim sektorjem ter udeležbe fundacij in človekoljubnih akterjev na navedenem trgu;

socialnih podjetij

| g) | podpirati razvoj
  podjetij socialnega gospodarstva
  in pojav trga socialnih naložb s spodbujanjem interakcij med javnim in zasebnim sektorjem ter udeležbe fundacij in človekoljubnih akterjev na navedenem trgu; |
| --- | --- |

g)

podpirati razvoj
  podjetij socialnega gospodarstva
  in pojav trga socialnih naložb s spodbujanjem interakcij med javnim in zasebnim sektorjem ter udeležbe fundacij in človekoljubnih akterjev na navedenem trgu;

podjetij socialnega gospodarstva

| h) | zagotavljati smernice za razvoj socialne infrastrukture (vključno s stanovanji,
  otroškim
  varstvom, izobraževanjem in usposabljanjem, zdravstvom in dolgotrajno oskrbo) za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

h)

zagotavljati smernice za razvoj socialne infrastrukture (vključno s stanovanji,
  otroškim
  varstvom, izobraževanjem in usposabljanjem, zdravstvom in dolgotrajno oskrbo) za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic;

otroškim

| h) | zagotavljati smernice za razvoj socialne infrastrukture (vključno s stanovanji,
  predšolsko vzgojo in
  varstvom,
  varstvom starejših, zahtevami glede dostopnosti, prehodom s storitev institucionalne oskrbe na storitve oskrbe v družini in skupnosti, vključno z zahtevami glede dostopnosti za invalide, otroškim varstvom,
  izobraževanjem in usposabljanjem, zdravstvom in dolgotrajno oskrbo) za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

h)

zagotavljati smernice za razvoj socialne infrastrukture (vključno s stanovanji,
  predšolsko vzgojo in
  varstvom,
  varstvom starejših, zahtevami glede dostopnosti, prehodom s storitev institucionalne oskrbe na storitve oskrbe v družini in skupnosti, vključno z zahtevami glede dostopnosti za invalide, otroškim varstvom,
  izobraževanjem in usposabljanjem, zdravstvom in dolgotrajno oskrbo) za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic;

predšolsko vzgojo in

varstvom starejših, zahtevami glede dostopnosti, prehodom s storitev institucionalne oskrbe na storitve oskrbe v družini in skupnosti, vključno z zahtevami glede dostopnosti za invalide, otroškim varstvom,

| i) | podpirati transnacionalno sodelovanje za pospešitev prenosa inovativnih rešitev in njihovo lažjo razširitev, zlasti na področjih zaposlovanja, spretnosti in socialnega vključevanja, po vsej Evropi; |
| --- | --- |

i)

podpirati transnacionalno sodelovanje za pospešitev prenosa inovativnih rešitev in njihovo lažjo razširitev, zlasti na področjih zaposlovanja, spretnosti in socialnega vključevanja, po vsej Evropi;

| i) | podpirati transnacionalno sodelovanje za pospešitev prenosa inovativnih rešitev in njihovo lažjo razširitev, zlasti na področjih
  boja proti revščini,
  zaposlovanja, spretnosti in socialnega vključevanja, po vsej Evropi; |
| --- | --- |

i)

podpirati transnacionalno sodelovanje za pospešitev prenosa inovativnih rešitev in njihovo lažjo razširitev, zlasti na področjih
  boja proti revščini,
  zaposlovanja, spretnosti in socialnega vključevanja, po vsej Evropi;

boja proti revščini,

| j) | podpirati izvajanje zadevnih mednarodnih socialnih in delovnih standardov v okviru izkoriščanja globalizacije in zunanje razsežnosti politik Unije na področjih iz člena 4. |
| --- | --- |

j)

podpirati izvajanje zadevnih mednarodnih socialnih in delovnih standardov v okviru izkoriščanja globalizacije in zunanje razsežnosti politik Unije na področjih iz člena 4.

| j) | podpirati izvajanje zadevnih mednarodnih socialnih in delovnih standardov v okviru izkoriščanja globalizacije in zunanje razsežnosti politik Unije na področjih iz člena 4. |
| --- | --- |

j)

podpirati izvajanje zadevnih mednarodnih socialnih in delovnih standardov v okviru izkoriščanja globalizacije in zunanje razsežnosti politik Unije na področjih iz člena 4.

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 a (novo)

Člen 23 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 23a




  Tematska osredotočenost in financiranje




  Del finančnih sredstev za sklop ESS + za zaposlovanje in socialne inovacije iz člena 5(4)(a) se v celotnem obdobju razporedi na specifične cilje, določene v členu 4(2b), v skladu z naslednjimi okvirnimi odstotnimi deleži:










  (a) | 55 % za specifični cilj 1; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 23a

Tematska osredotočenost in financiranje

Del finančnih sredstev za sklop ESS + za zaposlovanje in socialne inovacije iz člena 5(4)(a) se v celotnem obdobju razporedi na specifične cilje, določene v členu 4(2b), v skladu z naslednjimi okvirnimi odstotnimi deleži:

(a)

55 % za specifični cilj 1;

| (b) | 18 % za specifični cilj 2; |
| --- | --- |

(b)

18 % za specifični cilj 2;

| (c) | 18 % za specifični cilj 3. |
| --- | --- |

(c)

18 % za specifični cilj 3.

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24

Člen 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 24 | Člen 24 |
| Upravičeni ukrepi | Upravičeni ukrepi |
| 1.   Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz členov 3 in 4. | 1.   Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz členov 3 in 4. |
| 2.   Iz sklopa za zaposlovanje in socialne inovacije se lahko podpirajo naslednji ukrepi: | 2.   Iz sklopa za zaposlovanje in socialne inovacije se lahko podpirajo naslednji ukrepi: |
| (a) | analitične dejavnosti, vključno v odnosu do tretjih držav, zlasti: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 24

Člen 24

Upravičeni ukrepi

Upravičeni ukrepi

1.   Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz členov 3 in 4.

1.   Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz členov 3 in 4.

2.   Iz sklopa za zaposlovanje in socialne inovacije se lahko podpirajo naslednji ukrepi:

2.   Iz sklopa za zaposlovanje in socialne inovacije se lahko podpirajo naslednji ukrepi:

(a)

analitične dejavnosti, vključno v odnosu do tretjih držav, zlasti:

| (a) | analitične dejavnosti, vključno v odnosu do tretjih držav, zlasti: |
| --- | --- |

(a)

analitične dejavnosti, vključno v odnosu do tretjih držav, zlasti:

| | (i) | raziskave, študije, statistični podatki, metodologije, klasifikacije, mikrosimulacije, kazalniki, podpora opazovalnim skupinam na evropski ravni in primerjalne analize; |
| --- | --- | --- |

(i)

raziskave, študije, statistični podatki, metodologije, klasifikacije, mikrosimulacije, kazalniki, podpora opazovalnim skupinam na evropski ravni in primerjalne analize;

| | (i) | raziskave, študije, statistični podatki, metodologije, klasifikacije, mikrosimulacije, kazalniki, podpora opazovalnim skupinam na evropski ravni in primerjalne analize; |
| --- | --- | --- |

(i)

raziskave, študije, statistični podatki, metodologije, klasifikacije, mikrosimulacije, kazalniki, podpora opazovalnim skupinam na evropski ravni in primerjalne analize;

| | (ii) | socialno eksperimentiranje za vrednotenje socialnih inovacij; |
| --- | --- | --- |

(ii)

socialno eksperimentiranje za vrednotenje socialnih inovacij;

| | (ii) | socialno eksperimentiranje za vrednotenje socialnih inovacij; |
| --- | --- | --- |

(ii)

socialno eksperimentiranje za vrednotenje socialnih inovacij;

| | (iii) | spremljanje in ocenjevanje prenosa in uporabe prava Unije; |
| --- | --- | --- |

(iii)

spremljanje in ocenjevanje prenosa in uporabe prava Unije;

| | (iii) | spremljanje in ocenjevanje prenosa in uporabe prava Unije; |
| --- | --- | --- |

(iii)

spremljanje in ocenjevanje prenosa in uporabe prava Unije;

| (b) | izvajanje politik, zlasti: |
| --- | --- |

(b)

izvajanje politik, zlasti:

| (b) | izvajanje politik, zlasti: |
| --- | --- |

(b)

izvajanje politik, zlasti:

| | (i) | čezmejno partnerstvo in podporne storitve v čezmejnih regijah; |
| --- | --- | --- |

(i)

čezmejno partnerstvo in podporne storitve v čezmejnih regijah;

| | (i) | čezmejno partnerstvo in podporne storitve v čezmejnih regijah; |
| --- | --- | --- |

(i)

čezmejno partnerstvo in podporne storitve v čezmejnih regijah;

| | (ii) | ciljno usmerjen program mobilnosti delovne sile na ravni Unije za zapolnitev prostih delovnih mest, kadar se na trgu dela pokaže primanjkljaj; |
| --- | --- | --- |

(ii)

ciljno usmerjen program mobilnosti delovne sile na ravni Unije za zapolnitev prostih delovnih mest, kadar se na trgu dela pokaže primanjkljaj;

| | (ii) | ciljno usmerjen program mobilnosti delovne sile na ravni Unije za zapolnitev prostih delovnih mest, kadar se na trgu dela pokaže primanjkljaj; |
| --- | --- | --- |

(ii)

ciljno usmerjen program mobilnosti delovne sile na ravni Unije za zapolnitev prostih delovnih mest, kadar se na trgu dela pokaže primanjkljaj;

| | (iii) | podpora za mikrofinanciranje in
  socialna podjetja
  , vključno prek operacij mešanega financiranja, na primer asimetrična delitev tveganj ali zmanjšanje transakcijskih stroškov, ter podpora za razvoj socialne infrastrukture in spretnosti; |
| --- | --- | --- |

(iii)

podpora za mikrofinanciranje in
  socialna podjetja
  , vključno prek operacij mešanega financiranja, na primer asimetrična delitev tveganj ali zmanjšanje transakcijskih stroškov, ter podpora za razvoj socialne infrastrukture in spretnosti;

socialna podjetja

| | (iii) | podpora za mikrofinanciranje in
  podjetja socialnega gospodarstva
  , vključno prek operacij mešanega financiranja, na primer asimetrična delitev tveganj ali zmanjšanje transakcijskih stroškov, ter podpora za razvoj socialne infrastrukture in spretnosti; |
| --- | --- | --- |

(iii)

podpora za mikrofinanciranje in
  podjetja socialnega gospodarstva
  , vključno prek operacij mešanega financiranja, na primer asimetrična delitev tveganj ali zmanjšanje transakcijskih stroškov, ter podpora za razvoj socialne infrastrukture in spretnosti;

podjetja socialnega gospodarstva

| | (iv) | podpora za transnacionalno sodelovanje in partnerstva za prenos in razširitev inovativnih rešitev; |
| --- | --- | --- |

(iv)

podpora za transnacionalno sodelovanje in partnerstva za prenos in razširitev inovativnih rešitev;

| | (iv) | podpora za transnacionalno sodelovanje in partnerstva za prenos in razširitev inovativnih rešitev; |
| --- | --- | --- |

(iv)

podpora za transnacionalno sodelovanje in partnerstva za prenos in razširitev inovativnih rešitev;

| (c) | krepitev zmogljivosti, zlasti: |
| --- | --- |

(c)

krepitev zmogljivosti, zlasti:

| (c) | krepitev zmogljivosti, zlasti: |
| --- | --- |

(c)

krepitev zmogljivosti, zlasti:

| | (i) | mrež na ravni Unije na področjih iz člena 4(1); |
| --- | --- | --- |

(i)

mrež na ravni Unije na področjih iz člena 4(1);

| | (i) | mrež na ravni Unije na področjih iz člena 4(1); |
| --- | --- | --- |

(i)

mrež na ravni Unije na področjih iz člena 4(1);

| | (ii) | nacionalnih kontaktnih točk, ki zagotavljajo smernice, informacije in pomoč pri izvajanju sklopa; |
| --- | --- | --- |

(ii)

nacionalnih kontaktnih točk, ki zagotavljajo smernice, informacije in pomoč pri izvajanju sklopa;

| | (ii) | nacionalnih kontaktnih točk, ki zagotavljajo smernice, informacije in pomoč pri izvajanju sklopa; |
| --- | --- | --- |

(ii)

nacionalnih kontaktnih točk, ki zagotavljajo smernice, informacije in pomoč pri izvajanju sklopa;

| | (iii) | uprav sodelujočih držav, institucij socialne varnosti in služb za zaposlovanje, pristojnih za spodbujanje mobilnosti delovni sile, mikrofinančnih institucij in institucij, ki zagotavljajo financiranje
  socialnim
  podjetjem ali drugim akterjem socialnih naložb, ter mreženja; |
| --- | --- | --- |

(iii)

uprav sodelujočih držav, institucij socialne varnosti in služb za zaposlovanje, pristojnih za spodbujanje mobilnosti delovni sile, mikrofinančnih institucij in institucij, ki zagotavljajo financiranje
  socialnim
  podjetjem ali drugim akterjem socialnih naložb, ter mreženja;

socialnim

| | (iii) | uprav sodelujočih držav, institucij socialne varnosti in služb za zaposlovanje, pristojnih za spodbujanje mobilnosti delovni sile, mikrofinančnih institucij in institucij, ki zagotavljajo financiranje podjetjem
  socialnega gospodarstva
  ali drugim akterjem socialnih naložb, ter mreženja; |
| --- | --- | --- |

(iii)

uprav sodelujočih držav, institucij socialne varnosti in služb za zaposlovanje, pristojnih za spodbujanje mobilnosti delovni sile, mikrofinančnih institucij in institucij, ki zagotavljajo financiranje podjetjem
  socialnega gospodarstva
  ali drugim akterjem socialnih naložb, ter mreženja;

socialnega gospodarstva

| | (iv) | zainteresiranih strani
  z namenom transnacionalnega sodelovanja; |
| --- | --- | --- |

(iv)

zainteresiranih strani
  z namenom transnacionalnega sodelovanja;

zainteresiranih strani

| | (iv) | socialnih partnerjev in deležnikov
  z namenom transnacionalnega sodelovanja; |
| --- | --- | --- |

(iv)

socialnih partnerjev in deležnikov
  z namenom transnacionalnega sodelovanja;

socialnih partnerjev in deležnikov

| (d) | dejavnosti komuniciranja in razširjanja informacij, zlasti: |
| --- | --- |

(d)

dejavnosti komuniciranja in razširjanja informacij, zlasti:

| (d) | dejavnosti komuniciranja in razširjanja informacij, zlasti: |
| --- | --- |

(d)

dejavnosti komuniciranja in razširjanja informacij, zlasti:

| | (i) | vzajemno učenje prek izmenjave dobrih praks, inovativnih pristopov, rezultatov analitičnih dejavnosti, medsebojnih strokovnih pregledov in primerjalnih analiz; |
| --- | --- | --- |

(i)

vzajemno učenje prek izmenjave dobrih praks, inovativnih pristopov, rezultatov analitičnih dejavnosti, medsebojnih strokovnih pregledov in primerjalnih analiz;

| | (i) | vzajemno učenje prek izmenjave dobrih praks, inovativnih pristopov, rezultatov analitičnih dejavnosti, medsebojnih strokovnih pregledov in primerjalnih analiz; |
| --- | --- | --- |

(i)

vzajemno učenje prek izmenjave dobrih praks, inovativnih pristopov, rezultatov analitičnih dejavnosti, medsebojnih strokovnih pregledov in primerjalnih analiz;

| | (ii) | vodniki, poročila, informativno gradivo in medijska pokritost pobud na področjih iz člena 4(1); |
| --- | --- | --- |

(ii)

vodniki, poročila, informativno gradivo in medijska pokritost pobud na področjih iz člena 4(1);

| | (ii) | vodniki, poročila, informativno gradivo in medijska pokritost pobud na področjih iz člena 4(1); |
| --- | --- | --- |

(ii)

vodniki, poročila, informativno gradivo in medijska pokritost pobud na področjih iz člena 4(1);

| | (iii) | informacijski sistemi za razširjanje dokazov na področjih iz člena 4(1); |
| --- | --- | --- |

(iii)

informacijski sistemi za razširjanje dokazov na področjih iz člena 4(1);

| | (iii) | informacijski sistemi za razširjanje dokazov na področjih iz člena 4(1); |
| --- | --- | --- |

(iii)

informacijski sistemi za razširjanje dokazov na področjih iz člena 4(1);

| | (iv) | prireditve, konference in seminarji, ki jih organizira predsedstvo Sveta. |
| --- | --- | --- |

(iv)

prireditve, konference in seminarji, ki jih organizira predsedstvo Sveta.

prireditve, konference in seminarji, ki jih organizira predsedstvo Sveta.

| | (iv) | tehnična in upravna pomoč za izvajanje programa dela, kot so dejavnosti pripravljanja, spremljanja, nadzora, revizije in ocenjevanja, vključno s sistemi informacijske tehnologije. |
| --- | --- | --- |

(iv)

tehnična in upravna pomoč za izvajanje programa dela, kot so dejavnosti pripravljanja, spremljanja, nadzora, revizije in ocenjevanja, vključno s sistemi informacijske tehnologije.

tehnična in upravna pomoč za izvajanje programa dela, kot so dejavnosti pripravljanja, spremljanja, nadzora, revizije in ocenjevanja, vključno s sistemi informacijske tehnologije.

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1 – točka b

Člen 25 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije,
  in vse
  mednarodne organizacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije,
  in vse
  mednarodne organizacije.

in vse

| (b) | vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije
  , ali ustrezne
  mednarodne organizacije. |
| --- | --- |

(b)

vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije
  , ali ustrezne
  mednarodne organizacije.

, ali ustrezne

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 a (novo)

Člen 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 25a




  Upravljanje





  1.
     
  Komisija se posvetuje z deležniki v Uniji, zlasti s socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe, o programih dela za zaposlovanje in socialne inovacije ter njihovih prednostnih nalogah, strateški usmeritvi in izvajanju.






  2.
     
  Komisija vzpostavi potrebne povezave z Odborom za zaposlovanje, Odborom za socialno zaščito, Svetovalnim odborom za varnost in zdravje pri delu, skupino generalnih direktorjev za delovne odnose in Svetovalnim odborom za prosto gibanje delavcev, da se zagotovi redno in ustrezno obveščanje teh odborov o napredku pri izvajanju teh programov. Komisija obvešča tudi druge odbore, ki se ukvarjajo s politikami, instrumenti in ukrepi, ki se nanašajo na sklop za zaposlovanje in socialne inovacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 25a

Upravljanje

1.
     
  Komisija se posvetuje z deležniki v Uniji, zlasti s socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe, o programih dela za zaposlovanje in socialne inovacije ter njihovih prednostnih nalogah, strateški usmeritvi in izvajanju.

2.
     
  Komisija vzpostavi potrebne povezave z Odborom za zaposlovanje, Odborom za socialno zaščito, Svetovalnim odborom za varnost in zdravje pri delu, skupino generalnih direktorjev za delovne odnose in Svetovalnim odborom za prosto gibanje delavcev, da se zagotovi redno in ustrezno obveščanje teh odborov o napredku pri izvajanju teh programov. Komisija obvešča tudi druge odbore, ki se ukvarjajo s politikami, instrumenti in ukrepi, ki se nanašajo na sklop za zaposlovanje in socialne inovacije.

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka -a (novo)

Člen 26 – odstavek 2 – točka -a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-a) | podpirati strategijo Unije za javno zdravje, usmerjeno v:










  (i) | podporo državam članicam pri njihovih prizadevanjih za zaščito in okrepitev javnega zdravja ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(-a)

(-a)

podpirati strategijo Unije za javno zdravje, usmerjeno v:

podpirati strategijo Unije za javno zdravje, usmerjeno v:

(i)

(i)

podporo državam članicam pri njihovih prizadevanjih za zaščito in okrepitev javnega zdravja ter

podporo državam članicam pri njihovih prizadevanjih za zaščito in okrepitev javnega zdravja ter

| (ii) | uresničevanje poslanstva Unije glede zdravja v skladu s členom 168 PDEU, ki določa, da se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

uresničevanje poslanstva Unije glede zdravja v skladu s členom 168 PDEU, ki določa, da se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi.

uresničevanje poslanstva Unije glede zdravja v skladu s členom 168 PDEU, ki določa, da se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi.

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka a – uvodni del

Člen 26 – odstavek 2 – točka a – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | krepiti pripravljenost na krizo, krizno upravljanje in odzivanje v Uniji za
  zaščito državljanov pred čezmejnimi nevarnostmi
  za zdravje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

krepiti pripravljenost na krizo, krizno upravljanje in odzivanje v Uniji za
  zaščito državljanov pred čezmejnimi nevarnostmi
  za zdravje;

zaščito državljanov pred čezmejnimi nevarnostmi

| (a) | krepiti pripravljenost na krizo, krizno upravljanje in odzivanje v Uniji za
  obvladovanje čezmejnih nevarnosti
  za zdravje; |
| --- | --- |

(a)

krepiti pripravljenost na krizo, krizno upravljanje in odzivanje v Uniji za
  obvladovanje čezmejnih nevarnosti
  za zdravje;

obvladovanje čezmejnih nevarnosti

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka a – točka iv a (novo)

Člen 26 – odstavek 2 – točka a – točka iv a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iva) | dobro zasnovani ukrepi na področju javnega zdravja za zmanjšanje bremena in učinka okužb in nalezljivih bolezni, ki jih je mogoče preprečiti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iva)

(iva)

dobro zasnovani ukrepi na področju javnega zdravja za zmanjšanje bremena in učinka okužb in nalezljivih bolezni, ki jih je mogoče preprečiti;

dobro zasnovani ukrepi na področju javnega zdravja za zmanjšanje bremena in učinka okužb in nalezljivih bolezni, ki jih je mogoče preprečiti;

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka a – točka iv b (novo)

Člen 26 – odstavek 2 – točka a – točka iv b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ivb) | podpirati razvoj strokovnega znanja in orodij za učinkovito obveščanje o tveganjih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ivb)

(ivb)

podpirati razvoj strokovnega znanja in orodij za učinkovito obveščanje o tveganjih;

podpirati razvoj strokovnega znanja in orodij za učinkovito obveščanje o tveganjih;

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka b – točka i

Člen 26 – odstavek 2 – točka b – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | vlagati v spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

vlagati v spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni;

| (i) | vlagati v spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni
  , tudi prek programov zdravstvene pismenosti in zdravstvenih izobraževalnih programov ter s spodbujanjem telesne dejavnosti
  ; |
| --- | --- |

(i)

vlagati v spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni
  , tudi prek programov zdravstvene pismenosti in zdravstvenih izobraževalnih programov ter s spodbujanjem telesne dejavnosti
  ;

, tudi prek programov zdravstvene pismenosti in zdravstvenih izobraževalnih programov ter s spodbujanjem telesne dejavnosti

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka b – točka i a (novo)

Člen 26 – odstavek 2 – točka b – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ia) | vlagati v zgodnje odkrivanje in presejalne preglede; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ia)

(ia)

vlagati v zgodnje odkrivanje in presejalne preglede;

vlagati v zgodnje odkrivanje in presejalne preglede;

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka b – točka ii

Člen 26 – odstavek 2 – točka b – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | podpirati digitalizacijo zdravstva in oskrbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

podpirati digitalizacijo zdravstva in oskrbe;

| (ii) | podpirati digitalizacijo zdravstva in oskrbe
  , ki bo obravnavala potrebe in pomisleke pacientov in državljanov, zlasti z vzpostavitvijo povezav s programi, ki podpirajo medijsko pismenost in digitalno usposobljenost
  ; |
| --- | --- |

(ii)

podpirati digitalizacijo zdravstva in oskrbe
  , ki bo obravnavala potrebe in pomisleke pacientov in državljanov, zlasti z vzpostavitvijo povezav s programi, ki podpirajo medijsko pismenost in digitalno usposobljenost
  ;

, ki bo obravnavala potrebe in pomisleke pacientov in državljanov, zlasti z vzpostavitvijo povezav s programi, ki podpirajo medijsko pismenost in digitalno usposobljenost

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka b – točka ii a (novo)

Člen 26 – odstavek 2 – točka b – točka ii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iia) | podpirati razvoj digitalnih javnih storitev na področju zdravstva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iia)

(iia)

podpirati razvoj digitalnih javnih storitev na področju zdravstva;

podpirati razvoj digitalnih javnih storitev na področju zdravstva;

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka b – točka ii b (novo)

Člen 26 – odstavek 2 – točka b – točka ii b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iib) | krepiti varnost in kakovost zdravstvenih informacij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iib)

(iib)

krepiti varnost in kakovost zdravstvenih informacij;

krepiti varnost in kakovost zdravstvenih informacij;

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka b – točka ii

Člen 26 – odstavek 2 – točka b – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | podpirati razvoj vzdržnega zdravstvenega informacijskega sistema Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

podpirati razvoj vzdržnega zdravstvenega informacijskega sistema Unije;

| (ii) | podpirati razvoj vzdržnega
  , preglednega in dostopnega
  zdravstvenega informacijskega sistema Unije
  , ob zagotavljanju varstva zasebnih podatkov
  ; |
| --- | --- |

(ii)

podpirati razvoj vzdržnega
  , preglednega in dostopnega
  zdravstvenega informacijskega sistema Unije
  , ob zagotavljanju varstva zasebnih podatkov
  ;

, preglednega in dostopnega

, ob zagotavljanju varstva zasebnih podatkov

(V predlogu Komisije številčenje točk v členu 26(b) ni pravilno, ker sta dve točki oštevilčeni z (ii).)

(V predlogu Komisije številčenje točk v členu 26(b) ni pravilno, ker sta dve točki oštevilčeni z (ii).)

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka b – točka iii

Člen 26 – odstavek 2 – točka b – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | podpirati države članice pri prenosu znanja, koristnega za nacionalne procese reform, katerih namen so učinkovitejši, dostopnejši in
  odpornejši
  zdravstveni sistemi ter boljše spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni, s poudarkom na izzivih, opredeljenih v okviru evropskega semestra; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

podpirati države članice pri prenosu znanja, koristnega za nacionalne procese reform, katerih namen so učinkovitejši, dostopnejši in
  odpornejši
  zdravstveni sistemi ter boljše spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni, s poudarkom na izzivih, opredeljenih v okviru evropskega semestra;

odpornejši

| (iii) | podpirati države članice pri prenosu
  in uporabi
  znanja, koristnega za nacionalne procese reform, katerih namen so učinkovitejši, dostopnejši
  , odpornejši, nediskriminatorni, vključujoči
  in
  pravični
  zdravstveni sistemi
  , ki si prizadevajo za odpravo družbene neenakosti,
  ter boljše spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni, s poudarkom na izzivih, opredeljenih v okviru evropskega semestra;
  to zajema tudi podporo visokokakovostnim nacionalnim registrom, ki bodo prav tako zagotavljali primerljive podatke; |
| --- | --- |

(iii)

podpirati države članice pri prenosu
  in uporabi
  znanja, koristnega za nacionalne procese reform, katerih namen so učinkovitejši, dostopnejši
  , odpornejši, nediskriminatorni, vključujoči
  in
  pravični
  zdravstveni sistemi
  , ki si prizadevajo za odpravo družbene neenakosti,
  ter boljše spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni, s poudarkom na izzivih, opredeljenih v okviru evropskega semestra;
  to zajema tudi podporo visokokakovostnim nacionalnim registrom, ki bodo prav tako zagotavljali primerljive podatke;

in uporabi

, odpornejši, nediskriminatorni, vključujoči

pravični

, ki si prizadevajo za odpravo družbene neenakosti,

to zajema tudi podporo visokokakovostnim nacionalnim registrom, ki bodo prav tako zagotavljali primerljive podatke;

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka b – točka iv a (novo)

Člen 26 – odstavek 2 – točka b – točka iv a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iva) | podpirati prehod na oskrbo, osredotočeno na osebo, zdravstvene in socialne službe na lokalni ravni in celovito oskrbo v skupnosti, zlasti s spodbujanjem organizacijskih modelov, ki temeljijo na medstrokovnem timskem delu in mreženju številnih deležnikov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iva)

(iva)

podpirati prehod na oskrbo, osredotočeno na osebo, zdravstvene in socialne službe na lokalni ravni in celovito oskrbo v skupnosti, zlasti s spodbujanjem organizacijskih modelov, ki temeljijo na medstrokovnem timskem delu in mreženju številnih deležnikov;

podpirati prehod na oskrbo, osredotočeno na osebo, zdravstvene in socialne službe na lokalni ravni in celovito oskrbo v skupnosti, zlasti s spodbujanjem organizacijskih modelov, ki temeljijo na medstrokovnem timskem delu in mreženju številnih deležnikov;

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka b – točka iv b (novo)

Člen 26 – odstavek 2 – točka b – točka iv b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ivb) | zagotoviti sodelovanje vseh pomembnih deležnikov pri navedenih ukrepih, če ustreza na nacionalni ravni ali na ravni Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ivb)

(ivb)

zagotoviti sodelovanje vseh pomembnih deležnikov pri navedenih ukrepih, če ustreza na nacionalni ravni ali na ravni Unije;

zagotoviti sodelovanje vseh pomembnih deležnikov pri navedenih ukrepih, če ustreza na nacionalni ravni ali na ravni Unije;

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka b – točka iv c (novo)

Člen 26 – odstavek 2 – točka b – točka iv c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ivc) | oblikovati in uporabiti orodje in strategije za preprečevanje in reševanje neenakosti na področju zdravja in spodbujati socialno vključenost, krepitev moči državljanov in udeležbo v skupnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ivc)

(ivc)

oblikovati in uporabiti orodje in strategije za preprečevanje in reševanje neenakosti na področju zdravja in spodbujati socialno vključenost, krepitev moči državljanov in udeležbo v skupnosti;

oblikovati in uporabiti orodje in strategije za preprečevanje in reševanje neenakosti na področju zdravja in spodbujati socialno vključenost, krepitev moči državljanov in udeležbo v skupnosti;

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka c – točka i

Člen 26 – odstavek 2 – točka c – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | podpirati izvajanje zakonodaje o zdravilih in medicinskih pripomočkih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

podpirati izvajanje zakonodaje o zdravilih in medicinskih pripomočkih;

| (i) | podpirati izvajanje zakonodaje o zdravilih
  , dostopu do teh proizvodov v vsej Uniji
  in medicinskih pripomočkih; |
| --- | --- |

(i)

podpirati izvajanje zakonodaje o zdravilih
  , dostopu do teh proizvodov v vsej Uniji
  in medicinskih pripomočkih;

, dostopu do teh proizvodov v vsej Uniji

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka c – točka vi

Člen 26 – odstavek 2 – točka c – točka vi

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (vi) | podpirati
  znanstvena odbora Komisije „za varstvo potrošnikov“ ter „zdravstvena
  ,
  okoljska
  in
  nastajajoča tveganja“
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(vi)

podpirati
  znanstvena odbora Komisije „za varstvo potrošnikov“ ter „zdravstvena
  ,
  okoljska
  in
  nastajajoča tveganja“
  ;

znanstvena odbora Komisije „za varstvo potrošnikov“ ter „zdravstvena

okoljska

nastajajoča tveganja“

| (vi) | podpirati
  oblikovanje pristopa „zdravje v vseh politikah“ in vzpostaviti postopke
  ,
  na podlagi katerih se bodo posledice za zdravje obravnavale
  in
  upoštevale v vseh politikah
  ; |
| --- | --- |

(vi)

podpirati
  oblikovanje pristopa „zdravje v vseh politikah“ in vzpostaviti postopke
  ,
  na podlagi katerih se bodo posledice za zdravje obravnavale
  in
  upoštevale v vseh politikah
  ;

oblikovanje pristopa „zdravje v vseh politikah“ in vzpostaviti postopke

na podlagi katerih se bodo posledice za zdravje obravnavale

upoštevale v vseh politikah

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka c a (novo)

Člen 26 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | podpirati spremljanje, izvajanje in krepitev druge zakonodaje in politik Unije, ki vplivajo na zdravje, da se zagotovi visoka raven zaščite zdravja ljudi, med drugim tistih politik, ki so povezane z/s:










  (i) | onesnaženostjo zraka, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

podpirati spremljanje, izvajanje in krepitev druge zakonodaje in politik Unije, ki vplivajo na zdravje, da se zagotovi visoka raven zaščite zdravja ljudi, med drugim tistih politik, ki so povezane z/s:

podpirati spremljanje, izvajanje in krepitev druge zakonodaje in politik Unije, ki vplivajo na zdravje, da se zagotovi visoka raven zaščite zdravja ljudi, med drugim tistih politik, ki so povezane z/s:

(i)

(i)

onesnaženostjo zraka,

onesnaženostjo zraka,

| (ii) | endokrinimi motilci in drugimi kemikalijami s škodljivimi lastnostmi, |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

endokrinimi motilci in drugimi kemikalijami s škodljivimi lastnostmi,

endokrinimi motilci in drugimi kemikalijami s škodljivimi lastnostmi,

| (iii) | ostanki pesticidov v hrani, vodi in zraku, |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

ostanki pesticidov v hrani, vodi in zraku,

ostanki pesticidov v hrani, vodi in zraku,

| (iv) | hrano in označevanjem hrane, vključno s transmaščobnimi kislinami, označevanjem alkohola, aditivi in materiali, namenjenimi za stik z živili; |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

hrano in označevanjem hrane, vključno s transmaščobnimi kislinami, označevanjem alkohola, aditivi in materiali, namenjenimi za stik z živili;

hrano in označevanjem hrane, vključno s transmaščobnimi kislinami, označevanjem alkohola, aditivi in materiali, namenjenimi za stik z živili;

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka d – točka ii

Člen 26 – odstavek 2 – točka d – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | podpirati razvoj sodelovanja glede vrednotenja zdravstvenih tehnologij pri pripravi novih usklajenih pravil; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

podpirati razvoj sodelovanja glede vrednotenja zdravstvenih tehnologij pri pripravi novih usklajenih pravil;

| (ii) | podpirati razvoj sodelovanja
  in krepitve zmogljivosti
  glede vrednotenja zdravstvenih tehnologij pri pripravi novih usklajenih pravil; |
| --- | --- |

(ii)

podpirati razvoj sodelovanja
  in krepitve zmogljivosti
  glede vrednotenja zdravstvenih tehnologij pri pripravi novih usklajenih pravil;

in krepitve zmogljivosti

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka d – točka iii a (novo)

Člen 26 – odstavek 2 – točka d – točka iii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiia) | podpirati izvajanje programov in najboljše prakse na področju izobraževanja o spolnem in reproduktivnem zdravju in kampanj, namenjenih mladim; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iiia)

(iiia)

podpirati izvajanje programov in najboljše prakse na področju izobraževanja o spolnem in reproduktivnem zdravju in kampanj, namenjenih mladim;

podpirati izvajanje programov in najboljše prakse na področju izobraževanja o spolnem in reproduktivnem zdravju in kampanj, namenjenih mladim;

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka d – točka iii b (novo)

Člen 26 – odstavek 2 – točka d – točka iii b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiib) | podpirati organizacije civilne družbe na ravni Unije, ki delujejo na področju zdravja in z zdravjem povezanih vprašanj; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iiib)

(iiib)

podpirati organizacije civilne družbe na ravni Unije, ki delujejo na področju zdravja in z zdravjem povezanih vprašanj;

podpirati organizacije civilne družbe na ravni Unije, ki delujejo na področju zdravja in z zdravjem povezanih vprašanj;

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka d – točka iii c (novo)

Člen 26 – odstavek 2 – točka d – točka iii c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiic) | podpirati ustanovitev usmerjevalnega odbora za zdravje za izvajanje ukrepov v okviru sklopa za zdravje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iiic)

(iiic)

podpirati ustanovitev usmerjevalnega odbora za zdravje za izvajanje ukrepov v okviru sklopa za zdravje.

podpirati ustanovitev usmerjevalnega odbora za zdravje za izvajanje ukrepov v okviru sklopa za zdravje.

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 1

Člen 27 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz členov 3 in 26. | 1.   Do financiranja so upravičeni samo ukrepi,
  povezani z zdravjem,
  s katerimi se uresničujejo cilji iz členov 3
  , 4
  in 26. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz členov 3 in 26.

1.   Do financiranja so upravičeni samo ukrepi,
  povezani z zdravjem,
  s katerimi se uresničujejo cilji iz členov 3
  , 4
  in 26.

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – točka a – točka i a (novo)

Člen 27 – odstavek 2 – točka a – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ia) | dejavnosti, namenjene spremljanju skupnih vplivov okoljskih dejavnikov tveganja na zdravje, tudi tistih, ki izhajajo iz kontaminantov v hrani, vodi in drugih virih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ia)

(ia)

dejavnosti, namenjene spremljanju skupnih vplivov okoljskih dejavnikov tveganja na zdravje, tudi tistih, ki izhajajo iz kontaminantov v hrani, vodi in drugih virih;

dejavnosti, namenjene spremljanju skupnih vplivov okoljskih dejavnikov tveganja na zdravje, tudi tistih, ki izhajajo iz kontaminantov v hrani, vodi in drugih virih;

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – točka a – točka i b (novo)

Člen 27 – odstavek 2 – točka a – točka i b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ib) | dejavnosti za spremljanje vpliva prava Unije na zdravje, na primer farmakovigilanca ipd.; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ib)

(ib)

dejavnosti za spremljanje vpliva prava Unije na zdravje, na primer farmakovigilanca ipd.;

dejavnosti za spremljanje vpliva prava Unije na zdravje, na primer farmakovigilanca ipd.;

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – točka a – pododstavek 1 a (novo)

Člen 27 – odstavek 2 – točka a – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | dokončni rezultati analitične dejavnosti se dajo na voljo javnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

dokončni rezultati analitične dejavnosti se dajo na voljo javnosti;

dokončni rezultati analitične dejavnosti se dajo na voljo javnosti;

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – točka b – točka i

Člen 27 – odstavek 2 – točka b – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | čezmejno sodelovanje in partnerstva, vključno v čezmejnih regijah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

čezmejno sodelovanje in partnerstva, vključno v čezmejnih regijah;

| (i) | čezmejno sodelovanje in partnerstva, vključno v čezmejnih regijah
  in tudi v povezavi s kontaminacijo zraka in drugo okoljsko čezmejno kontaminacijo
  ; |
| --- | --- |

(i)

čezmejno sodelovanje in partnerstva, vključno v čezmejnih regijah
  in tudi v povezavi s kontaminacijo zraka in drugo okoljsko čezmejno kontaminacijo
  ;

in tudi v povezavi s kontaminacijo zraka in drugo okoljsko čezmejno kontaminacijo

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – točka c – točka i

Člen 27 – odstavek 2 – točka c – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | prek prenosa, prilagajanja in uvajanja dobrih praks z uveljavljeno dodano vrednostjo na ravni Unije med državami članicami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

prek prenosa, prilagajanja in uvajanja dobrih praks z uveljavljeno dodano vrednostjo na ravni Unije med državami članicami;

| (i) | prek
  izmenjave,
  prenosa, prilagajanja in uvajanja dobrih praks z uveljavljeno dodano vrednostjo na ravni Unije med državami članicami; |
| --- | --- |

(i)

prek
  izmenjave,
  prenosa, prilagajanja in uvajanja dobrih praks z uveljavljeno dodano vrednostjo na ravni Unije med državami članicami;

izmenjave,

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – točka c – točka ii

Člen 27 – odstavek 2 – točka c – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | mrež na ravni EU na področjih iz člena 26; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

mrež na ravni EU na področjih iz člena 26;

| (ii) | mrež na ravni EU na področjih iz člena 26
  , neprekinjeno in trajnostno, ob zagotavljanju prisotnosti dejavne civilne družbe na ravni Unije
  ; |
| --- | --- |

(ii)

mrež na ravni EU na področjih iz člena 26
  , neprekinjeno in trajnostno, ob zagotavljanju prisotnosti dejavne civilne družbe na ravni Unije
  ;

, neprekinjeno in trajnostno, ob zagotavljanju prisotnosti dejavne civilne družbe na ravni Unije

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – točka c – točka iv

Člen 27 – odstavek 2 – točka c – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iv) | nacionalnih kontaktnih točk, ki zagotavljajo smernice, informacije in pomoč pri izvajanju programa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iv)

nacionalnih kontaktnih točk, ki zagotavljajo smernice, informacije in pomoč pri izvajanju programa;

| (iv) | regionalnih, podnacionalnih in
  nacionalnih kontaktnih točk, ki zagotavljajo smernice, informacije in pomoč pri izvajanju programa; |
| --- | --- |

(iv)

regionalnih, podnacionalnih in
  nacionalnih kontaktnih točk, ki zagotavljajo smernice, informacije in pomoč pri izvajanju programa;

regionalnih, podnacionalnih in

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 1

Člen 29 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija se z zdravstvenimi organi držav članic v usmerjevalni skupini za spodbujanje zdravja, preprečevanje bolezni in upravljanje nenalezljivih bolezni ali drugi zadevni strokovni skupini Komisije ali podobnih telesih posvetuje o delovnih načrtih, vzpostavljenih za sklop za zdravje, in njihovih prednostnih nalogah, strateških usmeritvah in izvajanju pa tudi o vidiku zdravstvene politike drugih politik in podpornih mehanizmih, s čimer povečuje njihovo skupno usklajevanje in dodano vrednost. | Komisija se z zdravstvenimi organi držav članic v usmerjevalni skupini za spodbujanje zdravja, preprečevanje bolezni in upravljanje nenalezljivih bolezni ali drugi zadevni strokovni skupini Komisije ali podobnih telesih
  , kot so strokovna združenja v sektorju zdravstva,
  posvetuje o delovnih načrtih, vzpostavljenih za sklop za zdravje, in njihovih prednostnih nalogah, strateških usmeritvah in izvajanju pa tudi o vidiku zdravstvene politike drugih politik in podpornih mehanizmih, s čimer povečuje njihovo skupno usklajevanje in dodano vrednost.
  Z močnim političnim vodstvom in ustrezno upravljalno strukturo, ki bo namenjena zdravstvu, bomo zagotovili, da bosta zdravstveno varstvo in spodbujanje zdravja zagotovljena v vseh portfeljih Komisije, v skladu s členom 168(1) PDEU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija se z zdravstvenimi organi držav članic v usmerjevalni skupini za spodbujanje zdravja, preprečevanje bolezni in upravljanje nenalezljivih bolezni ali drugi zadevni strokovni skupini Komisije ali podobnih telesih posvetuje o delovnih načrtih, vzpostavljenih za sklop za zdravje, in njihovih prednostnih nalogah, strateških usmeritvah in izvajanju pa tudi o vidiku zdravstvene politike drugih politik in podpornih mehanizmih, s čimer povečuje njihovo skupno usklajevanje in dodano vrednost.

Komisija se z zdravstvenimi organi držav članic v usmerjevalni skupini za spodbujanje zdravja, preprečevanje bolezni in upravljanje nenalezljivih bolezni ali drugi zadevni strokovni skupini Komisije ali podobnih telesih
  , kot so strokovna združenja v sektorju zdravstva,
  posvetuje o delovnih načrtih, vzpostavljenih za sklop za zdravje, in njihovih prednostnih nalogah, strateških usmeritvah in izvajanju pa tudi o vidiku zdravstvene politike drugih politik in podpornih mehanizmih, s čimer povečuje njihovo skupno usklajevanje in dodano vrednost.
  Z močnim političnim vodstvom in ustrezno upravljalno strukturo, ki bo namenjena zdravstvu, bomo zagotovili, da bosta zdravstveno varstvo in spodbujanje zdravja zagotovljena v vseh portfeljih Komisije, v skladu s členom 168(1) PDEU.

, kot so strokovna združenja v sektorju zdravstva,

Z močnim političnim vodstvom in ustrezno upravljalno strukturo, ki bo namenjena zdravstvu, bomo zagotovili, da bosta zdravstveno varstvo in spodbujanje zdravja zagotovljena v vseh portfeljih Komisije, v skladu s členom 168(1) PDEU.

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 a (novo)

Člen 29 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 29a |
| | Usmerjevalni odbor za zdravje |
| | 1.
     
  Komisija ustanovi usmerjevalni odbor za zdravje (v nadaljnjem besedilu: usmerjevalni odbor) za izvajanje ukrepov v okviru sklopa za zdravje. |
| | 2.
     
  Usmerjevalni odbor predvsem z usklajevanjem in sodelovanjem, spodbujanjem vključevanja pacientov in družbe ter zagotavljanjem znanstvenih mnenj in priporočil vzpostavlja sinergije med sklopom za zdravje in drugimi programi, ki vključujejo razsežnost zdravja. S svojim delovanjem zagotavlja zdravstvene ukrepe, usmerjene v vrednost, vzdržnost, boljše zdravstvene rešitve, spodbujanje dostopa in zmanjšanje neenakosti na področju zdravja. |
| | 3.
     
  Usmerjevalni odbor zagotavlja celovito strategijo in usmerjanje pri razvoju delovnih načrtov v okviru sklopa za zdravje. |
| | 4.
     
  Usmerjevalni odbor je skupina neodvisnih deležnikov, ki jo sestavljajo akterji iz pomembnih sektorjev na področju javnega zdravja in dobrega počutja, v kateri sodelujejo predstavniki regij in lokalnih zdravstvenih organov, predstavniki pacientov in državljani. |
| | 5.
     
  Usmerjevalni odbor sestavlja 15–20 oseb na visoki ravni, izbranih iz različnih disciplin in dejavnosti, navedenih v odstavku 4. Člane usmerjevalnega odbora imenuje Komisija po javnem razpisu za imenovanje ali za prijavo interesa ali oboje. |
| | 6.
     
  Predsedujočega usmerjevalnemu odboru med svojimi člani imenuje Komisija. |
| | 7.
     
  Usmerjevalni odbor: |
| | (i) | zagotavlja prispevek k letnim delovnim načrtom za sklop za zdravje na predlog Komisije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 29a

Člen 29a

Usmerjevalni odbor za zdravje

Usmerjevalni odbor za zdravje

1.
     
  Komisija ustanovi usmerjevalni odbor za zdravje (v nadaljnjem besedilu: usmerjevalni odbor) za izvajanje ukrepov v okviru sklopa za zdravje.

2.
     
  Usmerjevalni odbor predvsem z usklajevanjem in sodelovanjem, spodbujanjem vključevanja pacientov in družbe ter zagotavljanjem znanstvenih mnenj in priporočil vzpostavlja sinergije med sklopom za zdravje in drugimi programi, ki vključujejo razsežnost zdravja. S svojim delovanjem zagotavlja zdravstvene ukrepe, usmerjene v vrednost, vzdržnost, boljše zdravstvene rešitve, spodbujanje dostopa in zmanjšanje neenakosti na področju zdravja.

3.
     
  Usmerjevalni odbor zagotavlja celovito strategijo in usmerjanje pri razvoju delovnih načrtov v okviru sklopa za zdravje.

4.
     
  Usmerjevalni odbor je skupina neodvisnih deležnikov, ki jo sestavljajo akterji iz pomembnih sektorjev na področju javnega zdravja in dobrega počutja, v kateri sodelujejo predstavniki regij in lokalnih zdravstvenih organov, predstavniki pacientov in državljani.

5.
     
  Usmerjevalni odbor sestavlja 15–20 oseb na visoki ravni, izbranih iz različnih disciplin in dejavnosti, navedenih v odstavku 4. Člane usmerjevalnega odbora imenuje Komisija po javnem razpisu za imenovanje ali za prijavo interesa ali oboje.

6.
     
  Predsedujočega usmerjevalnemu odboru med svojimi člani imenuje Komisija.

7.
     
  Usmerjevalni odbor:

(i)

(i)

zagotavlja prispevek k letnim delovnim načrtom za sklop za zdravje na predlog Komisije;

zagotavlja prispevek k letnim delovnim načrtom za sklop za zdravje na predlog Komisije;

| (ii) | izdela načrt za usmerjanje usklajevanja in sodelovanja med sklopom za zdravje in drugimi programi, ki vključujejo razsežnost zdravja. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

izdela načrt za usmerjanje usklajevanja in sodelovanja med sklopom za zdravje in drugimi programi, ki vključujejo razsežnost zdravja.

izdela načrt za usmerjanje usklajevanja in sodelovanja med sklopom za zdravje in drugimi programi, ki vključujejo razsežnost zdravja.

Z načrtom se zagotavljata prepoznavnost in usklajevanje vseh obstoječih finančnih mehanizmov, pomembnih za zdravje, ter podpora usklajevanju in sodelovanju.

Z načrtom se zagotavljata prepoznavnost in usklajevanje vseh obstoječih finančnih mehanizmov, pomembnih za zdravje, ter podpora usklajevanju in sodelovanju.

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 b (novo)

Člen 29 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 29b




  Mednarodno sodelovanje




  Da bi povečali učinkovitost in uspešnost ukrepov na ravni Unije in mednarodni ravni, začne Komisija za izvajanje sklopa za zdravje sodelovati z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kot so Združeni narodi in njihove specializirane agencije, zlasti Svetovna zdravstvena organizacija (SZO), ter s Svetom Evrope in Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 29b

Mednarodno sodelovanje

Da bi povečali učinkovitost in uspešnost ukrepov na ravni Unije in mednarodni ravni, začne Komisija za izvajanje sklopa za zdravje sodelovati z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kot so Združeni narodi in njihove specializirane agencije, zlasti Svetovna zdravstvena organizacija (SZO), ter s Svetom Evrope in Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD).

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31

Člen 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 31 | Člen 31 |
| Oblike financiranja EU in metode izvajanja | Oblike financiranja EU in metode izvajanja |
| 1.   Iz sklopov za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad, javnih naročil in prostovoljnih plačil mednarodnim organizacijam, katerih članica je Unija ali s katerimi Unija sodeluje. | 1.   Iz sklopov za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad, javnih naročil
  , prispevkov
  in prostovoljnih plačil mednarodnim organizacijam, katerih članica je Unija ali s katerimi Unija sodeluje. |
| 2.   Sklopa za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje se izvajata neposredno v skladu s finančno uredbo ali posredno z organi iz člena [61(1)(c)] finančne uredbe | 2.   Sklopa za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje se izvajata neposredno v skladu s finančno uredbo ali posredno z organi iz člena [61(1)(c)] finančne uredbe |
| Komisijo za ocenjevanje iz člena [150] finančne uredbe lahko pri dodeljevanju nepovratnih sredstev sestavljajo zunanji strokovnjaki. | Komisijo za ocenjevanje iz člena [150] finančne uredbe lahko pri dodeljevanju nepovratnih sredstev sestavljajo zunanji strokovnjaki. |
| 3.   Operacije mešanega financiranja pod sklopom za zaposlovanje in socialne inovacije se izvajajo v skladu z [uredbo o InvestEU] in naslovom X finančne uredbe. | 3.   Operacije mešanega financiranja pod sklopom za zaposlovanje in socialne inovacije se izvajajo v skladu z [uredbo o InvestEU] in naslovom X finančne uredbe. |
| 4.   Pod sklopom za zdravje se neposredna nepovratna sredstva lahko brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo za financiranje ukrepov z jasno dodano vrednostjo Unije, ki jih sofinancirajo pristojni organi, odgovorni za zdravje v državah članicah ali v tretjih državah, pridruženih programu, ali organi javnega sektorja in nevladni organi, ki delujejo individualno ali kot mreža in imajo pooblastila navedenih pristojnih organov. | 4.   Pod sklopom za zdravje se neposredna nepovratna sredstva lahko brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo za financiranje ukrepov z jasno dodano vrednostjo Unije, ki jih sofinancirajo pristojni organi, odgovorni za zdravje v državah članicah ali v tretjih državah, pridruženih programu, ali organi javnega sektorja in nevladni organi, ki delujejo individualno ali kot mreža in imajo pooblastila navedenih pristojnih organov. |
| 5.   Pod sklopom za zdravje se neposredna nepovratna sredstva lahko brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo evropskim referenčnim mrežam, ki jih kot mreže odobri odbor držav članic za evropske referenčne mreže v skladu s postopkom odobritve iz Izvedbenega sklepa Komisije 2014/287/EU z dne 10. marca 2014 o določitvi meril za ustanavljanje in vrednotenje evropskih referenčnih mrež in njihovih članov ter za lažjo izmenjavo informacij in strokovnega znanja o ustanavljanju in vrednotenju takih mrež. | 5.   Pod sklopom za zdravje se neposredna nepovratna sredstva lahko brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo evropskim referenčnim mrežam, ki jih kot mreže odobri odbor držav članic za evropske referenčne mreže v skladu s postopkom odobritve iz Izvedbenega sklepa Komisije 2014/287/EU z dne 10. marca 2014 o določitvi meril za ustanavljanje in vrednotenje evropskih referenčnih mrež in njihovih članov ter za lažjo izmenjavo informacij in strokovnega znanja o ustanavljanju in vrednotenju takih mrež. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 31

Člen 31

Oblike financiranja EU in metode izvajanja

Oblike financiranja EU in metode izvajanja

1.   Iz sklopov za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad, javnih naročil in prostovoljnih plačil mednarodnim organizacijam, katerih članica je Unija ali s katerimi Unija sodeluje.

1.   Iz sklopov za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad, javnih naročil
  , prispevkov
  in prostovoljnih plačil mednarodnim organizacijam, katerih članica je Unija ali s katerimi Unija sodeluje.

2.   Sklopa za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje se izvajata neposredno v skladu s finančno uredbo ali posredno z organi iz člena [61(1)(c)] finančne uredbe

2.   Sklopa za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje se izvajata neposredno v skladu s finančno uredbo ali posredno z organi iz člena [61(1)(c)] finančne uredbe

Komisijo za ocenjevanje iz člena [150] finančne uredbe lahko pri dodeljevanju nepovratnih sredstev sestavljajo zunanji strokovnjaki.

Komisijo za ocenjevanje iz člena [150] finančne uredbe lahko pri dodeljevanju nepovratnih sredstev sestavljajo zunanji strokovnjaki.

3.   Operacije mešanega financiranja pod sklopom za zaposlovanje in socialne inovacije se izvajajo v skladu z [uredbo o InvestEU] in naslovom X finančne uredbe.

3.   Operacije mešanega financiranja pod sklopom za zaposlovanje in socialne inovacije se izvajajo v skladu z [uredbo o InvestEU] in naslovom X finančne uredbe.

4.   Pod sklopom za zdravje se neposredna nepovratna sredstva lahko brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo za financiranje ukrepov z jasno dodano vrednostjo Unije, ki jih sofinancirajo pristojni organi, odgovorni za zdravje v državah članicah ali v tretjih državah, pridruženih programu, ali organi javnega sektorja in nevladni organi, ki delujejo individualno ali kot mreža in imajo pooblastila navedenih pristojnih organov.

4.   Pod sklopom za zdravje se neposredna nepovratna sredstva lahko brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo za financiranje ukrepov z jasno dodano vrednostjo Unije, ki jih sofinancirajo pristojni organi, odgovorni za zdravje v državah članicah ali v tretjih državah, pridruženih programu, ali organi javnega sektorja in nevladni organi, ki delujejo individualno ali kot mreža in imajo pooblastila navedenih pristojnih organov.

5.   Pod sklopom za zdravje se neposredna nepovratna sredstva lahko brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo evropskim referenčnim mrežam, ki jih kot mreže odobri odbor držav članic za evropske referenčne mreže v skladu s postopkom odobritve iz Izvedbenega sklepa Komisije 2014/287/EU z dne 10. marca 2014 o določitvi meril za ustanavljanje in vrednotenje evropskih referenčnih mrež in njihovih članov ter za lažjo izmenjavo informacij in strokovnega znanja o ustanavljanju in vrednotenju takih mrež.

5.   Pod sklopom za zdravje se neposredna nepovratna sredstva lahko brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo evropskim referenčnim mrežam, ki jih kot mreže odobri odbor držav članic za evropske referenčne mreže v skladu s postopkom odobritve iz Izvedbenega sklepa Komisije 2014/287/EU z dne 10. marca 2014 o določitvi meril za ustanavljanje in vrednotenje evropskih referenčnih mrež in njihovih članov ter za lažjo izmenjavo informacij in strokovnega znanja o ustanavljanju in vrednotenju takih mrež.

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32

Člen 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 32 | Člen 32 |
| Program dela in usklajevanje | Program dela in usklajevanje |
| Sklopa za zaposlovanje in inovacije ter zdravje
  se
  izvajata s programi
  dela iz člena [108] finančne uredbe. V programih dela se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja. | Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 38, da bi
  se
  z oblikovanjem programov
  dela iz člena [108] finančne uredbe
  dopolnila sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ter sklop za zdravje
  . V 
  teh
  programih dela se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja. |
| Komisija spodbuja sinergije in zagotavlja učinkovito usklajevanje med sklopom ESS+ za zdravje in programom za podporo reformam, vključno z orodjem za izvajanje reform in instrumentom za tehnično podporo. | Komisija spodbuja sinergije in zagotavlja učinkovito usklajevanje med sklopom ESS+ za zdravje in programom za podporo reformam, vključno z orodjem za izvajanje reform in instrumentom za tehnično podporo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 32

Člen 32

Program dela in usklajevanje

Program dela in usklajevanje

Sklopa za zaposlovanje in inovacije ter zdravje
  se
  izvajata s programi
  dela iz člena [108] finančne uredbe. V programih dela se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja.

Sklopa za zaposlovanje in inovacije ter zdravje

izvajata s programi

Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 38, da bi
  se
  z oblikovanjem programov
  dela iz člena [108] finančne uredbe
  dopolnila sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ter sklop za zdravje
  . V 
  teh
  programih dela se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja.

Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 38, da bi

z oblikovanjem programov

dopolnila sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ter sklop za zdravje

teh

Komisija spodbuja sinergije in zagotavlja učinkovito usklajevanje med sklopom ESS+ za zdravje in programom za podporo reformam, vključno z orodjem za izvajanje reform in instrumentom za tehnično podporo.

Komisija spodbuja sinergije in zagotavlja učinkovito usklajevanje med sklopom ESS+ za zdravje in programom za podporo reformam, vključno z orodjem za izvajanje reform in instrumentom za tehnično podporo.

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 33

Člen 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 33 | Člen 33 |
| Spremljanje in poročanje | Spremljanje in poročanje |
| 1.   Določijo se kazalniki za spremljanje izvajanja in napredka sklopov pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 4 ter operativnih ciljev iz členov 23 in 26. | 1.   Določijo se kazalniki za spremljanje izvajanja in napredka sklopov pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 4 ter operativnih ciljev iz členov 23 in 26. |
| 2.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja sklopov in rezultatov zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in, kadar je smiselno, državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja. | 2.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja sklopov in rezultatov zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in, kadar je smiselno, državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja. |
| 3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 38 za dopolnitev ali spremembo kazalnikov v 
  Prilogi
   III, kadar bi bilo to potrebno za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka pri izvajanju sklopov. | 3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 38 za dopolnitev ali spremembo kazalnikov v 
  prilogah IIb in
   III, kadar bi bilo to potrebno za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka pri izvajanju sklopov. |
| | 3a.
     
  Komisija za namene rednega spremljanja sklopov in morebitnih prilagoditev, potrebnih za njihovo politiko in prednostne naloge financiranja, pripravi prvo kvalitativno in kvantitativno poročilo o spremljanju, ki zajema prvo leto, in zatem tri poročila, ki zajemajo zaporedna dvoletna obdobja, ter ta poročila predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročila se v vednost predložijo tudi Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. V poročilih so navedeni rezultati sklopov in v kakšni meri se je pri njihovih dejavnostih upoštevalo načelo enakosti moških in žensk in vključevanja enakosti spolov ter kako se je obravnavalo vprašanje protidiskriminacije, vključno z vprašanji dostopnosti. Da bi povečali preglednost sklopov, se poročila objavijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 33

Člen 33

Spremljanje in poročanje

Spremljanje in poročanje

1.   Določijo se kazalniki za spremljanje izvajanja in napredka sklopov pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 4 ter operativnih ciljev iz členov 23 in 26.

1.   Določijo se kazalniki za spremljanje izvajanja in napredka sklopov pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 4 ter operativnih ciljev iz členov 23 in 26.

2.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja sklopov in rezultatov zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in, kadar je smiselno, državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

2.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja sklopov in rezultatov zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in, kadar je smiselno, državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 38 za dopolnitev ali spremembo kazalnikov v 
  Prilogi
   III, kadar bi bilo to potrebno za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka pri izvajanju sklopov.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 38 za dopolnitev ali spremembo kazalnikov v 
  prilogah IIb in
   III, kadar bi bilo to potrebno za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka pri izvajanju sklopov.

3a.
     
  Komisija za namene rednega spremljanja sklopov in morebitnih prilagoditev, potrebnih za njihovo politiko in prednostne naloge financiranja, pripravi prvo kvalitativno in kvantitativno poročilo o spremljanju, ki zajema prvo leto, in zatem tri poročila, ki zajemajo zaporedna dvoletna obdobja, ter ta poročila predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročila se v vednost predložijo tudi Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. V poročilih so navedeni rezultati sklopov in v kakšni meri se je pri njihovih dejavnostih upoštevalo načelo enakosti moških in žensk in vključevanja enakosti spolov ter kako se je obravnavalo vprašanje protidiskriminacije, vključno z vprašanji dostopnosti. Da bi povečali preglednost sklopov, se poročila objavijo.

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35

Člen 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 35 | Člen 35 |
| Ocenjevanje | Ocenjevanje |
| 1.   Ocene se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja. | 1.   Ocene se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja. |
| 2.   
  Vmesna ocena sklopov se lahko
  opravi
  , ko je na voljo dovolj informacij o njihovem izvajanju
  ,
  vendar najpozneje v štirih letih od začetka izvajanja sklopov. | 2.   
  Komisija do 31. decembra 2024
  opravi
  vmesno oceno sklopov
  ,
  da se: |
| | (a) | kvalitativno in kvantitativno izmeri doseženi napredek pri uresničevanju ciljev sklopa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 35

Člen 35

Ocenjevanje

Ocenjevanje

1.   Ocene se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja.

1.   Ocene se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja.

2.   
  Vmesna ocena sklopov se lahko
  opravi
  , ko je na voljo dovolj informacij o njihovem izvajanju
  ,
  vendar najpozneje v štirih letih od začetka izvajanja sklopov.

2.   
  Komisija do 31. decembra 2024
  opravi
  vmesno oceno sklopov
  ,
  da se:

(a)

(a)

kvalitativno in kvantitativno izmeri doseženi napredek pri uresničevanju ciljev sklopa;

kvalitativno in kvantitativno izmeri doseženi napredek pri uresničevanju ciljev sklopa;

| (b) | obravnava socialno okolje v Uniji in morebitne večje spremembe, uvedene s pravom Unije; |
| --- | --- |

(b)

(b)

obravnava socialno okolje v Uniji in morebitne večje spremembe, uvedene s pravom Unije;

obravnava socialno okolje v Uniji in morebitne večje spremembe, uvedene s pravom Unije;

| (c) | ugotovi, ali so bila sredstva sklopov učinkovito uporabljena, in oceni njihova dodana vrednost za Unijo. |
| --- | --- |

(c)

(c)

ugotovi, ali so bila sredstva sklopov učinkovito uporabljena, in oceni njihova dodana vrednost za Unijo.

ugotovi, ali so bila sredstva sklopov učinkovito uporabljena, in oceni njihova dodana vrednost za Unijo.

Rezultati vmesne ocene se predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Rezultati vmesne ocene se predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.   Na koncu obdobja izvajanja, vendar ne pozneje kot v štirih letih po zaključku obdobja iz člena 5, Komisija opravi končno oceno sklopov.

3.   Na koncu obdobja izvajanja, vendar ne pozneje kot v štirih letih po zaključku obdobja iz člena 5, Komisija opravi končno oceno sklopov.

4.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

4.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37

Člen 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 37 | Člen 37 |
| Informiranje, komuniciranje in oglaševanje | Informiranje, komuniciranje in oglaševanje |
| 1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih in učinkovitih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. | 1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih in učinkovitih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. |
| 2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s sklopoma za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje ter njunimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena sklopoma za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje, prispevajo tudi
  k institucionalnemu
  komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz členov 4, 23 in 26. | 2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s sklopoma za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje ter njunimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena sklopoma za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje, prispevajo tudi
  h
  komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz členov 4, 23 in 26. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 37

Člen 37

Informiranje, komuniciranje in oglaševanje

Informiranje, komuniciranje in oglaševanje

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih in učinkovitih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih in učinkovitih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s sklopoma za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje ter njunimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena sklopoma za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje, prispevajo tudi
  k institucionalnemu
  komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz členov 4, 23 in 26.

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s sklopoma za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje ter njunimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena sklopoma za zaposlovanje in socialne inovacije ter zdravje, prispevajo tudi
  h
  komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz členov 4, 23 in 26.

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 38

Člen 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 38 | Člen 38 |
| Izvajanje prenosa pooblastila | Izvajanje prenosa pooblastila |
| 1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. | 1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 15(6), 21(5) in 33(3) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od datuma začetka veljavnosti te uredbe. | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 15(6), 21(5) in
  32 in
  33(3) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od datuma začetka veljavnosti te uredbe. |
| 3.   Prenos pooblastila iz členov 15(6), 21(5) in 33(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | 3.   Prenos pooblastila iz členov 15(6), 21(5)
  , 32
  in 33(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |
| 4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (28). | 4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (28). |
| 5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. | 5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. |
| 6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 15(6), 21(5) in 33(3), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. | 6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 15(6), 21(5)
  , 32
  in 33(3), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 38

Člen 38

Izvajanje prenosa pooblastila

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 15(6), 21(5) in 33(3) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 15(6), 21(5) in
  32 in
  33(3) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

3.   Prenos pooblastila iz členov 15(6), 21(5) in 33(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3.   Prenos pooblastila iz členov 15(6), 21(5)
  , 32
  in 33(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (28).

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (28).

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 15(6), 21(5) in 33(3), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 15(6), 21(5)
  , 32
  in 33(3), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 40

Člen 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 40 | Člen 40 |
| Odbor iz člena 163 PDEU | Odbor iz člena 163 PDEU |
| 1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen na podlagi člena 163 PDEU (v nadaljnjem besedilu: odbor ESS+). | 1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen na podlagi člena 163 PDEU (v nadaljnjem besedilu: odbor ESS+). |
| 2.   Vsaka država članica za največ sedem let imenuje po enega vladnega predstavnika, enega predstavnika organizacij delavcev, enega predstavnika organizacij delodajalcev in enega namestnika za vsakega člana. V odsotnosti člana ima namestnik samodejno pravico sodelovati v postopkih. | 2.   Vsaka država članica za največ sedem let imenuje po enega vladnega predstavnika, enega predstavnika organizacij delavcev, enega predstavnika organizacij delodajalcev
  , enega predstavnika civilne družbe, enega predstavnika organov za enakost ali drugih neodvisnih institucij za človekove pravice v skladu s členom 6(1)(c) [prihodnje uredbe o skupnih določbah]
  in enega namestnika za vsakega člana. V odsotnosti člana ima namestnik samodejno pravico sodelovati v postopkih. |
| 3.   Odbor ESS+ ima po enega predstavnika iz vsake organizacije, ki zastopa organizacije delavcev in organizacije delodajalcev na ravni Unije. | 3.   Odbor ESS+ ima po enega predstavnika iz vsake organizacije, ki zastopa organizacije delavcev in organizacije delodajalcev
  ter organizacije civilne družbe
  na ravni Unije. |
| | 3a.
     
  Obor ESS + lahko povabi predstavnike Evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada. |
| | 3b.
     
  V odboru ESS+ se zagotovi uravnotežena zastopanost spolov in ustrezna zastopanost manjšin ter drugih izključenih skupin. |
| 4.   Z odborom ESS+ se opravi posvetovanje o načrtovani uporabi tehnične pomoči v primeru podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja pa tudi o drugih vprašanjih, ki vplivajo na izvajanje strategij na ravni Unije, relevantnih za ESS+. | 4.   Z odborom ESS+ se opravi posvetovanje o načrtovani uporabi tehnične pomoči v primeru podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja pa tudi o drugih vprašanjih, ki vplivajo na izvajanje strategij na ravni Unije, relevantnih za ESS+. |
| 5.   Odbor ESS+ lahko poda mnenja o: | 5.   Odbor ESS+ lahko poda mnenja o: |
| (a) | vprašanjih v zvezi s prispevkom ESS+ za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, vključno s priporočili za posamezne države in prednostnimi nalogami iz evropskega semestra (nacionalni programi reform itd.); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 40

Člen 40

Odbor iz člena 163 PDEU

Odbor iz člena 163 PDEU

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen na podlagi člena 163 PDEU (v nadaljnjem besedilu: odbor ESS+).

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen na podlagi člena 163 PDEU (v nadaljnjem besedilu: odbor ESS+).

2.   Vsaka država članica za največ sedem let imenuje po enega vladnega predstavnika, enega predstavnika organizacij delavcev, enega predstavnika organizacij delodajalcev in enega namestnika za vsakega člana. V odsotnosti člana ima namestnik samodejno pravico sodelovati v postopkih.

2.   Vsaka država članica za največ sedem let imenuje po enega vladnega predstavnika, enega predstavnika organizacij delavcev, enega predstavnika organizacij delodajalcev
  , enega predstavnika civilne družbe, enega predstavnika organov za enakost ali drugih neodvisnih institucij za človekove pravice v skladu s členom 6(1)(c) [prihodnje uredbe o skupnih določbah]
  in enega namestnika za vsakega člana. V odsotnosti člana ima namestnik samodejno pravico sodelovati v postopkih.

3.   Odbor ESS+ ima po enega predstavnika iz vsake organizacije, ki zastopa organizacije delavcev in organizacije delodajalcev na ravni Unije.

3.   Odbor ESS+ ima po enega predstavnika iz vsake organizacije, ki zastopa organizacije delavcev in organizacije delodajalcev
  ter organizacije civilne družbe
  na ravni Unije.

3a.
     
  Obor ESS + lahko povabi predstavnike Evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada.

3b.
     
  V odboru ESS+ se zagotovi uravnotežena zastopanost spolov in ustrezna zastopanost manjšin ter drugih izključenih skupin.

4.   Z odborom ESS+ se opravi posvetovanje o načrtovani uporabi tehnične pomoči v primeru podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja pa tudi o drugih vprašanjih, ki vplivajo na izvajanje strategij na ravni Unije, relevantnih za ESS+.

4.   Z odborom ESS+ se opravi posvetovanje o načrtovani uporabi tehnične pomoči v primeru podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja pa tudi o drugih vprašanjih, ki vplivajo na izvajanje strategij na ravni Unije, relevantnih za ESS+.

5.   Odbor ESS+ lahko poda mnenja o:

5.   Odbor ESS+ lahko poda mnenja o:

(a)

vprašanjih v zvezi s prispevkom ESS+ za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, vključno s priporočili za posamezne države in prednostnimi nalogami iz evropskega semestra (nacionalni programi reform itd.);

| (a) | vprašanjih v zvezi s prispevkom ESS+ za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, vključno s priporočili za posamezne države in prednostnimi nalogami iz evropskega semestra (nacionalni programi reform itd.); |
| --- | --- |

(a)

vprašanjih v zvezi s prispevkom ESS+ za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, vključno s priporočili za posamezne države in prednostnimi nalogami iz evropskega semestra (nacionalni programi reform itd.);

| (b) | vprašanjih glede [prihodnje uredbe o skupnih določbah], relevantnih za ESS+; |
| --- | --- |

(b)

vprašanjih glede [prihodnje uredbe o skupnih določbah], relevantnih za ESS+;

| (b) | vprašanjih glede [prihodnje uredbe o skupnih določbah], relevantnih za ESS+; |
| --- | --- |

(b)

vprašanjih glede [prihodnje uredbe o skupnih določbah], relevantnih za ESS+;

| (c) | vprašanjih v zvezi z ESS+, ki mu jih predloži Komisija in ki niso vprašanja iz odstavka 4. |
| --- | --- |

(c)

vprašanjih v zvezi z ESS+, ki mu jih predloži Komisija in ki niso vprašanja iz odstavka 4.

| (c) | vprašanjih v zvezi z ESS+, ki mu jih predloži Komisija in ki niso vprašanja iz odstavka 4. |
| --- | --- |

(c)

vprašanjih v zvezi z ESS+, ki mu jih predloži Komisija in ki niso vprašanja iz odstavka 4.

Mnenja odbora ESS+ se sprejmejo z absolutno večino veljavno oddanih glasov in se posredujejo v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Komisija odbor ESS+ obvesti, na kakšen način je upoštevala njegova mnenja.

Mnenja odbora ESS+ se sprejmejo z absolutno večino veljavno oddanih glasov in se posredujejo v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Komisija odbor ESS+
  pisno
  obvesti, na kakšen način je upoštevala njegova mnenja.

pisno

6.   Odbor ESS+ lahko ustanovi delovne skupine za vsakega od sklopov ESS+.

6.   Odbor ESS+ lahko ustanovi delovne skupine za vsakega od sklopov ESS+.

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I

Priloga I

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |
| Skupni kazalniki za splošno podporo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja | Skupni kazalniki za splošno podporo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja |
| Vsi osebni podatki se razčlenijo po spolu (ženski, moški, „nebinarni“). Če nekateri rezultati niso
  možni
  , podatkov za take rezultate ni treba zbirati in sporočati. | Vsi osebni podatki se razčlenijo po spolu (ženski, moški, „nebinarni“). Če nekateri rezultati niso
  razpoložljivi
  , podatkov za take rezultate ni treba zbirati in sporočati.
  Občutljivi osebni podatki se lahko preučijo anonimno. |
| (1) | Skupni kazalniki učinka glede operacij, namenjenih osebam: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Skupni kazalniki za splošno podporo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja

Skupni kazalniki za splošno podporo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja

Vsi osebni podatki se razčlenijo po spolu (ženski, moški, „nebinarni“). Če nekateri rezultati niso
  možni
  , podatkov za take rezultate ni treba zbirati in sporočati.

možni

Vsi osebni podatki se razčlenijo po spolu (ženski, moški, „nebinarni“). Če nekateri rezultati niso
  razpoložljivi
  , podatkov za take rezultate ni treba zbirati in sporočati.
  Občutljivi osebni podatki se lahko preučijo anonimno.

razpoložljivi

Občutljivi osebni podatki se lahko preučijo anonimno.

(1)

Skupni kazalniki učinka glede operacij, namenjenih osebam:

| (1) | Skupni kazalniki učinka glede operacij, namenjenih osebam: |
| --- | --- |

(1)

Skupni kazalniki učinka glede operacij, namenjenih osebam:

| | (1a) | Skupni kazalniki učinka za udeležence |
| --- | --- | --- |

(1a)

Skupni kazalniki učinka za udeležence

| | (1a) | Skupni kazalniki učinka za udeležence |
| --- | --- | --- |

(1a)

Skupni kazalniki učinka za udeležence

| | | — | Skupni kazalniki učinka za udeležence so: |
| --- | --- | --- | --- |

—

Skupni kazalniki učinka za udeležence so:

| | | — | Skupni kazalniki učinka za udeležence so: |
| --- | --- | --- | --- |

—

Skupni kazalniki učinka za udeležence so:

| | | | — | brezposelni, vključno z dolgotrajno brezposelnimi*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

brezposelni, vključno z dolgotrajno brezposelnimi*,

| | | | — | brezposelni, vključno z dolgotrajno brezposelnimi*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

brezposelni, vključno z dolgotrajno brezposelnimi*,

| | | | — | dolgotrajno brezposelni*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

dolgotrajno brezposelni*,

| | | | — | dolgotrajno brezposelni*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

dolgotrajno brezposelni*,

| | | | — | neaktivni*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

neaktivni*,

| | | | — | neaktivni*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

neaktivni*,

| | | | — | zaposleni, vključno s samozaposlenimi*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

zaposleni, vključno s samozaposlenimi*,

| | | | — | zaposleni, vključno s samozaposlenimi*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

zaposleni, vključno s samozaposlenimi*,

| | | | — | tisti, ki se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET)*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

tisti, ki se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET)*,

tisti, ki se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET)*,

| | | | — | mlajši
  od
  30
  let*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

mlajši
  od
  30
  let*,

mlajši

30

| | | | — | otroci, mlajši
  od
  18
  let*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

otroci, mlajši
  od
  18
  let*,

otroci, mlajši

18

| | | | — | mladi, stari od 18 do 29 let*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

mladi, stari od 18 do 29 let*,

mladi, stari od 18 do 29 let*,

| | | | — | starejši od 54 let*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

starejši od 54 let*,

| | | | — | starejši od 54 let*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

starejši od 54 let*,

| | | | — | z nižjo sekundarno izobrazbo ali manj (ISCED 0–2)*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

z nižjo sekundarno izobrazbo ali manj (ISCED 0–2)*,

| | | | — | z nižjo sekundarno izobrazbo ali manj (ISCED 0–2)*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

z nižjo sekundarno izobrazbo ali manj (ISCED 0–2)*,

| | | | — | z višjo sekundarno (ISCED 3) ali posekundarno izobrazbo (ISCED 4)*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

z višjo sekundarno (ISCED 3) ali posekundarno izobrazbo (ISCED 4)*,

| | | | — | z višjo sekundarno (ISCED 3) ali posekundarno izobrazbo (ISCED 4)*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

z višjo sekundarno (ISCED 3) ali posekundarno izobrazbo (ISCED 4)*,

| | | | — | s terciarno izobrazbo (ISCED 5 do 8)*. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

s terciarno izobrazbo (ISCED 5 do 8)*.

| | | | — | s terciarno izobrazbo (ISCED 5 do 8)*. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

s terciarno izobrazbo (ISCED 5 do 8)*.

| | | Skupno število udeležencev se izračuna samodejno na podlagi skupnih kazalnikov učinka v zvezi z zaposlitvenim statusom. |
| --- | --- | --- |

Skupno število udeležencev se izračuna samodejno na podlagi skupnih kazalnikov učinka v zvezi z zaposlitvenim statusom.

| | | Skupno število udeležencev se izračuna samodejno na podlagi skupnih kazalnikov učinka v zvezi z zaposlitvenim statusom. |
| --- | --- | --- |

Skupno število udeležencev se izračuna samodejno na podlagi skupnih kazalnikov učinka v zvezi z zaposlitvenim statusom.

| | (1b) | Ostali skupni kazalniki učinka |
| --- | --- | --- |

(1b)

Ostali skupni kazalniki učinka

| | (1b) | Ostali skupni kazalniki učinka |
| --- | --- | --- |

(1b)

Ostali skupni kazalniki učinka

| | | Če se podatki za te kazalnike ne zbirajo iz registrov podatkov, se lahko vrednosti za te kazalnike določijo na podlagi informiranih ocen upravičencev. |
| --- | --- | --- |

Če se podatki za te kazalnike ne zbirajo iz registrov podatkov, se lahko vrednosti za te kazalnike določijo na podlagi informiranih ocen upravičencev.

| | | Če se podatki za te kazalnike ne zbirajo iz registrov podatkov, se lahko vrednosti za te kazalnike določijo na podlagi informiranih ocen upravičencev.
  Udeleženci podatke vedno zagotovijo prostovoljno. |
| --- | --- | --- |

Če se podatki za te kazalnike ne zbirajo iz registrov podatkov, se lahko vrednosti za te kazalnike določijo na podlagi informiranih ocen upravičencev.
  Udeleženci podatke vedno zagotovijo prostovoljno.

Udeleženci podatke vedno zagotovijo prostovoljno.

| | | — | udeleženci, ki so invalidi**, |
| --- | --- | --- | --- |

—

udeleženci, ki so invalidi**,

| | | — | udeleženci, ki so invalidi**, |
| --- | --- | --- | --- |

—

udeleženci, ki so invalidi**,

| | | — | udeleženci, mlajši od 18 let*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

udeleženci, mlajši od 18 let*,

udeleženci, mlajši od 18 let*,

| | | — | državljani tretjih držav*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

državljani tretjih držav*,

| | | — | državljani tretjih držav*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

državljani tretjih držav*,

| | | — | udeleženci tujega porekla*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

udeleženci tujega porekla*,

| | | — | udeleženci tujega porekla*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

udeleženci tujega porekla*,

| | | — | manjšine (
  vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi
  )**, |
| --- | --- | --- | --- |

—

manjšine (
  vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi
  )**,

vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi

| | | — | manjšine (
  ki niso iz romske skupnosti
  )**, |
| --- | --- | --- | --- |

—

manjšine (
  ki niso iz romske skupnosti
  )**,

ki niso iz romske skupnosti

| | | — | udeleženci iz romske skupnosti**, |
| --- | --- | --- | --- |

—

udeleženci iz romske skupnosti**,

udeleženci iz romske skupnosti**,

| | | — | brezdomci ali prizadeti zaradi izključenosti s stanovanjskega trga*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

brezdomci ali prizadeti zaradi izključenosti s stanovanjskega trga*,

| | | — | brezdomci ali prizadeti zaradi izključenosti s stanovanjskega trga*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

brezdomci ali prizadeti zaradi izključenosti s stanovanjskega trga*,

| | | — | udeleženci s podeželskih območij*. |
| --- | --- | --- | --- |

—

udeleženci s podeželskih območij*.

| | | — | udeleženci s podeželskih območij*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

udeleženci s podeželskih območij*,

| | | — | udeleženci z geografskih območij z visoko stopnjo revščine in socialne izključenosti*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

udeleženci z geografskih območij z visoko stopnjo revščine in socialne izključenosti*,

udeleženci z geografskih območij z visoko stopnjo revščine in socialne izključenosti*,

| | | — | udeleženci, ki preidejo iz institucionalne v družinsko oskrbo in oskrbo na ravni skupnosti**. |
| --- | --- | --- | --- |

—

udeleženci, ki preidejo iz institucionalne v družinsko oskrbo in oskrbo na ravni skupnosti**.

udeleženci, ki preidejo iz institucionalne v družinsko oskrbo in oskrbo na ravni skupnosti**.

| (2) | Skupni kazalniki učinka za subjekte so: |
| --- | --- |

(2)

Skupni kazalniki učinka za subjekte so:

| (2) | Skupni kazalniki učinka za subjekte so: |
| --- | --- |

(2)

Skupni kazalniki učinka za subjekte so:

| | — | število podprtih javnih uprav ali javnih služb na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni; |
| --- | --- | --- |

—

število podprtih javnih uprav ali javnih služb na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni;

| | — | število podprtih javnih uprav ali javnih služb na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni; |
| --- | --- | --- |

—

število podprtih javnih uprav ali javnih služb na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni;

| | — | število podprtih mikro, malih in srednjih podjetij (vključno z zadrugami in socialnimi podjetji). |
| --- | --- | --- |

—

število podprtih mikro, malih in srednjih podjetij (vključno z zadrugami in socialnimi podjetji).

| | — | število podprtih mikro, malih in srednjih podjetij (vključno z zadrugami in socialnimi podjetji). |
| --- | --- | --- |

—

število podprtih mikro, malih in srednjih podjetij (vključno z zadrugami in socialnimi podjetji).

| (3) | Skupni kazalniki neposrednih rezultatov za udeležence so: |
| --- | --- |

(3)

Skupni kazalniki neposrednih rezultatov za udeležence so:

| (3) | Skupni kazalniki neposrednih rezultatov za udeležence so: |
| --- | --- |

(3)

Skupni kazalniki neposrednih rezultatov za udeležence so:

| | — | udeleženci, ki po zaključku sodelovanja iščejo zaposlitev*, |
| --- | --- | --- |

—

udeleženci, ki po zaključku sodelovanja iščejo zaposlitev*,

| | — | udeleženci, ki po zaključku sodelovanja iščejo zaposlitev*, |
| --- | --- | --- |

—

udeleženci, ki po zaključku sodelovanja iščejo zaposlitev*,

| | — | udeleženci, ki so po zaključku sodelovanja vključeni v izobraževanje ali usposabljanje*, |
| --- | --- | --- |

—

udeleženci, ki so po zaključku sodelovanja vključeni v izobraževanje ali usposabljanje*,

| | — | udeleženci, ki so po zaključku sodelovanja vključeni v izobraževanje ali usposabljanje*, |
| --- | --- | --- |

—

udeleženci, ki so po zaključku sodelovanja vključeni v izobraževanje ali usposabljanje*,

| | — | udeleženci, ki po zaključku sodelovanja pridobijo kvalifikacijo*, |
| --- | --- | --- |

—

udeleženci, ki po zaključku sodelovanja pridobijo kvalifikacijo*,

| | — | udeleženci, ki po zaključku sodelovanja pridobijo kvalifikacijo*, |
| --- | --- | --- |

—

udeleženci, ki po zaključku sodelovanja pridobijo kvalifikacijo*,

| | — | udeleženci, ki po zaključku sodelovanja pridobijo kvalifikacijo*, |
| --- | --- | --- |

—

udeleženci, ki po zaključku sodelovanja pridobijo kvalifikacijo*,

| | — | udeleženci, ki po zaključku sodelovanja pridobijo kvalifikacijo*, |
| --- | --- | --- |

—

udeleženci, ki po zaključku sodelovanja pridobijo kvalifikacijo*,

| (4) | Skupni kazalniki dolgoročnejših rezultatov za udeležence: |
| --- | --- |

(4)

Skupni kazalniki dolgoročnejših rezultatov za udeležence:

| (4) | Skupni kazalniki dolgoročnejših rezultatov za udeležence: |
| --- | --- |

(4)

Skupni kazalniki dolgoročnejših rezultatov za udeležence:

| | — | udeleženci, ki imajo šest mesecev po zaključku sodelovanja zaposlitev (vključno s samozaposlitvijo)*, |
| --- | --- | --- |

—

udeleženci, ki imajo šest mesecev po zaključku sodelovanja zaposlitev (vključno s samozaposlitvijo)*,

| | — | udeleženci, ki imajo šest
  in dvanajst
  mesecev po zaključku sodelovanja zaposlitev (vključno s samozaposlitvijo)*, |
| --- | --- | --- |

—

udeleženci, ki imajo šest
  in dvanajst
  mesecev po zaključku sodelovanja zaposlitev (vključno s samozaposlitvijo)*,

in dvanajst

| | — | udeleženci z izboljšanim položajem na trgu dela
  šest
  mesecev po zaključku sodelovanja*. |
| --- | --- | --- |

—

udeleženci z izboljšanim položajem na trgu dela
  šest
  mesecev po zaključku sodelovanja*.

šest

| | — | udeleženci z izboljšanim položajem na trgu dela šest
  in dvanajst
  mesecev po zaključku sodelovanja*. |
| --- | --- | --- |

—

udeleženci z izboljšanim položajem na trgu dela šest
  in dvanajst
  mesecev po zaključku sodelovanja*.

in dvanajst

Minimalna zahteva je, da se ti podatki zbirajo na podlagi reprezentativnega vzorca udeležencev pri vsakem specifičnem cilju. Notranja veljavnost vzorca se zagotovi tako, da se podatki lahko posplošijo na ravni specifičnega cilja.

Minimalna zahteva je, da se ti podatki zbirajo na podlagi reprezentativnega vzorca udeležencev pri vsakem specifičnem cilju. Notranja veljavnost vzorca se zagotovi tako, da se podatki lahko posplošijo na ravni specifičnega cilja.

Sprememba 154

Sprememba 154

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II

Priloga II

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |
| Skupni kazalniki za podporo iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti | Skupni kazalniki za podporo iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti |
| (1) | Kazalniki učinka |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Skupni kazalniki za podporo iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti

Skupni kazalniki za podporo iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti

(1)

Kazalniki učinka

| (1) | Kazalniki učinka |
| --- | --- |

(1)

Kazalniki učinka

| | (a) | Skupna denarna vrednost razdeljene hrane in blaga |
| --- | --- | --- |

(a)

Skupna denarna vrednost razdeljene hrane in blaga

| | (a) | Skupna denarna vrednost razdeljene hrane in blaga |
| --- | --- | --- |

(a)

Skupna denarna vrednost razdeljene hrane in blaga

| | | (i) | skupna vrednost pomoči v hrani; |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

skupna vrednost pomoči v hrani;

| | | (i) | skupna vrednost pomoči v hrani; |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

skupna vrednost pomoči v hrani;

| | | (ia) | skupna denarna vrednost hrane za otroke; |
| --- | --- | --- | --- |

(ia)

skupna denarna vrednost hrane za otroke;

| | | (ia) | skupna denarna vrednost hrane za otroke; |
| --- | --- | --- | --- |

(ia)

skupna denarna vrednost hrane za otroke;

| | | (ib) | skupna denarna vrednost hrane za brezdomce; |
| --- | --- | --- | --- |

(ib)

skupna denarna vrednost hrane za brezdomce;

| | | (ib) | skupna denarna vrednost hrane za brezdomce; |
| --- | --- | --- | --- |

(ib)

skupna denarna vrednost hrane za brezdomce;

| | | (ic) | skupna denarna vrednost hrane za ostale ciljne skupine; |
| --- | --- | --- | --- |

(ic)

skupna denarna vrednost hrane za ostale ciljne skupine;

| | | (ic) | skupna denarna vrednost hrane za ostale ciljne skupine; |
| --- | --- | --- | --- |

(ic)

skupna denarna vrednost hrane za ostale ciljne skupine;

| | | (ii) | skupna vrednost razdeljenega blaga; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

skupna vrednost razdeljenega blaga;

| | | (ii) | skupna vrednost razdeljenega blaga; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

skupna vrednost razdeljenega blaga;

| | | (iia) | skupna denarna vrednost blaga za otroke; |
| --- | --- | --- | --- |

(iia)

skupna denarna vrednost blaga za otroke;

| | | (iia) | skupna denarna vrednost blaga za otroke; |
| --- | --- | --- | --- |

(iia)

skupna denarna vrednost blaga za otroke;

| | | (iib) | skupna denarna vrednost blaga za brezdomce; |
| --- | --- | --- | --- |

(iib)

skupna denarna vrednost blaga za brezdomce;

| | | (iib) | skupna denarna vrednost blaga za brezdomce; |
| --- | --- | --- | --- |

(iib)

skupna denarna vrednost blaga za brezdomce;

| | | (iic) | skupna denarna vrednost blaga za ostale ciljne skupine; |
| --- | --- | --- | --- |

(iic)

skupna denarna vrednost blaga za ostale ciljne skupine;

| | | (iic) | skupna denarna vrednost blaga za ostale ciljne skupine; |
| --- | --- | --- | --- |

(iic)

skupna denarna vrednost blaga za ostale ciljne skupine;

| | (b) | skupna količina razdeljene pomoči v hrani (v tonah). |
| --- | --- | --- |

(b)

skupna količina razdeljene pomoči v hrani (v tonah).

| | (b) | skupna količina razdeljene pomoči v hrani (v tonah). |
| --- | --- | --- |

(b)

skupna količina razdeljene pomoči v hrani (v tonah).

| | | Od tega (2): |
| --- | --- | --- |

Od tega (2):

2

| | | Od tega (2): |
| --- | --- | --- |

Od tega (2):

2

| | | (a) | delež hrane, za katero so bili iz programa plačani le prevoz, razdeljevanje in skladiščenje (v %); |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

delež hrane, za katero so bili iz programa plačani le prevoz, razdeljevanje in skladiščenje (v %);

| | | (a) | delež hrane, za katero so bili iz programa plačani le prevoz, razdeljevanje in skladiščenje (v %); |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

delež hrane, za katero so bili iz programa plačani le prevoz, razdeljevanje in skladiščenje (v %);

| | | (b) | delež hrane, ki se sofinancira iz ESS+, glede na skupno količino hrane, razdeljene upravičencem (v %). |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

delež hrane, ki se sofinancira iz ESS+, glede na skupno količino hrane, razdeljene upravičencem (v %).

| | | (b) | delež hrane, ki se sofinancira iz ESS+, glede na skupno količino hrane, razdeljene upravičencem (v %). |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

delež hrane, ki se sofinancira iz ESS+, glede na skupno količino hrane, razdeljene upravičencem (v %).

| (3) | Skupni kazalniki rezultatov (3) |
| --- | --- |

(3)

Skupni kazalniki rezultatov (3)

3

| (3) | Skupni kazalniki rezultatov (3) |
| --- | --- |

(3)

Skupni kazalniki rezultatov (3)

3

| | Število končnih prejemnikov pomoči v hrani |
| --- | --- |

Število končnih prejemnikov pomoči v hrani

| | Število končnih prejemnikov pomoči v hrani |
| --- | --- |

Število končnih prejemnikov pomoči v hrani

| | — | število otrok, mlajših od 18 let; |
| --- | --- | --- |

—

število otrok, mlajših od 18 let;

| | — | število otrok, mlajših od 18 let; |
| --- | --- | --- |

—

število otrok, mlajših od 18 let;

| | — | število mladih v starosti 18–29 let; |
| --- | --- | --- |

—

število mladih v starosti 18–29 let;

| | — | število mladih v starosti 18–29 let; |
| --- | --- | --- |

—

število mladih v starosti 18–29 let;

| | — | število končnih prejemnikov, starejših od 54 let; |
| --- | --- | --- |

—

število končnih prejemnikov, starejših od 54 let;

| | — | število končnih prejemnikov, starejših od 54 let; |
| --- | --- | --- |

—

število končnih prejemnikov, starejših od 54 let;

| | — | število končnih prejemnikov, ki so invalidi; |
| --- | --- | --- |

—

število končnih prejemnikov, ki so invalidi;

| | — | število končnih prejemnikov, ki so invalidi; |
| --- | --- | --- |

—

število končnih prejemnikov, ki so invalidi;

| | — | število državljanov tretjih držav; |
| --- | --- | --- |

—

število državljanov tretjih držav;

| | — | število državljanov tretjih držav; |
| --- | --- | --- |

—

število državljanov tretjih držav;

| | — | število končnih prejemnikov tujega porekla in pripadnikov manjšin (
  vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi
  ); |
| --- | --- | --- |

—

število končnih prejemnikov tujega porekla in pripadnikov manjšin (
  vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi
  );

vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi

| | — | število končnih prejemnikov tujega porekla in pripadnikov manjšin (
  ki niso iz romske skupnosti
  ); |
| --- | --- | --- |

—

število končnih prejemnikov tujega porekla in pripadnikov manjšin (
  ki niso iz romske skupnosti
  );

ki niso iz romske skupnosti

| | — | udeleženci iz romske skupnosti; |
| --- | --- | --- |

—

udeleženci iz romske skupnosti;

udeleženci iz romske skupnosti;

| | — | število brezdomnih končnih prejemkov ali končnih prejemnikov, prizadetih zaradi izključenosti s stanovanjskega trga. |
| --- | --- | --- |

—

število brezdomnih končnih prejemkov ali končnih prejemnikov, prizadetih zaradi izključenosti s stanovanjskega trga.

| | — | število brezdomnih končnih prejemkov ali končnih prejemnikov, prizadetih zaradi izključenosti s stanovanjskega trga. |
| --- | --- | --- |

—

število brezdomnih končnih prejemkov ali končnih prejemnikov, prizadetih zaradi izključenosti s stanovanjskega trga.

| | Število končnih prejemnikov materialne pomoči |
| --- | --- |

Število končnih prejemnikov materialne pomoči

| | Število končnih prejemnikov materialne pomoči |
| --- | --- |

Število končnih prejemnikov materialne pomoči

| | — | število otrok, mlajših od 18 let; |
| --- | --- | --- |

—

število otrok, mlajših od 18 let;

| | — | število otrok, mlajših od 18 let; |
| --- | --- | --- |

—

število otrok, mlajših od 18 let;

| | — | število mladih v starosti 18–29 let; |
| --- | --- | --- |

—

število mladih v starosti 18–29 let;

| | — | število mladih v starosti 18–29 let; |
| --- | --- | --- |

—

število mladih v starosti 18–29 let;

| | — | število končnih prejemnikov, starejših od 54 let; |
| --- | --- | --- |

—

število končnih prejemnikov, starejših od 54 let;

| | — | število končnih prejemnikov, starejših od 54 let; |
| --- | --- | --- |

—

število končnih prejemnikov, starejših od 54 let;

| | — | število končnih prejemnikov, ki so invalidi; |
| --- | --- | --- |

—

število končnih prejemnikov, ki so invalidi;

| | — | število končnih prejemnikov, ki so invalidi; |
| --- | --- | --- |

—

število končnih prejemnikov, ki so invalidi;

| | — | število državljanov tretjih držav; |
| --- | --- | --- |

—

število državljanov tretjih držav;

| | — | število državljanov tretjih držav; |
| --- | --- | --- |

—

število državljanov tretjih držav;

| | — | število končnih prejemnikov tujega porekla in pripadnikov manjšin (
  vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi
  ); |
| --- | --- | --- |

—

število končnih prejemnikov tujega porekla in pripadnikov manjšin (
  vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi
  );

vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi

| | — | število končnih prejemnikov tujega porekla in pripadnikov manjšin (
  ki niso iz romske skupnosti
  ); |
| --- | --- | --- |

—

število končnih prejemnikov tujega porekla in pripadnikov manjšin (
  ki niso iz romske skupnosti
  );

ki niso iz romske skupnosti

| | — | udeleženci iz romske skupnosti; |
| --- | --- | --- |

—

udeleženci iz romske skupnosti;

udeleženci iz romske skupnosti;

| | — | število brezdomnih končnih prejemkov ali končnih prejemnikov, prizadetih zaradi izključenosti s stanovanjskega trga. |
| --- | --- | --- |

—

število brezdomnih končnih prejemkov ali končnih prejemnikov, prizadetih zaradi izključenosti s stanovanjskega trga.

| | — | število brezdomnih končnih prejemkov ali končnih prejemnikov, prizadetih zaradi izključenosti s stanovanjskega trga. |
| --- | --- | --- |

—

število brezdomnih končnih prejemkov ali končnih prejemnikov, prizadetih zaradi izključenosti s stanovanjskega trga.

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II a (novo)

Priloga II a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Kazalniki učinka










  (1) | Skupno število oseb, ki prejemajo pomoč za socialno vključevanje.



  Od tega:









  (a) | število otrok, starih 15 let ali manj; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kazalniki učinka

Kazalniki učinka

(1)

(1)

Skupno število oseb, ki prejemajo pomoč za socialno vključevanje.

Skupno število oseb, ki prejemajo pomoč za socialno vključevanje.

Od tega:

(a)

(a)

število otrok, starih 15 let ali manj;

število otrok, starih 15 let ali manj;

| (b) | število oseb, starih 65 let ali več; |
| --- | --- |

(b)

(b)

število oseb, starih 65 let ali več;

število oseb, starih 65 let ali več;

| (c) | število žensk; |
| --- | --- |

(c)

(c)

število žensk;

število žensk;

| (d) | število oseb tujega porekla in pripadnikov manjšin (ki niso iz romske skupnosti); |
| --- | --- |

(d)

(d)

število oseb tujega porekla in pripadnikov manjšin (ki niso iz romske skupnosti);

število oseb tujega porekla in pripadnikov manjšin (ki niso iz romske skupnosti);

| (e) | udeleženci iz romske skupnosti; |
| --- | --- |

(e)

(e)

udeleženci iz romske skupnosti;

udeleženci iz romske skupnosti;

| (f) | število brezdomcev. |
| --- | --- |

(f)

(f)

število brezdomcev.

število brezdomcev.

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II b (novo)

Priloga II b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | Raven prijavljenega boljšega razumevanja politik in zakonodaje Unije









  (1) | Število analitičnih dejavnosti, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

1.

Raven prijavljenega boljšega razumevanja politik in zakonodaje Unije

(1)

(1)

Število analitičnih dejavnosti,

Število analitičnih dejavnosti,

| (2) | Število dejavnosti vzajemnega učenja, ozaveščanja in razširjanja informacij, |
| --- | --- |

(2)

(2)

Število dejavnosti vzajemnega učenja, ozaveščanja in razširjanja informacij,

Število dejavnosti vzajemnega učenja, ozaveščanja in razširjanja informacij,

| (3) | Podpora glavnim akterjem |
| --- | --- |

(3)

(3)

Podpora glavnim akterjem

Podpora glavnim akterjem

| 2. | Raven aktivnega sodelovanja in partnerstva med vladnimi institucijami Unije, državami članicami in pridruženimi državami









  (1) | Število analitičnih dejavnosti, |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Raven aktivnega sodelovanja in partnerstva med vladnimi institucijami Unije, državami članicami in pridruženimi državami

(1)

(1)

Število analitičnih dejavnosti,

Število analitičnih dejavnosti,

| (2) | Število dejavnosti vzajemnega učenja, ozaveščanja in razširjanja informacij, |
| --- | --- |

(2)

(2)

Število dejavnosti vzajemnega učenja, ozaveščanja in razširjanja informacij,

Število dejavnosti vzajemnega učenja, ozaveščanja in razširjanja informacij,

| (3) | Podpora glavnim akterjem |
| --- | --- |

(3)

(3)

Podpora glavnim akterjem

Podpora glavnim akterjem

| 3. | Prijavljena uporaba inovacij na področju socialne politike pri izvajanju priporočil za posamezne države na socialnem področju in rezultati eksperimentiranja na področju socialne politike za namene oblikovanja politik









  (1) | Število analitičnih dejavnosti, |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Prijavljena uporaba inovacij na področju socialne politike pri izvajanju priporočil za posamezne države na socialnem področju in rezultati eksperimentiranja na področju socialne politike za namene oblikovanja politik

(1)

(1)

Število analitičnih dejavnosti,

Število analitičnih dejavnosti,

| (2) | Število dejavnosti vzajemnega učenja, ozaveščanja in razširjanja informacij, |
| --- | --- |

(2)

(2)

Število dejavnosti vzajemnega učenja, ozaveščanja in razširjanja informacij,

Število dejavnosti vzajemnega učenja, ozaveščanja in razširjanja informacij,

| (3) | Podpora glavnim akterjem |
| --- | --- |

(3)

(3)

Podpora glavnim akterjem

Podpora glavnim akterjem

| 4. | Število obiskov platforme EURES |
| --- | --- |

4.

4.

Število obiskov platforme EURES

| 5. | Število zaposlitev za mlade, zagotovljenih ali podprtih v okviru pripravljalnega ukrepa Prva zaposlitev EURES ter v okviru usmerjenih programov mobilnosti |
| --- | --- |

5.

5.

Število zaposlitev za mlade, zagotovljenih ali podprtih v okviru pripravljalnega ukrepa Prva zaposlitev EURES ter v okviru usmerjenih programov mobilnosti

| 6. | Število individualnih osebnih stikov svetovalcev EURES z iskalci zaposlitve, zaposlenimi, ki želijo zamenjati delovno mesto, in delodajalci |
| --- | --- |

6.

6.

Število individualnih osebnih stikov svetovalcev EURES z iskalci zaposlitve, zaposlenimi, ki želijo zamenjati delovno mesto, in delodajalci

| 7. | Število ustanovljenih ali konsolidiranih podjetij, ki so uporabila podporo Unije |
| --- | --- |

7.

7.

Število ustanovljenih ali konsolidiranih podjetij, ki so uporabila podporo Unije

| 8. | Delež upravičencev, ki so z mikrofinanciranjem Unije ustvarili ali nadalje razvili podjetje in ki so brezposelni ali ki spadajo v katero od prikrajšanih skupin |
| --- | --- |

8.

8.

Delež upravičencev, ki so z mikrofinanciranjem Unije ustvarili ali nadalje razvili podjetje in ki so brezposelni ali ki spadajo v katero od prikrajšanih skupin

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – točka 2

Priloga III – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2. | število
  skupnih kliničnih ocen zdravstvenih tehnologij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.

število
  skupnih kliničnih ocen zdravstvenih tehnologij;

skupnih kliničnih ocen zdravstvenih tehnologij;

| 2. | število
  upravičencev (strokovni delavci, državljani, pacienti), na katere bodo vplivali rezultati programa |
| --- | --- |

2.

število
  upravičencev (strokovni delavci, državljani, pacienti), na katere bodo vplivali rezultati programa

upravičencev (strokovni delavci, državljani, pacienti), na katere bodo vplivali rezultati programa

Sprememba 158

Sprememba 158

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – točka 3

Priloga III – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3. | število
  prenesenih dobrih praks
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.

število
  prenesenih dobrih praks
  ;

prenesenih dobrih praks

| 3. | število
  skupnih kliničnih ocen zdravstvenih tehnologij
  ; |
| --- | --- |

3.

število
  skupnih kliničnih ocen zdravstvenih tehnologij
  ;

skupnih kliničnih ocen zdravstvenih tehnologij

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – točka 4

Priloga III – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4. | stopnja uporabe rezultatov programa v nacionalni zdravstveni politiki, izmerjena z vprašalnikom „prej in potem“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.

stopnja uporabe rezultatov programa v nacionalni zdravstveni politiki, izmerjena z vprašalnikom „prej in potem“.

| 4. | število prenesenih dobrih praks. |
| --- | --- |

4.

število prenesenih dobrih praks.

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – točka 4 a (novo)

Priloga III – točka 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a. | stopnja uporabe rezultatov programa v regionalnih in nacionalnih zdravstvenih politikah ali orodjih, izmerjena s potrjenimi metodami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.

4a.

stopnja uporabe rezultatov programa v regionalnih in nacionalnih zdravstvenih politikah ali orodjih, izmerjena s potrjenimi metodami.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0461/2018).

1

(1a)  

  UL C 484, 24.12.2016, str. 1.

1a

UL C 484, 24.12.2016, str. 1.

(1a)  
  Priporočilo Komisije z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (UL L 307, 18.11.2008, str. 11).

1a

Priporočilo Komisije z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (UL L 307, 18.11.2008, str. 11).

(1a)  
  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9302-2015-INIT/sl/pdf.

1a

http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9302-2015-INIT/sl/pdf.

(1a)  
  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 240/2014 z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (UL L 74, 14.3.2014, str. 1).

1a

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 240/2014 z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (UL L 74, 14.3.2014, str. 1).

(1a)  
  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

1a

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(17)  COM(2016)0739.

17

(17)  COM(2016)0739.

17

(1a)  
  Sklep št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (UL L 271, 9.10.2002, str. 1).

1a

Sklep št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (UL L 271, 9.10.2002, str. 1).

(1b)  
  Sklep št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013), (UL L 301, 20.11.2007, str. 3).

1b

Sklep št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013), (UL L 301, 20.11.2007, str. 3).

(1c)  
  Uredba (EU) št. 282/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi tretjega programa za ukrepe Unije na področju zdravja (2014–2020) in razveljavitvi Sklepa št. 1350/2007/ES (UL L 86, 21.3.2014, str. 1).

1c

Uredba (EU) št. 282/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi tretjega programa za ukrepe Unije na področju zdravja (2014–2020) in razveljavitvi Sklepa št. 1350/2007/ES (UL L 86, 21.3.2014, str. 1).

(19)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

19

(19)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

19

(1a)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

1a

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

(28)  UL L 123, 12.5.2016, str. 13.

28

(28)  UL L 123, 12.5.2016, str. 13.

28

(1)  Podatki, sporočeni v okviru kazalnikov, označenih z *, so osebni podatki v skladu s členom 4(1) Uredbe (EU) 2016/679.

1

Podatki, sporočeni v okviru kazalnikov, označenih z **, so posebna vrsta podatkov v skladu s členom 9 Uredbe (EU) 2016/679.

(1)  Podatki, sporočeni v okviru kazalnikov, označenih z *, so osebni podatki v skladu s členom 4(1) Uredbe (EU) 2016/679.

1

Podatki, sporočeni v okviru kazalnikov, označenih z **, so posebna vrsta podatkov v skladu s členom 9 Uredbe (EU) 2016/679.

(2)  Vrednosti za te kazalnike se določijo na podlagi informirane ocene upravičencev.

2

(2)  Vrednosti za te kazalnike se določijo na podlagi informirane ocene upravičencev.

2

(3)  Enako kot zgoraj.

3

(3)  Enako kot zgoraj.

3

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/425 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/425

---

P8_TA(2019)0021

Posebne določbe za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 16. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in zunanji instrumenti financiranja (COM(2018)0374 – C8-0229/2018 – 2018/0199(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 411/42)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Člen 176 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da je Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) namenjen pomoči pri odpravljanju največjih razvojnih neravnovesij v regijah Unije. ESRR v okviru navedenega člena ter drugega in tretjega odstavka člena 174 PDEU prispeva k zmanjšanju neskladij med stopnjami razvitosti različnih regij in zmanjšanju zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi,
  med katerimi bi bilo treba posebno pozornost nameniti nekaterim kategorijam regij, med katerimi so eksplicitno navedene čezmejne regije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Člen 176 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da je Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) namenjen pomoči pri odpravljanju največjih razvojnih neravnovesij v regijah Unije. ESRR v okviru navedenega člena ter drugega in tretjega odstavka člena 174 PDEU prispeva k zmanjšanju neskladij med stopnjami razvitosti različnih regij in zmanjšanju zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi,
  med katerimi bi bilo treba posebno pozornost nameniti nekaterim kategorijam regij, med katerimi so eksplicitno navedene čezmejne regije
  .

| (1) | Člen 176 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da je Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) namenjen pomoči pri odpravljanju največjih razvojnih neravnovesij v regijah Unije. ESRR v okviru navedenega člena ter drugega in tretjega odstavka člena 174 PDEU prispeva k zmanjšanju neskladij med stopnjami razvitosti različnih regij in zmanjšanju zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi,
  podeželskih območij, območij, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, območij z nizko gostoto poseljenosti, otokov in gorskih regij
  . |
| --- | --- |

(1)

Člen 176 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da je Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) namenjen pomoči pri odpravljanju največjih razvojnih neravnovesij v regijah Unije. ESRR v okviru navedenega člena ter drugega in tretjega odstavka člena 174 PDEU prispeva k zmanjšanju neskladij med stopnjami razvitosti različnih regij in zmanjšanju zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi,
  podeželskih območij, območij, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, območij z nizko gostoto poseljenosti, otokov in gorskih regij
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Uredba (EU) [nova uredba o skupnih določbah] Evropskega parlamenta in Sveta (21) vsebuje določbe, ki so skupne ESRR in nekaterim drugim skladom, Uredba (EU) [nova uredba o ESRR] Evropskega parlamenta in Sveta (22) pa vsebuje določbe, ki se nanašajo na posebne cilje in področje uporabe podpore iz ESRR. Sedaj je treba sprejeti posebne določbe o cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ko ena ali več držav članic z učinkovitim načrtovanjem sodelujejo prek meja, vključno z določbami o tehnični pomoči, spremljanju, vrednotenju, komuniciranju, upravičenosti, upravljanju in kontroli ter finančnem upravljanju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Uredba (EU) [nova uredba o skupnih določbah] Evropskega parlamenta in Sveta (21) vsebuje določbe, ki so skupne ESRR in nekaterim drugim skladom, Uredba (EU) [nova uredba o ESRR] Evropskega parlamenta in Sveta (22) pa vsebuje določbe, ki se nanašajo na posebne cilje in področje uporabe podpore iz ESRR. Sedaj je treba sprejeti posebne določbe o cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ko ena ali več držav članic z učinkovitim načrtovanjem sodelujejo prek meja, vključno z določbami o tehnični pomoči, spremljanju, vrednotenju, komuniciranju, upravičenosti, upravljanju in kontroli ter finančnem upravljanju.

| (2) | Uredba (EU) [nova uredba o skupnih določbah] Evropskega parlamenta in Sveta (21) vsebuje določbe, ki so skupne ESRR in nekaterim drugim skladom, Uredba (EU) [nova uredba o ESRR] Evropskega parlamenta in Sveta (22) pa vsebuje določbe, ki se nanašajo na posebne cilje in področje uporabe podpore iz ESRR. Sedaj je treba sprejeti posebne določbe o cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ko ena ali več držav članic
  in njihovih regij
  z učinkovitim načrtovanjem sodelujejo prek meja, vključno z določbami o tehnični pomoči, spremljanju, vrednotenju, komuniciranju, upravičenosti, upravljanju in kontroli ter finančnem upravljanju. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) [nova uredba o skupnih določbah] Evropskega parlamenta in Sveta (21) vsebuje določbe, ki so skupne ESRR in nekaterim drugim skladom, Uredba (EU) [nova uredba o ESRR] Evropskega parlamenta in Sveta (22) pa vsebuje določbe, ki se nanašajo na posebne cilje in področje uporabe podpore iz ESRR. Sedaj je treba sprejeti posebne določbe o cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ko ena ali več držav članic
  in njihovih regij
  z učinkovitim načrtovanjem sodelujejo prek meja, vključno z določbami o tehnični pomoči, spremljanju, vrednotenju, komuniciranju, upravičenosti, upravljanju in kontroli ter finančnem upravljanju.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Za spodbujanje skladnega razvoja ozemlja Unije na različnih ravneh, bi moral ESRR podpirati čezmejno, nadnacionalno, pomorsko in medregionalno sodelovanje ter sodelovanje najbolj oddaljenih regij v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Za spodbujanje skladnega razvoja ozemlja Unije na različnih ravneh, bi moral ESRR podpirati čezmejno, nadnacionalno, pomorsko in medregionalno sodelovanje ter sodelovanje najbolj oddaljenih regij v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg).

| (3) | Za spodbujanje
  kooperativnega in
  skladnega razvoja ozemlja Unije na različnih ravneh
  in zmanjšanje obstoječih razlik
  bi moral ESRR podpirati čezmejno, nadnacionalno, pomorsko in medregionalno sodelovanje ter sodelovanje najbolj oddaljenih regij v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg).
  Pri tem bi bilo treba upoštevati načeli upravljanja na več ravneh in partnerstva ter okrepiti lokalne pristope. |
| --- | --- |

(3)

Za spodbujanje
  kooperativnega in
  skladnega razvoja ozemlja Unije na različnih ravneh
  in zmanjšanje obstoječih razlik
  bi moral ESRR podpirati čezmejno, nadnacionalno, pomorsko in medregionalno sodelovanje ter sodelovanje najbolj oddaljenih regij v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg).
  Pri tem bi bilo treba upoštevati načeli upravljanja na več ravneh in partnerstva ter okrepiti lokalne pristope.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Različne komponente programa Interreg bi morale prispevati k doseganju ciljev trajnostnega razvoja, kot so opisani v Agendi za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejeti septembra 2015. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Različne komponente programa Interreg bi morale prispevati k doseganju ciljev trajnostnega razvoja, kot so opisani v Agendi za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejeti septembra 2015.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Komponenta čezmejnega sodelovanja bi si morala prizadevati za reševanje skupnih izzivov, ki se skupaj opredelijo v obmejnih regijah, in za izkoriščanje neizkoriščenih možnosti za rast na obmejnih območjih, kot je razvidno iz sporočila Komisije „Spodbujanje rasti in kohezije v obmejnih regijah EU“ (23)(„sporočilo o obmejnih regijah“). Zato bi bilo treba čezmejno komponento
  omejiti na sodelovanje
  na kopenskih
  mejah, čezmejno sodelovanje
  na morskih mejah
  pa bi bilo treba vključiti v nadnacionalno komponento
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Komponenta čezmejnega sodelovanja bi si morala prizadevati za reševanje skupnih izzivov, ki se skupaj opredelijo v obmejnih regijah, in za izkoriščanje neizkoriščenih možnosti za rast na obmejnih območjih, kot je razvidno iz sporočila Komisije „Spodbujanje rasti in kohezije v obmejnih regijah EU“ (23)(„sporočilo o obmejnih regijah“). Zato bi bilo treba čezmejno komponento
  omejiti na sodelovanje
  na kopenskih
  mejah, čezmejno sodelovanje
  na morskih mejah
  pa bi bilo treba vključiti v nadnacionalno komponento
  .

| (4) | Komponenta čezmejnega sodelovanja bi si morala prizadevati za reševanje skupnih izzivov, ki se skupaj opredelijo v obmejnih regijah, in za izkoriščanje neizkoriščenih možnosti za rast na obmejnih območjih, kot je razvidno iz sporočila Komisije „Spodbujanje rasti in kohezije v obmejnih regijah EU“ (23) („sporočilo o obmejnih regijah“). Zato bi bilo treba
  v
  čezmejno komponento
  vključiti sodelovanje tako
  na kopenskih
  kot
  na morskih mejah
  brez poseganja v novo komponento za sodelovanje najbolj oddaljenih regij
  . |
| --- | --- |

(4)

Komponenta čezmejnega sodelovanja bi si morala prizadevati za reševanje skupnih izzivov, ki se skupaj opredelijo v obmejnih regijah, in za izkoriščanje neizkoriščenih možnosti za rast na obmejnih območjih, kot je razvidno iz sporočila Komisije „Spodbujanje rasti in kohezije v obmejnih regijah EU“ (23) („sporočilo o obmejnih regijah“). Zato bi bilo treba
  v
  čezmejno komponento
  vključiti sodelovanje tako
  na kopenskih
  kot
  na morskih mejah
  brez poseganja v novo komponento za sodelovanje najbolj oddaljenih regij
  .

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Komponenta čezmejnega sodelovanja bi morala vključevati tudi sodelovanje med eno ali več državami članicami in eno ali več državami ali drugimi ozemlji zunaj Unije. V primerjavi s programskim obdobjem 2014–2020 bi vključitev notranjega in zunanjega čezmejnega sodelovanja v okvir te uredbe morala pomeniti bistveno poenostavitev in racionalizacijo veljavnih določb za organe, pristojne za programe, v državah članicah ter partnerske organe in upravičence zunaj Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Komponenta čezmejnega sodelovanja bi morala vključevati tudi sodelovanje med eno ali več državami članicami in eno ali več državami ali drugimi ozemlji zunaj Unije. V primerjavi s programskim obdobjem 2014–2020 bi vključitev notranjega in zunanjega čezmejnega sodelovanja v okvir te uredbe morala pomeniti bistveno poenostavitev in racionalizacijo veljavnih določb za organe, pristojne za programe, v državah članicah ter partnerske organe in upravičence zunaj Unije.

| (5) | Komponenta čezmejnega sodelovanja bi morala vključevati tudi sodelovanje med eno ali več državami članicami
  ali njihovimi regijami
  in eno ali več državami
  ali regijami
  ali drugimi ozemlji zunaj Unije. V primerjavi s programskim obdobjem 2014–2020 bi vključitev notranjega in zunanjega čezmejnega sodelovanja v okvir te uredbe morala pomeniti bistveno poenostavitev in racionalizacijo veljavnih določb za organe, pristojne za programe, v državah članicah ter partnerske organe in upravičence zunaj Unije. |
| --- | --- |

(5)

Komponenta čezmejnega sodelovanja bi morala vključevati tudi sodelovanje med eno ali več državami članicami
  ali njihovimi regijami
  in eno ali več državami
  ali regijami
  ali drugimi ozemlji zunaj Unije. V primerjavi s programskim obdobjem 2014–2020 bi vključitev notranjega in zunanjega čezmejnega sodelovanja v okvir te uredbe morala pomeniti bistveno poenostavitev in racionalizacijo veljavnih določb za organe, pristojne za programe, v državah članicah ter partnerske organe in upravičence zunaj Unije.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Cilj komponente nadnacionalnega sodelovanja in pomorskega sodelovanja bi moral biti krepitev sodelovanja z ukrepi za spodbujanje celostnega teritorialnega razvoja, povezanega s prednostnimi nalogami Unije na področju kohezijske politike
  , in bi moral vključevati pomorsko čezmejno sodelovanje
  . Nadnacionalno sodelovanje bi moralo zajemati širša območja
  na celini Unije, medtem ko bi pomorsko sodelovanje moralo zajemati
  ozemlja okoli morskih bazenov
  ter vključevati čezmejno sodelovanje na morskih mejah programskega obdobja 2014–2020. Največjo prožnost bi bilo treba zagotoviti nadaljnjemu izvajanju prejšnjih pomorskih čezmejnih sodelovanj znotraj širšega okvira za pomorsko sodelovanje, zlasti z določitvijo ozemlja, na katerem se izvaja, posebnih ciljev takšnega sodelovanja, zahtev za projektno partnerstvo ter vzpostavitvijo podprogramov in posebnih usmerjevalnih odborov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Cilj komponente nadnacionalnega sodelovanja in pomorskega sodelovanja bi moral biti krepitev sodelovanja z ukrepi za spodbujanje celostnega teritorialnega razvoja, povezanega s prednostnimi nalogami Unije na področju kohezijske politike
  , in bi moral vključevati pomorsko čezmejno sodelovanje
  . Nadnacionalno sodelovanje bi moralo zajemati širša območja
  na celini Unije, medtem ko bi pomorsko sodelovanje moralo zajemati
  ozemlja okoli morskih bazenov
  ter vključevati čezmejno sodelovanje na morskih mejah programskega obdobja 2014–2020. Največjo prožnost bi bilo treba zagotoviti nadaljnjemu izvajanju prejšnjih pomorskih čezmejnih sodelovanj znotraj širšega okvira za pomorsko sodelovanje, zlasti z določitvijo ozemlja, na katerem se izvaja, posebnih ciljev takšnega sodelovanja, zahtev za projektno partnerstvo ter vzpostavitvijo podprogramov in posebnih usmerjevalnih odborov.

| (6) | Cilj komponente nadnacionalnega sodelovanja in pomorskega sodelovanja bi moral biti krepitev sodelovanja z ukrepi za spodbujanje celostnega teritorialnega razvoja, povezanega s prednostnimi nalogami Unije na področju kohezijske politike
  ob doslednem spoštovanju subsidiarnosti
  . Nadnacionalno sodelovanje bi moralo zajemati širša
  nadnacionalna
  območja
  in, kjer je ustrezno,
  ozemlja okoli morskih bazenov,
  ki v geografskem smislu presegajo območja iz čezmejnih programov
  . |
| --- | --- |

(6)

Cilj komponente nadnacionalnega sodelovanja in pomorskega sodelovanja bi moral biti krepitev sodelovanja z ukrepi za spodbujanje celostnega teritorialnega razvoja, povezanega s prednostnimi nalogami Unije na področju kohezijske politike
  ob doslednem spoštovanju subsidiarnosti
  . Nadnacionalno sodelovanje bi moralo zajemati širša
  nadnacionalna
  območja
  in, kjer je ustrezno,
  ozemlja okoli morskih bazenov,
  ki v geografskem smislu presegajo območja iz čezmejnih programov
  .

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Na podlagi izkušenj s čezmejnim in nadnacionalnim sodelovanjem v programskem obdobju 2014–2020 v najbolj oddaljenih regijah, kjer kombinacija obeh komponent v okviru enega programa na področje sodelovanja ni pripeljala do zadostnih poenostavitev za organe, pristojne za programe, in upravičence, bi bilo treba določiti posebno komponento za najbolj oddaljene regije, da se omogoči sodelovanje najbolj oddaljenih regij
  z njihovimi sosednjimi
  državami in ozemlji na najbolj učinkovit in preprost način. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Na podlagi izkušenj s čezmejnim in nadnacionalnim sodelovanjem v programskem obdobju 2014–2020 v najbolj oddaljenih regijah, kjer kombinacija obeh komponent v okviru enega programa na področje sodelovanja ni pripeljala do zadostnih poenostavitev za organe, pristojne za programe, in upravičence, bi bilo treba določiti posebno komponento za najbolj oddaljene regije, da se omogoči sodelovanje najbolj oddaljenih regij
  z njihovimi sosednjimi
  državami in ozemlji na najbolj učinkovit in preprost način.

| (7) | Na podlagi izkušenj s čezmejnim in nadnacionalnim sodelovanjem v programskem obdobju 2014–2020 v najbolj oddaljenih regijah, kjer kombinacija obeh komponent v okviru enega programa na področje sodelovanja ni pripeljala do zadostnih poenostavitev za organe, pristojne za programe, in upravičence, bi bilo treba določiti posebno
  dodatno
  komponento za najbolj oddaljene regije, da se omogoči sodelovanje najbolj oddaljenih regij
  s tretjimi državami, čezmorskimi
  državami in ozemlji
  ali organizacijami za regionalno povezovanje in sodelovanje
  na najbolj učinkovit in preprost način
  ob upoštevanju njihovih posebnosti
  . |
| --- | --- |

(7)

Na podlagi izkušenj s čezmejnim in nadnacionalnim sodelovanjem v programskem obdobju 2014–2020 v najbolj oddaljenih regijah, kjer kombinacija obeh komponent v okviru enega programa na področje sodelovanja ni pripeljala do zadostnih poenostavitev za organe, pristojne za programe, in upravičence, bi bilo treba določiti posebno
  dodatno
  komponento za najbolj oddaljene regije, da se omogoči sodelovanje najbolj oddaljenih regij
  s tretjimi državami, čezmorskimi
  državami in ozemlji
  ali organizacijami za regionalno povezovanje in sodelovanje
  na najbolj učinkovit in preprost način
  ob upoštevanju njihovih posebnosti
  .

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Na podlagi izkušenj s programi medregionalnega sodelovanja v okviru programa Interreg in ob odsotnosti takšnega sodelovanja v programih v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ v programskem obdobju 2014–2020
  bi se komponenta medregionalnega sodelovanja morala osredotočiti zlasti
  na
  okrepitev učinkovitosti kohezijske politike. To komponento bi bilo zato treba omejiti na dva programa, enega za omogočanje vseh vrst
  izkušenj,
  inovativnih pristopov in krepitev
  zmogljivosti za programe v okviru obeh ciljev
  ter za spodbujanje evropskih združenj
  za
  teritorialno sodelovanje (v nadaljnjem besedilu: EZTS
  )
  , ki so ustanovljena ali bodo ustanovljena v skladu z Uredbo (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta

   (24), in
  drugega
  za
  izboljšanje analize razvojnih trendov
  .
  Projektno sodelovanje po vsej Uniji
  bi bilo treba
  vključiti v novo komponento za medregionalne naložbe v inovacije
  in
  ga tesno povezati z izvajanjem Sporočila Komisije „Krepitev inovacij v
  evropskih
  regijah: strategije za odporno, vključujočo in trajnostno rast“

   (25)

  , zlasti da se podprejo tematske platforme
  za
  pametno specializacijo na področjih, kot so energetika, posodabljanje industrije ali agroživilski sektor. Celosten teritorialni razvoj, ki se osredotoča na funkcionalna urbana območja ali urbana območja, bi se moral združevati v programih
  v 
  okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“
  ter
  enega spremnega instrumenta, in sicer „evropske urbane pobude“. Oba programa v okviru komponente za medregionalno sodelovanje bi morala vključevati celotno Unijo in bi morala biti odprta tudi za sodelovanje tretjih držav
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Na podlagi izkušenj s programi medregionalnega sodelovanja v okviru programa Interreg in ob odsotnosti takšnega sodelovanja v programih v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ v programskem obdobju 2014–2020
  bi se komponenta medregionalnega sodelovanja morala osredotočiti zlasti
  na
  okrepitev učinkovitosti kohezijske politike. To komponento bi bilo zato treba omejiti na dva programa, enega za omogočanje vseh vrst
  izkušenj,
  inovativnih pristopov in krepitev
  zmogljivosti za programe v okviru obeh ciljev
  ter za spodbujanje evropskih združenj
  za
  teritorialno sodelovanje (v nadaljnjem besedilu: EZTS
  )
  , ki so ustanovljena ali bodo ustanovljena v skladu z Uredbo (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta

   (24), in
  drugega
  za
  izboljšanje analize razvojnih trendov
  .
  Projektno sodelovanje po vsej Uniji
  bi bilo treba
  vključiti v novo komponento za medregionalne naložbe v inovacije
  in
  ga tesno povezati z izvajanjem Sporočila Komisije „Krepitev inovacij v
  evropskih
  regijah: strategije za odporno, vključujočo in trajnostno rast“

   (25)

  , zlasti da se podprejo tematske platforme
  za
  pametno specializacijo na področjih, kot so energetika, posodabljanje industrije ali agroživilski sektor. Celosten teritorialni razvoj, ki se osredotoča na funkcionalna urbana območja ali urbana območja, bi se moral združevati v programih
  v 
  okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“
  ter
  enega spremnega instrumenta, in sicer „evropske urbane pobude“. Oba programa v okviru komponente za medregionalno sodelovanje bi morala vključevati celotno Unijo in bi morala biti odprta tudi za sodelovanje tretjih držav
  .

| (8) | Na podlagi
  pozitivnih
  izkušenj s programi medregionalnega sodelovanja v okviru programa Interreg
  na eni strani
  in ob odsotnosti takšnega sodelovanja v programih v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ v programskem obdobju 2014–2020 na
  drugi strani je medregionalno sodelovanje in z izmenjavo
  izkušenj,
  razvojem
  zmogljivosti za programe v okviru obeh ciljev
  (evropsko teritorialno sodelovanje in naložbe
  za
  delovna mesta in rast
  )
  v mestih in regijah pomembna komponenta za iskanje skupnih rešitev na področju kohezijske politike
  in za
  vzpostavitev trajnih partnerstev
  .
  Zato
  bi bilo treba
  nadaljevati obstoječe programe
  in
  zlasti še naprej spodbujati projektno sodelovanje, vključno s spodbujanjem
  evropskih
  združenj
  za
  teritorialno sodelovanje (EZTS)
  ter
  makroregionalne strategije
  . |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi
  pozitivnih
  izkušenj s programi medregionalnega sodelovanja v okviru programa Interreg
  na eni strani
  in ob odsotnosti takšnega sodelovanja v programih v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ v programskem obdobju 2014–2020 na
  drugi strani je medregionalno sodelovanje in z izmenjavo
  izkušenj,
  razvojem
  zmogljivosti za programe v okviru obeh ciljev
  (evropsko teritorialno sodelovanje in naložbe
  za
  delovna mesta in rast
  )
  v mestih in regijah pomembna komponenta za iskanje skupnih rešitev na področju kohezijske politike
  in za
  vzpostavitev trajnih partnerstev
  .
  Zato
  bi bilo treba
  nadaljevati obstoječe programe
  in
  zlasti še naprej spodbujati projektno sodelovanje, vključno s spodbujanjem
  evropskih
  združenj
  za
  teritorialno sodelovanje (EZTS)
  ter
  makroregionalne strategije
  .

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Podlaga za novo pobudo za medregionalne naložbe v inovacije bi morala biti pametna specializacija, z njo pa bi morali podpreti tematske platforme za pametno specializacijo na področjih, kot so energetika, posodabljanje industrije, krožno gospodarstvo, socialne inovacije, okolje ali agroživilski sektor, in omogočiti združevanje akterjev, vključenih v strategije pametne specializacije, da bi tako spodbudili inovacije ter na evropski trg dali inovativne izdelke, postopke in ekosisteme. Dokazano je, da v fazi preskušanja in potrjevanja pri predstavitvi novih tehnologij (npr. ključnih omogočitvenih tehnologij) še vedno obstaja nespremenjena sistemska pomanjkljivost, zlasti kadar so inovacije rezultat povezovanja regionalnih specializacij, ki se dopolnjujejo in ustvarjajo inovativne vrednostne verige. Ta pomanjkljivost je še zlasti kritična v fazi med pilotnim izvajanjem in polno uveljavitvijo na trgu. Na nekaterih strateških tehnoloških in industrijskih področjih mala in srednja podjetja trenutno ne morejo računati na odlično, odprto in povezano vseevropsko infrastrukturo za predstavitve. Oba programa v okviru pobude za medregionalno sodelovanje bi morala vključevati celotno Evropsko unijo in bi morala biti odprta tudi za sodelovanje čezmorskih držav in ozemelj, tretjih držav, njihovih regij ter organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje, vključno s sosednjimi najbolj oddaljenimi regijami. Spodbujati bi bilo treba sinergije med medregionalnimi naložbami v inovacije in drugimi ustreznimi programi EU, kot so tisti v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov, program Obzorje 2020, evropski digitalni trg in program enotnega trga, saj bi povečali učinek naložb in državljanom zagotovili boljšo vrednost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Podlaga za novo pobudo za medregionalne naložbe v inovacije bi morala biti pametna specializacija, z njo pa bi morali podpreti tematske platforme za pametno specializacijo na področjih, kot so energetika, posodabljanje industrije, krožno gospodarstvo, socialne inovacije, okolje ali agroživilski sektor, in omogočiti združevanje akterjev, vključenih v strategije pametne specializacije, da bi tako spodbudili inovacije ter na evropski trg dali inovativne izdelke, postopke in ekosisteme. Dokazano je, da v fazi preskušanja in potrjevanja pri predstavitvi novih tehnologij (npr. ključnih omogočitvenih tehnologij) še vedno obstaja nespremenjena sistemska pomanjkljivost, zlasti kadar so inovacije rezultat povezovanja regionalnih specializacij, ki se dopolnjujejo in ustvarjajo inovativne vrednostne verige. Ta pomanjkljivost je še zlasti kritična v fazi med pilotnim izvajanjem in polno uveljavitvijo na trgu. Na nekaterih strateških tehnoloških in industrijskih področjih mala in srednja podjetja trenutno ne morejo računati na odlično, odprto in povezano vseevropsko infrastrukturo za predstavitve. Oba programa v okviru pobude za medregionalno sodelovanje bi morala vključevati celotno Evropsko unijo in bi morala biti odprta tudi za sodelovanje čezmorskih držav in ozemelj, tretjih držav, njihovih regij ter organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje, vključno s sosednjimi najbolj oddaljenimi regijami. Spodbujati bi bilo treba sinergije med medregionalnimi naložbami v inovacije in drugimi ustreznimi programi EU, kot so tisti v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov, program Obzorje 2020, evropski digitalni trg in program enotnega trga, saj bi povečali učinek naložb in državljanom zagotovili boljšo vrednost.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Določiti bi bilo treba objektivna merila za opredelitev upravičenih regij in območij. V ta namen bi morala opredelitev upravičenih regij in območij na ravni Unije temeljiti na skupnem sistemu klasifikacije regij iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (26). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Določiti bi bilo treba objektivna merila za opredelitev upravičenih regij in območij. V ta namen bi morala opredelitev upravičenih regij in območij na ravni Unije temeljiti na skupnem sistemu klasifikacije regij iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (26).

| (9) | Določiti bi bilo treba
  skupna
  objektivna merila za opredelitev upravičenih regij in območij. V ta namen bi morala opredelitev upravičenih regij in območij na ravni Unije temeljiti na skupnem sistemu klasifikacije regij iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (26). |
| --- | --- |

(9)

Določiti bi bilo treba
  skupna
  objektivna merila za opredelitev upravičenih regij in območij. V ta namen bi morala opredelitev upravičenih regij in območij na ravni Unije temeljiti na skupnem sistemu klasifikacije regij iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (26).

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Še naprej je treba podpirati ali, kadar je to ustrezno, vzpostaviti vse vrste sodelovanja s tretjimi državami v sosedstvu Unije, saj je tako sodelovanje pomembno orodje politike regionalnega razvoja in bi moralo koristiti regijam držav članic, ki mejijo na tretje države. V ta namen bi ESRR in zunanji instrumenti financiranja Unije, IPA (27), NDICI (28) in OCTP (29) morali podpirati programe v okviru čezmejnega sodelovanja, nadnacionalnega sodelovanja
  in pomorskega sodelovanja
  , sodelovanja najbolj oddaljenih regij in medregionalnega sodelovanja. Podpora iz ESRR in zunanjih instrumentov financiranja Unije bi morala temeljiti na vzajemnosti in sorazmernosti. Pri instrumentih IPA III CBC in NDICI CBC bi se podpora iz ESRR morala dopolniti z vsaj enakovrednimi zneski iz IPA III CBC in NDICI CBC, in sicer do najvišjega zneska, določenega v zadevnem pravnem aktu
  , torej v višini največ 3 % finančnih sredstev v okviru IPA III in v višini največ 4 % finančnih sredstev programa „sosedsko geografsko območje“ v skladu s členom 4(2)(a) NDICI
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Še naprej je treba podpirati ali, kadar je to ustrezno, vzpostaviti vse vrste sodelovanja s tretjimi državami v sosedstvu Unije, saj je tako sodelovanje pomembno orodje politike regionalnega razvoja in bi moralo koristiti regijam držav članic, ki mejijo na tretje države. V ta namen bi ESRR in zunanji instrumenti financiranja Unije, IPA (27), NDICI (28) in OCTP (29) morali podpirati programe v okviru čezmejnega sodelovanja, nadnacionalnega sodelovanja
  in pomorskega sodelovanja
  , sodelovanja najbolj oddaljenih regij in medregionalnega sodelovanja. Podpora iz ESRR in zunanjih instrumentov financiranja Unije bi morala temeljiti na vzajemnosti in sorazmernosti. Pri instrumentih IPA III CBC in NDICI CBC bi se podpora iz ESRR morala dopolniti z vsaj enakovrednimi zneski iz IPA III CBC in NDICI CBC, in sicer do najvišjega zneska, določenega v zadevnem pravnem aktu
  , torej v višini največ 3 % finančnih sredstev v okviru IPA III in v višini največ 4 % finančnih sredstev programa „sosedsko geografsko območje“ v skladu s členom 4(2)(a) NDICI
  .

| (10) | Še naprej je treba podpirati ali, kadar je to ustrezno, vzpostaviti vse vrste sodelovanja s tretjimi državami v sosedstvu Unije, saj je tako sodelovanje pomembno orodje politike regionalnega razvoja in bi moralo koristiti regijam držav članic, ki mejijo na tretje države. V ta namen bi ESRR in zunanji instrumenti financiranja Unije, IPA (27), NDICI (28) morali podpirati programe v okviru čezmejnega sodelovanja, nadnacionalnega sodelovanja, sodelovanja najbolj oddaljenih regij in medregionalnega sodelovanja. Podpora iz ESRR in zunanjih instrumentov financiranja Unije bi morala temeljiti na vzajemnosti in sorazmernosti. Pri instrumentih IPA III CBC in NDICI CBC bi se podpora iz ESRR morala dopolniti z vsaj enakovrednimi zneski iz IPA III CBC in NDICI CBC, in sicer do najvišjega zneska, določenega v zadevnem pravnem aktu (29). Sklep Sveta (EU) XXX o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji, vključno z odnosi med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani (UL L xx, str. y). |
| --- | --- |

(10)

Še naprej je treba podpirati ali, kadar je to ustrezno, vzpostaviti vse vrste sodelovanja s tretjimi državami v sosedstvu Unije, saj je tako sodelovanje pomembno orodje politike regionalnega razvoja in bi moralo koristiti regijam držav članic, ki mejijo na tretje države. V ta namen bi ESRR in zunanji instrumenti financiranja Unije, IPA (27), NDICI (28) morali podpirati programe v okviru čezmejnega sodelovanja, nadnacionalnega sodelovanja, sodelovanja najbolj oddaljenih regij in medregionalnega sodelovanja. Podpora iz ESRR in zunanjih instrumentov financiranja Unije bi morala temeljiti na vzajemnosti in sorazmernosti. Pri instrumentih IPA III CBC in NDICI CBC bi se podpora iz ESRR morala dopolniti z vsaj enakovrednimi zneski iz IPA III CBC in NDICI CBC, in sicer do najvišjega zneska, določenega v zadevnem pravnem aktu (29). Sklep Sveta (EU) XXX o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji, vključno z odnosi med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani (UL L xx, str. y).

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti regijam, ki bodo postale nove zunanje meje Unije, da se zagotovi primerno nadaljevanje programov sodelovanja, ki že potekajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti regijam, ki bodo postale nove zunanje meje Unije, da se zagotovi primerno nadaljevanje programov sodelovanja, ki že potekajo.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Pomoč IPA III bi bilo treba usmeriti predvsem na pomoč upravičencem do IPA za okrepitev demokratičnih institucij in pravne države, reformiranje sodstva in javne uprave, spoštovanje temeljnih pravic ter spodbujanje enakosti spolov, strpnosti, socialnega vključevanja in nediskriminacije. S pomočjo IPA bi bilo treba še naprej podpirati prizadevanja upravičencev do IPA za pospeševanje regionalnega, makroregionalnega in čezmejnega sodelovanja ter teritorialnega razvoja, vključno z izvajanjem makroregionalnih strategij Unije. Pomoč IPA bi morala obravnavati varnost, migracije in upravljanje meja, zagotavljanje dostopa do mednarodne zaščite, izmenjavo ustreznih informacij, krepitev nadzora meja in skupna prizadevanja v boju proti nedovoljenim migracijam in tihotapljenju migrantov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Pomoč IPA III bi bilo treba usmeriti predvsem na pomoč upravičencem do IPA za okrepitev demokratičnih institucij in pravne države, reformiranje sodstva in javne uprave, spoštovanje temeljnih pravic ter spodbujanje enakosti spolov, strpnosti, socialnega vključevanja in nediskriminacije. S pomočjo IPA bi bilo treba še naprej podpirati prizadevanja upravičencev do IPA za pospeševanje regionalnega, makroregionalnega in čezmejnega sodelovanja ter teritorialnega razvoja, vključno z izvajanjem makroregionalnih strategij Unije. Pomoč IPA bi morala obravnavati varnost, migracije in upravljanje meja, zagotavljanje dostopa do mednarodne zaščite, izmenjavo ustreznih informacij, krepitev nadzora meja in skupna prizadevanja v boju proti nedovoljenim migracijam in tihotapljenju migrantov.

| (11) | Pomoč IPA III bi bilo treba usmeriti predvsem na pomoč upravičencem do IPA za okrepitev demokratičnih institucij in pravne države, reformiranje sodstva in javne uprave, spoštovanje temeljnih pravic ter spodbujanje enakosti spolov, strpnosti, socialnega vključevanja in nediskriminacije
  ter regionalnega in lokalnega razvoja
  . S pomočjo IPA bi bilo treba še naprej podpirati prizadevanja upravičencev do IPA za pospeševanje regionalnega, makroregionalnega in čezmejnega sodelovanja ter teritorialnega razvoja, vključno z izvajanjem makroregionalnih strategij Unije. Pomoč IPA bi morala obravnavati varnost, migracije in upravljanje meja, zagotavljanje dostopa do mednarodne zaščite, izmenjavo ustreznih informacij, krepitev nadzora meja in skupna prizadevanja v boju proti nedovoljenim migracijam in tihotapljenju migrantov. |
| --- | --- |

(11)

Pomoč IPA III bi bilo treba usmeriti predvsem na pomoč upravičencem do IPA za okrepitev demokratičnih institucij in pravne države, reformiranje sodstva in javne uprave, spoštovanje temeljnih pravic ter spodbujanje enakosti spolov, strpnosti, socialnega vključevanja in nediskriminacije
  ter regionalnega in lokalnega razvoja
  . S pomočjo IPA bi bilo treba še naprej podpirati prizadevanja upravičencev do IPA za pospeševanje regionalnega, makroregionalnega in čezmejnega sodelovanja ter teritorialnega razvoja, vključno z izvajanjem makroregionalnih strategij Unije. Pomoč IPA bi morala obravnavati varnost, migracije in upravljanje meja, zagotavljanje dostopa do mednarodne zaščite, izmenjavo ustreznih informacij, krepitev nadzora meja in skupna prizadevanja v boju proti nedovoljenim migracijam in tihotapljenju migrantov.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Vzpostavitev sinergij med zunanjim delovanjem Unije in razvojnimi programi bi morala prispevati k čim večjemu učinku, obenem pa izpolnjevati načelo skladnosti politik za razvoj, kakor določa člen 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Doseganje skladnosti vseh politik Unije je bistveno za doseganje ciljev trajnostnega razvoja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Vzpostavitev sinergij med zunanjim delovanjem Unije in razvojnimi programi bi morala prispevati k čim večjemu učinku, obenem pa izpolnjevati načelo skladnosti politik za razvoj, kakor določa člen 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Doseganje skladnosti vseh politik Unije je bistveno za doseganje ciljev trajnostnega razvoja.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Glede na poseben položaj najbolj oddaljenih regij Unije je treba sprejeti ukrepe v zvezi
  s pogoji
  , pod katerimi imajo navedene regije lahko dostop do strukturnih skladov. Nekatere določbe te uredbe bi bilo zato treba prilagoditi posebnostim najbolj oddaljenih regij, da se poenostavi in okrepi sodelovanje
  z njihovimi sosedami
  , pri čemer je treba upoštevati sporočilo Komisije „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“ (31). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Glede na poseben položaj najbolj oddaljenih regij Unije je treba sprejeti ukrepe v zvezi
  s pogoji
  , pod katerimi imajo navedene regije lahko dostop do strukturnih skladov. Nekatere določbe te uredbe bi bilo zato treba prilagoditi posebnostim najbolj oddaljenih regij, da se poenostavi in okrepi sodelovanje
  z njihovimi sosedami
  , pri čemer je treba upoštevati sporočilo Komisije „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“ (31).

| (14) | Glede na poseben položaj najbolj oddaljenih regij Unije je treba sprejeti ukrepe v zvezi
  z izboljšanjem pogojev
  , pod katerimi imajo navedene regije lahko dostop do strukturnih skladov. Nekatere določbe te uredbe bi bilo zato treba prilagoditi posebnostim najbolj oddaljenih regij, da se poenostavi in okrepi
  njihovo
  sodelovanje
  s tretjimi državami ter čezmorskimi državami in ozemlji
  , pri čemer je treba upoštevati sporočilo Komisije „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“ (31). |
| --- | --- |

(14)

Glede na poseben položaj najbolj oddaljenih regij Unije je treba sprejeti ukrepe v zvezi
  z izboljšanjem pogojev
  , pod katerimi imajo navedene regije lahko dostop do strukturnih skladov. Nekatere določbe te uredbe bi bilo zato treba prilagoditi posebnostim najbolj oddaljenih regij, da se poenostavi in okrepi
  njihovo
  sodelovanje
  s tretjimi državami ter čezmorskimi državami in ozemlji
  , pri čemer je treba upoštevati sporočilo Komisije „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“ (31).

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Ta uredba določa možnost, da ČDO sodelujejo v programih Interreg. Upoštevati je treba posebnosti in izzive čezmorskih držav in ozemelj, da bi olajšali njihov učinkovit dostop in sodelovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Ta uredba določa možnost, da ČDO sodelujejo v programih Interreg. Upoštevati je treba posebnosti in izzive čezmorskih držav in ozemelj, da bi olajšali njihov učinkovit dostop in sodelovanje.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Določiti je treba sredstva, ki se dodelijo za vsako od različnih komponent programa Interreg, vključno z deleži vsake države članice, kar zadeva skupne zneske za čezmejno sodelovanje, nadnacionalno sodelovanje
  in pomorsko sodelovanje
  , sodelovanje najbolj oddaljenih regij in medregionalno sodelovanje, in možnosti, ki jih imajo države članice glede prožnosti med temi komponentami. V 
  primerjavi s programskim obdobjem 2014–2020 bi bilo treba zmanjšati delež za čezmejno sodelovanje
  ,
  medtem ko
  bi bilo treba
  zaradi vključitve pomorskega sodelovanja delež
  za
  nadnacionalno sodelovanje in pomorsko sodelovanje povečati, ter vzpostaviti komponento za sodelovanje najbolj oddaljenih regij
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Določiti je treba sredstva, ki se dodelijo za vsako od različnih komponent programa Interreg, vključno z deleži vsake države članice, kar zadeva skupne zneske za čezmejno sodelovanje, nadnacionalno sodelovanje
  in pomorsko sodelovanje
  , sodelovanje najbolj oddaljenih regij in medregionalno sodelovanje, in možnosti, ki jih imajo države članice glede prožnosti med temi komponentami. V 
  primerjavi s programskim obdobjem 2014–2020 bi bilo treba zmanjšati delež za čezmejno sodelovanje
  ,
  medtem ko
  bi bilo treba
  zaradi vključitve pomorskega sodelovanja delež
  za
  nadnacionalno sodelovanje in pomorsko sodelovanje povečati, ter vzpostaviti komponento za sodelovanje najbolj oddaljenih regij
  .

| (15) | Določiti je treba sredstva, ki se dodelijo za vsako od različnih komponent programa Interreg, vključno z deleži vsake države članice, kar zadeva skupne zneske za čezmejno sodelovanje, nadnacionalno sodelovanje, sodelovanje najbolj oddaljenih regij in medregionalno sodelovanje, in možnosti, ki jih imajo države članice glede prožnosti med temi komponentami.
  Vendar bi bilo treba glede na globalizacijo sodelovanje za spodbujanje naložb
  v 
  nova delovna mesta in rast ter skupnih naložb z drugimi regijami opredeliti tudi glede na skupne značilnosti in cilje regij in ne le glede na meje
  ,
  zato
  bi bilo treba
  zagotoviti dovolj dodatnih sredstev
  za
  nove pobude za medregionalne naložbe v inovacije in se tako odzvati na razmere na svetovnem trgu
  . |
| --- | --- |

(15)

Določiti je treba sredstva, ki se dodelijo za vsako od različnih komponent programa Interreg, vključno z deleži vsake države članice, kar zadeva skupne zneske za čezmejno sodelovanje, nadnacionalno sodelovanje, sodelovanje najbolj oddaljenih regij in medregionalno sodelovanje, in možnosti, ki jih imajo države članice glede prožnosti med temi komponentami.
  Vendar bi bilo treba glede na globalizacijo sodelovanje za spodbujanje naložb
  v 
  nova delovna mesta in rast ter skupnih naložb z drugimi regijami opredeliti tudi glede na skupne značilnosti in cilje regij in ne le glede na meje
  ,
  zato
  bi bilo treba
  zagotoviti dovolj dodatnih sredstev
  za
  nove pobude za medregionalne naložbe v inovacije in se tako odzvati na razmere na svetovnem trgu
  .

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | V okviru edinstvenih in posebnih okoliščin v zvezi z otokom Irska in glede na podporo sodelovanju severa in juga v skladu z Velikonočnim sporazumom
  bi
  se
  moral
  novi čezmejni program „Mir plus“ nadaljevati in graditi na delu prejšnjih programov, tj. programov, ki so se izvajali v obmejnih grofijah Irske in Severne Irske. Ob upoštevanju njegovega praktičnega pomena je treba zagotoviti, da bi ESRR, kadar je program usmerjen v podporo miru in spravi, moral prispevati tudi k spodbujanju socialne, ekonomske in regionalne stabilnosti v zadevnih regijah, zlasti z ukrepi za spodbujanje kohezije med skupnostmi. Glede na posebnosti programa bi ga bilo treba upravljati na celosten način, pri čemer se prispevek Združenega kraljestva v program vključi kot zunanje namenske prejemke. Poleg tega se določena pravila glede izbire operacij iz te uredbe ne bi smela uporabljati za navedeni program v zvezi z operacijami v podporo miru in spravi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

V okviru edinstvenih in posebnih okoliščin v zvezi z otokom Irska in glede na podporo sodelovanju severa in juga v skladu z Velikonočnim sporazumom
  bi
  se
  moral
  novi čezmejni program „Mir plus“ nadaljevati in graditi na delu prejšnjih programov, tj. programov, ki so se izvajali v obmejnih grofijah Irske in Severne Irske. Ob upoštevanju njegovega praktičnega pomena je treba zagotoviti, da bi ESRR, kadar je program usmerjen v podporo miru in spravi, moral prispevati tudi k spodbujanju socialne, ekonomske in regionalne stabilnosti v zadevnih regijah, zlasti z ukrepi za spodbujanje kohezije med skupnostmi. Glede na posebnosti programa bi ga bilo treba upravljati na celosten način, pri čemer se prispevek Združenega kraljestva v program vključi kot zunanje namenske prejemke. Poleg tega se določena pravila glede izbire operacij iz te uredbe ne bi smela uporabljati za navedeni program v zvezi z operacijami v podporo miru in spravi.

| (18) | V okviru edinstvenih in posebnih okoliščin v zvezi z otokom Irska in glede na podporo sodelovanju severa in juga v skladu z Velikonočnim sporazumom se
  mora
  novi čezmejni program „Mir plus“ nadaljevati in graditi na delu prejšnjih programov, tj. programov, ki so se izvajali v obmejnih grofijah Irske in Severne Irske. Ob upoštevanju njegovega praktičnega pomena je treba zagotoviti, da bi ESRR, kadar je program usmerjen v podporo miru in spravi, moral prispevati tudi k spodbujanju socialne, ekonomske in regionalne stabilnosti
  in sodelovanja
  v zadevnih regijah, zlasti z ukrepi za spodbujanje kohezije med skupnostmi. Glede na posebnosti programa bi ga bilo treba upravljati na celosten način, pri čemer se prispevek Združenega kraljestva v program vključi kot zunanje namenske prejemke. Poleg tega se določena pravila glede izbire operacij iz te uredbe ne bi smela uporabljati za navedeni program v zvezi z operacijami v podporo miru in spravi. |
| --- | --- |

(18)

V okviru edinstvenih in posebnih okoliščin v zvezi z otokom Irska in glede na podporo sodelovanju severa in juga v skladu z Velikonočnim sporazumom se
  mora
  novi čezmejni program „Mir plus“ nadaljevati in graditi na delu prejšnjih programov, tj. programov, ki so se izvajali v obmejnih grofijah Irske in Severne Irske. Ob upoštevanju njegovega praktičnega pomena je treba zagotoviti, da bi ESRR, kadar je program usmerjen v podporo miru in spravi, moral prispevati tudi k spodbujanju socialne, ekonomske in regionalne stabilnosti
  in sodelovanja
  v zadevnih regijah, zlasti z ukrepi za spodbujanje kohezije med skupnostmi. Glede na posebnosti programa bi ga bilo treba upravljati na celosten način, pri čemer se prispevek Združenega kraljestva v program vključi kot zunanje namenske prejemke. Poleg tega se določena pravila glede izbire operacij iz te uredbe ne bi smela uporabljati za navedeni program v zvezi z operacijami v podporo miru in spravi.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Večji del podpore Unije bi moral biti osredotočen na omejeno število ciljev politike, da bi se učinek programa Interreg čim bolj povečal. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Večji del podpore Unije bi moral biti osredotočen na omejeno število ciljev politike, da bi se učinek programa Interreg čim bolj povečal.

| (20) | Večji del podpore Unije bi moral biti osredotočen na omejeno število ciljev politike, da bi se učinek programa Interreg čim bolj povečal.
  Okrepiti bi bilo treba sinergije med komponentami programa Interreg in njihovo medsebojno dopolnjevanje. |
| --- | --- |

(20)

Večji del podpore Unije bi moral biti osredotočen na omejeno število ciljev politike, da bi se učinek programa Interreg čim bolj povečal.
  Okrepiti bi bilo treba sinergije med komponentami programa Interreg in njihovo medsebojno dopolnjevanje.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Določbe o pripravi, odobritvi in spremembi programov Interreg, kot tudi o teritorialnem razvoju, o izbiri operacij, o spremljanju in vrednotenju, o organih, pristojnih za programe, o reviziji operacij ter o preglednosti in komuniciranju bi bilo treba prilagoditi posebnostim programov Interreg v primerjavi z določbami iz Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Določbe o pripravi, odobritvi in spremembi programov Interreg, kot tudi o teritorialnem razvoju, o izbiri operacij, o spremljanju in vrednotenju, o organih, pristojnih za programe, o reviziji operacij ter o preglednosti in komuniciranju bi bilo treba prilagoditi posebnostim programov Interreg v primerjavi z določbami iz Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah].

| (21) | Določbe o pripravi, odobritvi in spremembi programov Interreg, kot tudi o teritorialnem razvoju, o izbiri operacij, o spremljanju in vrednotenju, o organih, pristojnih za programe, o reviziji operacij ter o preglednosti in komuniciranju bi bilo treba prilagoditi posebnostim programov Interreg v primerjavi z določbami iz Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah].
  Te posebne določbe bi morale ostati preproste in jasne, da se preprečita čezmerno prenašanje zakonodaje in dodatno upravno breme za države članice in upravičence. |
| --- | --- |

(21)

Določbe o pripravi, odobritvi in spremembi programov Interreg, kot tudi o teritorialnem razvoju, o izbiri operacij, o spremljanju in vrednotenju, o organih, pristojnih za programe, o reviziji operacij ter o preglednosti in komuniciranju bi bilo treba prilagoditi posebnostim programov Interreg v primerjavi z določbami iz Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah].
  Te posebne določbe bi morale ostati preproste in jasne, da se preprečita čezmerno prenašanje zakonodaje in dodatno upravno breme za države članice in upravičence.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Določbe o merilih za obravnavanje operacij kot resničnih skupnih sodelovanj, obravnavanje partnerstva v okviru operacije Interreg ter o obveznostih glavnega partnerja, določene v programskem obdobju 2014–2020, bi bilo treba obdržati.
  Vendar bi
  partnerji v programu Interreg morali sodelovati pri
  vseh štirih razsežnostih (razvoju, izvajanju,
  zagotavljanju osebja
  in
  financiranju), v okviru sodelovanja najbolj oddaljenih regij pa v treh od štirih razsežnostih, saj naj bi bilo enostavneje kombinirati podporo iz ESRR in zunanjega instrumenta financiranja Unije na ravni programov in operacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Določbe o merilih za obravnavanje operacij kot resničnih skupnih sodelovanj, obravnavanje partnerstva v okviru operacije Interreg ter o obveznostih glavnega partnerja, določene v programskem obdobju 2014–2020, bi bilo treba obdržati.
  Vendar bi
  partnerji v programu Interreg morali sodelovati pri
  vseh štirih razsežnostih (razvoju, izvajanju,
  zagotavljanju osebja
  in
  financiranju), v okviru sodelovanja najbolj oddaljenih regij pa v treh od štirih razsežnostih, saj naj bi bilo enostavneje kombinirati podporo iz ESRR in zunanjega instrumenta financiranja Unije na ravni programov in operacij.

| (22) | Določbe o merilih za obravnavanje operacij kot resničnih skupnih sodelovanj, obravnavanje partnerstva v okviru operacije Interreg ter o obveznostih glavnega partnerja, določene v programskem obdobju 2014–2020, bi bilo treba obdržati. Partnerji v programu Interreg
  bi
  morali sodelovati pri
  razvoju in izvajanju ter pri
  zagotavljanju osebja
  ali
  financiranju
  ali obojem
  , v okviru sodelovanja najbolj oddaljenih regij pa v treh od štirih razsežnostih, saj naj bi bilo enostavneje kombinirati podporo iz ESRR in zunanjega instrumenta financiranja Unije na ravni programov in operacij. |
| --- | --- |

(22)

Določbe o merilih za obravnavanje operacij kot resničnih skupnih sodelovanj, obravnavanje partnerstva v okviru operacije Interreg ter o obveznostih glavnega partnerja, določene v programskem obdobju 2014–2020, bi bilo treba obdržati. Partnerji v programu Interreg
  bi
  morali sodelovati pri
  razvoju in izvajanju ter pri
  zagotavljanju osebja
  ali
  financiranju
  ali obojem
  , v okviru sodelovanja najbolj oddaljenih regij pa v treh od štirih razsežnostih, saj naj bi bilo enostavneje kombinirati podporo iz ESRR in zunanjega instrumenta financiranja Unije na ravni programov in operacij.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22a) | Pomemben in uspešen instrument v okviru programov čezmejnega sodelovanja so projekti za stike med ljudmi in mali projekti, saj odpravljajo meje in čezmejne ovire, spodbujajo stike med lokalnimi prebivalci ter tako povezujejo obmejne regije in njihove prebivalce. Projekti za stike med ljudmi (P2P) in mali projekti se izvajajo na številnih področjih, na primer v kulturi, športu, turizmu, splošnem in poklicnem izobraževanju, gospodarstvu, znanosti, varstvu okolja in ekologiji, zdravstvu, prometu in majhnih infrastrukturnih projektih, upravnem sodelovanju in odnosih z javnostmi. Kot je opredeljeno tudi v mnenju Odbora regij z naslovom Projekti za stike med ljudmi in majhni projekti v okviru programov čezmejnega sodelovanja

   (32)

  , imajo taki projekti veliko evropsko dodano vrednost in znatno prispevajo k uresničitvi splošnega cilja programov čezmejnega sodelovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22a)

Pomemben in uspešen instrument v okviru programov čezmejnega sodelovanja so projekti za stike med ljudmi in mali projekti, saj odpravljajo meje in čezmejne ovire, spodbujajo stike med lokalnimi prebivalci ter tako povezujejo obmejne regije in njihove prebivalce. Projekti za stike med ljudmi (P2P) in mali projekti se izvajajo na številnih področjih, na primer v kulturi, športu, turizmu, splošnem in poklicnem izobraževanju, gospodarstvu, znanosti, varstvu okolja in ekologiji, zdravstvu, prometu in majhnih infrastrukturnih projektih, upravnem sodelovanju in odnosih z javnostmi. Kot je opredeljeno tudi v mnenju Odbora regij z naslovom Projekti za stike med ljudmi in majhni projekti v okviru programov čezmejnega sodelovanja

   (32)

  , imajo taki projekti veliko evropsko dodano vrednost in znatno prispevajo k uresničitvi splošnega cilja programov čezmejnega sodelovanja.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Razjasniti je treba pravila, ki urejajo sklad za male projekte, ki se izvajajo od
  uvedbe programa Interreg
  , vendar niso bila nikoli predmet posebnih določb. Kot je opredeljeno tudi v mnenju Odbora regij z naslovom
  Projekti za stike med ljudmi in
  majhni
  projekti
  v okviru programov čezmejnega sodelovanja“

   (32)

  , igrajo takšni skladi
  za
  male projekte pomembno vlogo pri povečevanju zaupanja med državljani in institucijami
  ,
  prinašajo veliko evropsko dodano vrednost in znatno prispevajo k splošnemu cilju programov čezmejnega sodelovanja, saj odpravljajo čezmejne ovire ter povezujejo obmejna območja
  in
  njihove prebivalce.
  Da se poenostavi upravljanje financiranja malih projektov, ki ga izvajajo končni prejemniki, ki pogosto niso navajeni potegovanja za sredstva Unije, bi pod določenim pragom morala biti obvezna uporaba poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov in pavšalnih zneskov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Razjasniti je treba pravila, ki urejajo sklad za male projekte, ki se izvajajo od
  uvedbe programa Interreg
  , vendar niso bila nikoli predmet posebnih določb. Kot je opredeljeno tudi v mnenju Odbora regij z naslovom
  Projekti za stike med ljudmi in
  majhni
  projekti
  v okviru programov čezmejnega sodelovanja“

   (32)

  , igrajo takšni skladi
  za
  male projekte pomembno vlogo pri povečevanju zaupanja med državljani in institucijami
  ,
  prinašajo veliko evropsko dodano vrednost in znatno prispevajo k splošnemu cilju programov čezmejnega sodelovanja, saj odpravljajo čezmejne ovire ter povezujejo obmejna območja
  in
  njihove prebivalce.
  Da se poenostavi upravljanje financiranja malih projektov, ki ga izvajajo končni prejemniki, ki pogosto niso navajeni potegovanja za sredstva Unije, bi pod določenim pragom morala biti obvezna uporaba poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov in pavšalnih zneskov.

| (23) | Od
  uvedbe programa Interreg
  se
  projekti za stike med ljudmi in
  mali
  projekti
  podpirajo iz skladov za male projekte ali podobnih instrumentov,
  za
  katere pa posebne določbe nikoli niso bile sprejete, zato je treba pojasniti pravila
  ,
  ki urejajo te sklade. Da se ohranijo dodana vrednost in prednosti projektov za stike med ljudmi in malih projektov, tudi glede na lokalni
  in
  regionalni razvoj, ter
  da se poenostavi upravljanje financiranja malih projektov, ki ga izvajajo končni prejemniki, ki pogosto niso navajeni potegovanja za sredstva Unije, bi pod določenim pragom morala biti obvezna uporaba poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov in pavšalnih zneskov. |
| --- | --- |

(23)

Od
  uvedbe programa Interreg
  se
  projekti za stike med ljudmi in
  mali
  projekti
  podpirajo iz skladov za male projekte ali podobnih instrumentov,
  za
  katere pa posebne določbe nikoli niso bile sprejete, zato je treba pojasniti pravila
  ,
  ki urejajo te sklade. Da se ohranijo dodana vrednost in prednosti projektov za stike med ljudmi in malih projektov, tudi glede na lokalni
  in
  regionalni razvoj, ter
  da se poenostavi upravljanje financiranja malih projektov, ki ga izvajajo končni prejemniki, ki pogosto niso navajeni potegovanja za sredstva Unije, bi pod določenim pragom morala biti obvezna uporaba poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov in pavšalnih zneskov.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Zaradi vključenosti več kot ene države članice in posledično višjih administrativnih stroškov zlasti za nadzor in prevode, bi morala biti zgornja meja za odhodke tehnične pomoči višja kot pri cilju „naložbe za delovna mesta in rast“. Da se višji administrativni stroški izravnajo, bi bilo treba države članice spodbujati, da, kadar je mogoče, zmanjšajo upravno breme v zvezi z izvajanjem skupnih projektov. Poleg tega bi programi Interreg z omejeno podporo Unije ali programi zunanjega čezmejnega sodelovanja morali prejeti določen minimalni znesek za tehnično pomoč, da bi bilo na voljo dovolj sredstev za učinkovite ukrepe tehnične pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Zaradi vključenosti več kot ene države članice in posledično višjih administrativnih stroškov zlasti za nadzor in prevode, bi morala biti zgornja meja za odhodke tehnične pomoči višja kot pri cilju „naložbe za delovna mesta in rast“. Da se višji administrativni stroški izravnajo, bi bilo treba države članice spodbujati, da, kadar je mogoče, zmanjšajo upravno breme v zvezi z izvajanjem skupnih projektov. Poleg tega bi programi Interreg z omejeno podporo Unije ali programi zunanjega čezmejnega sodelovanja morali prejeti določen minimalni znesek za tehnično pomoč, da bi bilo na voljo dovolj sredstev za učinkovite ukrepe tehnične pomoči.

| (24) | Zaradi vključenosti več kot ene države članice in posledično višjih administrativnih stroškov
  , med drugim za regionalne kontaktne točke (imenovane tudi antene), ki so pomembna kontaktna točka za predlagatelje in izvajalce projekta ter so s tem neposredna povezava do skupnega sekretariata oz. zadevnega organa, vendar
  zlasti za nadzor in prevode, bi morala biti zgornja meja za odhodke tehnične pomoči višja kot pri cilju „naložbe za delovna mesta in rast“. Da se višji administrativni stroški izravnajo, bi bilo treba države članice spodbujati, da, kadar je mogoče, zmanjšajo upravno breme v zvezi z izvajanjem skupnih projektov. Poleg tega bi programi Interreg z omejeno podporo Unije ali programi zunanjega čezmejnega sodelovanja morali prejeti določen minimalni znesek za tehnično pomoč, da bi bilo na voljo dovolj sredstev za učinkovite ukrepe tehnične pomoči. |
| --- | --- |

(24)

Zaradi vključenosti več kot ene države članice in posledično višjih administrativnih stroškov
  , med drugim za regionalne kontaktne točke (imenovane tudi antene), ki so pomembna kontaktna točka za predlagatelje in izvajalce projekta ter so s tem neposredna povezava do skupnega sekretariata oz. zadevnega organa, vendar
  zlasti za nadzor in prevode, bi morala biti zgornja meja za odhodke tehnične pomoči višja kot pri cilju „naložbe za delovna mesta in rast“. Da se višji administrativni stroški izravnajo, bi bilo treba države članice spodbujati, da, kadar je mogoče, zmanjšajo upravno breme v zvezi z izvajanjem skupnih projektov. Poleg tega bi programi Interreg z omejeno podporo Unije ali programi zunanjega čezmejnega sodelovanja morali prejeti določen minimalni znesek za tehnično pomoč, da bi bilo na voljo dovolj sredstev za učinkovite ukrepe tehnične pomoči.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (25a) | Zaradi zmanjšanja upravnega bremena bi morale Komisija, države članice in regije tesno sodelovati, da bi lahko izkoristile izboljšana sorazmerna pravila za sistem upravljanja in nadzora programa Interreg, določena v členu 77 Uredbe (EU) .../... [nove uredbe o skupnih določbah]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25a)

Zaradi zmanjšanja upravnega bremena bi morale Komisija, države članice in regije tesno sodelovati, da bi lahko izkoristile izboljšana sorazmerna pravila za sistem upravljanja in nadzora programa Interreg, določena v členu 77 Uredbe (EU) .../... [nove uredbe o skupnih določbah].

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Države članice bi
  bilo treba spodbuditi
  ,
  da prenesejo
  naloge organa upravljanja na
  EZTS
  ali
  da ustanovijo
  tako združenje, kakor tudi druge čezmejne pravne organe, odgovorne za upravljanje podprograma, celostne teritorialne naložbe ali
  enega ali več skladov za mala podjetja
  ,
  ali da delujejo kot edini družbenik
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Države članice bi
  bilo treba spodbuditi
  ,
  da prenesejo
  naloge organa upravljanja na
  EZTS
  ali
  da ustanovijo
  tako združenje, kakor tudi druge čezmejne pravne organe, odgovorne za upravljanje podprograma, celostne teritorialne naložbe ali
  enega ali več skladov za mala podjetja
  ,
  ali da delujejo kot edini družbenik
  .

| (27) | Države članice bi
  morale, kjer je ustrezno
  ,
  prenesti
  naloge organa upravljanja na
  novo
  ali
  , kjer je ustrezno, obstoječe združenje EZTS ali ustanoviti
  tako združenje, kakor tudi druge čezmejne pravne organe, odgovorne za upravljanje podprograma, celostne teritorialne naložbe, ali
  delovati kot edini družbenik. Države članice bi morale regionalnim in lokalnim organom ter drugim javnim organom iz različnih držav članic omogočiti, da vzpostavijo taka združenja za sodelovanje, ki so pravne osebe, ter lokalne in regionalne organe vključiti v njihovo delovanje. |
| --- | --- |

(27)

Države članice bi
  morale, kjer je ustrezno
  ,
  prenesti
  naloge organa upravljanja na
  novo
  ali
  , kjer je ustrezno, obstoječe združenje EZTS ali ustanoviti
  tako združenje, kakor tudi druge čezmejne pravne organe, odgovorne za upravljanje podprograma, celostne teritorialne naložbe, ali
  delovati kot edini družbenik. Države članice bi morale regionalnim in lokalnim organom ter drugim javnim organom iz različnih držav članic omogočiti, da vzpostavijo taka združenja za sodelovanje, ki so pravne osebe, ter lokalne in regionalne organe vključiti v njihovo delovanje.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Da bi se nadaljevala plačilna veriga, določena za programsko obdobje 2014–2020, tj. od Komisije prek organa za potrjevanje do glavnega partnerja, bi bilo treba plačilno verigo še naprej izvajati v okviru računovodske službe. Podpora Unije se izplača vodilnemu partnerju, razen če bi se s tem podvojili stroški za preračunavanje v eure in nato nazaj v drugo valuto ali obratno med vodilnim partnerjem in drugimi partnerji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Da bi se nadaljevala plačilna veriga, določena za programsko obdobje 2014–2020, tj. od Komisije prek organa za potrjevanje do glavnega partnerja, bi bilo treba plačilno verigo še naprej izvajati v okviru računovodske službe. Podpora Unije se izplača vodilnemu partnerju, razen če bi se s tem podvojili stroški za preračunavanje v eure in nato nazaj v drugo valuto ali obratno med vodilnim partnerjem in drugimi partnerji.

| (28) | Da bi se nadaljevala plačilna veriga, določena za programsko obdobje 2014–2020, tj. od Komisije prek organa za potrjevanje do glavnega partnerja, bi bilo treba plačilno verigo še naprej izvajati v okviru računovodske službe. Podpora Unije se izplača vodilnemu partnerju, razen če bi se s tem podvojili stroški za preračunavanje v eure in nato nazaj v drugo valuto ali obratno med vodilnim partnerjem in drugimi partnerji.
  Če ni določeno drugače, bi moral vodilni partner zagotoviti, da drugi partnerji v celoti in v roku, dogovorjenem med vsemi partnerji, prejmejo skupni znesek prispevka iz ustreznega sklada Unije, in sicer po istem postopku, ki velja za vodilnega partnerja. |
| --- | --- |

(28)

Da bi se nadaljevala plačilna veriga, določena za programsko obdobje 2014–2020, tj. od Komisije prek organa za potrjevanje do glavnega partnerja, bi bilo treba plačilno verigo še naprej izvajati v okviru računovodske službe. Podpora Unije se izplača vodilnemu partnerju, razen če bi se s tem podvojili stroški za preračunavanje v eure in nato nazaj v drugo valuto ali obratno med vodilnim partnerjem in drugimi partnerji.
  Če ni določeno drugače, bi moral vodilni partner zagotoviti, da drugi partnerji v celoti in v roku, dogovorjenem med vsemi partnerji, prejmejo skupni znesek prispevka iz ustreznega sklada Unije, in sicer po istem postopku, ki velja za vodilnega partnerja.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | V skladu s členom [63(9)] Uredbe (EU, Euratom) [FR-Omnibus] morajo pravila posameznih sektorjev upoštevati potrebe programov cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), zlasti kar zadeva revizijsko funkcijo. Določbe glede letnega revizijskega mnenja, letnega poročila o kontroli in revizij operacij bi bilo zato treba poenostaviti in prilagoditi za tiste programe, ki vključujejo več kot eno državo članico. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

V skladu s členom [63(9)] Uredbe (EU, Euratom) [FR-Omnibus] morajo pravila posameznih sektorjev upoštevati potrebe programov cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), zlasti kar zadeva revizijsko funkcijo. Določbe glede letnega revizijskega mnenja, letnega poročila o kontroli in revizij operacij bi bilo zato treba poenostaviti in prilagoditi za tiste programe, ki vključujejo več kot eno državo članico.

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Določiti bi bilo treba jasno verigo finančne odgovornosti za primer izterjave ob nepravilnostih, ki seže od edinega partnerja ali drugih partnerjev prek vodilnega partnerja in organa upravljanja do Komisije. Sprejeti bi bilo treba določbe o odgovornosti držav članic, tretjih držav, partnerskih držav ali čezmorskih držav in ozemelj (v nadaljnjem besedilu: ČDO), kadar izterjava od edinega, drugega ali vodilnega partnerja ni uspešna, kar pomeni, da država članica organu upravljanja povrne zadevna sredstva. Zato v okviru programov Interreg na ravni upravičencev ni prostora za neizterljive zneske. Vendar
  pa
  je treba pravila pojasniti, če država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO organu upravljanja ne bi povrnila sredstev. Prav tako je treba razjasniti obveznosti vodilnega partnerja glede izterjave. Organu upravljanja
  zlasti
  ne bi smelo biti dovoljeno, da vodilnega partnerja prisili, da začne sodni postopek v drugi državi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Določiti bi bilo treba jasno verigo finančne odgovornosti za primer izterjave ob nepravilnostih, ki seže od edinega partnerja ali drugih partnerjev prek vodilnega partnerja in organa upravljanja do Komisije. Sprejeti bi bilo treba določbe o odgovornosti držav članic, tretjih držav, partnerskih držav ali čezmorskih držav in ozemelj (v nadaljnjem besedilu: ČDO), kadar izterjava od edinega, drugega ali vodilnega partnerja ni uspešna, kar pomeni, da država članica organu upravljanja povrne zadevna sredstva. Zato v okviru programov Interreg na ravni upravičencev ni prostora za neizterljive zneske. Vendar
  pa
  je treba pravila pojasniti, če država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO organu upravljanja ne bi povrnila sredstev. Prav tako je treba razjasniti obveznosti vodilnega partnerja glede izterjave. Organu upravljanja
  zlasti
  ne bi smelo biti dovoljeno, da vodilnega partnerja prisili, da začne sodni postopek v drugi državi.

| (30) | Določiti bi bilo treba jasno verigo finančne odgovornosti za primer izterjave ob nepravilnostih, ki seže od edinega partnerja ali drugih partnerjev prek vodilnega partnerja in organa upravljanja do Komisije. Sprejeti bi bilo treba določbe o odgovornosti držav članic, tretjih držav, partnerskih držav ali čezmorskih držav in ozemelj (v nadaljnjem besedilu: ČDO), kadar izterjava od edinega, drugega ali vodilnega partnerja ni uspešna, kar pomeni, da država članica organu upravljanja povrne zadevna sredstva. Zato v okviru programov Interreg na ravni upravičencev ni prostora za neizterljive zneske. Vendar je treba pravila pojasniti, če država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO organu upravljanja ne bi povrnila sredstev. Prav tako je treba razjasniti obveznosti vodilnega partnerja glede izterjave.
  Poleg tega bi morali biti postopki v zvezi z izterjavo določeni in dogovorjeni v odboru za spremljanje. Vendar
  organu upravljanja ne bi smelo biti dovoljeno, da vodilnega partnerja prisili, da začne sodni postopek v drugi državi. |
| --- | --- |

(30)

Določiti bi bilo treba jasno verigo finančne odgovornosti za primer izterjave ob nepravilnostih, ki seže od edinega partnerja ali drugih partnerjev prek vodilnega partnerja in organa upravljanja do Komisije. Sprejeti bi bilo treba določbe o odgovornosti držav članic, tretjih držav, partnerskih držav ali čezmorskih držav in ozemelj (v nadaljnjem besedilu: ČDO), kadar izterjava od edinega, drugega ali vodilnega partnerja ni uspešna, kar pomeni, da država članica organu upravljanja povrne zadevna sredstva. Zato v okviru programov Interreg na ravni upravičencev ni prostora za neizterljive zneske. Vendar je treba pravila pojasniti, če država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO organu upravljanja ne bi povrnila sredstev. Prav tako je treba razjasniti obveznosti vodilnega partnerja glede izterjave.
  Poleg tega bi morali biti postopki v zvezi z izterjavo določeni in dogovorjeni v odboru za spremljanje. Vendar
  organu upravljanja ne bi smelo biti dovoljeno, da vodilnega partnerja prisili, da začne sodni postopek v drugi državi.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (30a) | Primerno je spodbujati finančno disciplino. Obenem bi bilo treba pri ureditvah za sprostitev prevzetih proračunskih obveznosti upoštevati zapletenost programov Interreg in njihovega izvajanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30a)

Primerno je spodbujati finančno disciplino. Obenem bi bilo treba pri ureditvah za sprostitev prevzetih proračunskih obveznosti upoštevati zapletenost programov Interreg in njihovega izvajanja.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (32) | Čeprav bi se programi Interreg v sodelovanju s tretjimi državami, partnerskimi državami ali ČDO morali izvajati v okviru deljenega upravljanja, pa se sodelovanje najbolj oddaljenih regij lahko izvaja v okviru posrednega upravljanja. Določiti bi bilo treba posebna pravila, kako te programe izvajati v celoti ali delno v okviru posrednega upravljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32)

Čeprav bi se programi Interreg v sodelovanju s tretjimi državami, partnerskimi državami ali ČDO morali izvajati v okviru deljenega upravljanja, pa se sodelovanje najbolj oddaljenih regij lahko izvaja v okviru posrednega upravljanja. Določiti bi bilo treba posebna pravila, kako te programe izvajati v celoti ali delno v okviru posrednega upravljanja.

| (32) | Čeprav bi se programi Interreg v sodelovanju s tretjimi državami, partnerskimi državami ali ČDO morali izvajati v okviru deljenega upravljanja, pa se sodelovanje najbolj oddaljenih regij lahko izvaja v okviru posrednega upravljanja. Določiti bi bilo treba posebna pravila
  o tem
  , kako te programe izvajati v celoti ali delno v okviru posrednega upravljanja. |
| --- | --- |

(32)

Čeprav bi se programi Interreg v sodelovanju s tretjimi državami, partnerskimi državami ali ČDO morali izvajati v okviru deljenega upravljanja, pa se sodelovanje najbolj oddaljenih regij lahko izvaja v okviru posrednega upravljanja. Določiti bi bilo treba posebna pravila
  o tem
  , kako te programe izvajati v celoti ali delno v okviru posrednega upravljanja.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (35) | Za zagotovitev enotnih pogojev sprejetja ali spremembe programov Interreg bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila.
  Vendar
  pa bi programi zunanjega čezmejnega sodelovanja
  morali
  spoštovati
  , kjer je primerno,
  postopke v odboru iz uredb (EU) [IPA III] in [NDICI] v zvezi s prvo odločbo o odobritvi navedenih programov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(35)

Za zagotovitev enotnih pogojev sprejetja ali spremembe programov Interreg bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila.
  Vendar
  pa bi programi zunanjega čezmejnega sodelovanja
  morali
  spoštovati
  , kjer je primerno,
  postopke v odboru iz uredb (EU) [IPA III] in [NDICI] v zvezi s prvo odločbo o odobritvi navedenih programov.

| (35) | Za zagotovitev enotnih pogojev sprejetja ali spremembe programov Interreg bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila.
  Kjer je primerno,
  pa bi
  morali
  programi zunanjega čezmejnega sodelovanja spoštovati postopke v odboru iz uredb (EU) [IPA III] in [NDICI] v zvezi s prvo odločbo o odobritvi navedenih programov. |
| --- | --- |

(35)

Za zagotovitev enotnih pogojev sprejetja ali spremembe programov Interreg bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila.
  Kjer je primerno,
  pa bi
  morali
  programi zunanjega čezmejnega sodelovanja spoštovati postopke v odboru iz uredb (EU) [IPA III] in [NDICI] v zvezi s prvo odločbo o odobritvi navedenih programov.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (36a) | Spodbujanje evropskega teritorialnega sodelovanja je pomembna prednostna naloga kohezijske politike Unije. Za podporo malim in srednjim podjetjem pri stroških za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja že velja skupinska izjema na podlagi Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014

   (1a)

  (uredba o splošnih skupinskih izjemah). Posebne določbe za regionalno pomoč za naložbe podjetij vseh velikosti so prav tako vključene v smernice o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020

   (2a)

  ter v razdelek o regionalni pomoči uredbe o splošnih skupinskih izjemah. Glede na pridobljene izkušnje naj bi pomoč za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja le malo vplivala na konkurenco in trgovino med državami članicami, zato bi Komisija tako pomoč lahko razglasila za združljivo z notranjim trgom, za financiranje za podporo projektom evropskega teritorialnega sodelovanja pa bo lahko veljala skupinska izjema. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36a)

Spodbujanje evropskega teritorialnega sodelovanja je pomembna prednostna naloga kohezijske politike Unije. Za podporo malim in srednjim podjetjem pri stroških za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja že velja skupinska izjema na podlagi Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014

   (1a)

  (uredba o splošnih skupinskih izjemah). Posebne določbe za regionalno pomoč za naložbe podjetij vseh velikosti so prav tako vključene v smernice o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020

   (2a)

  ter v razdelek o regionalni pomoči uredbe o splošnih skupinskih izjemah. Glede na pridobljene izkušnje naj bi pomoč za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja le malo vplivala na konkurenco in trgovino med državami članicami, zato bi Komisija tako pomoč lahko razglasila za združljivo z notranjim trgom, za financiranje za podporo projektom evropskega teritorialnega sodelovanja pa bo lahko veljala skupinska izjema.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ta uredba določa pravila za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), z namenom spodbujanja sodelovanja med državami članicami znotraj Unije in med državami članicami
  in sosednjimi
  tretjimi državami, partnerskimi državami, drugimi ozemlji ali čezmorskimi državami in ozemlji (v nadaljnjem besedilu: ČDO). | 1.   Ta uredba določa pravila za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), z namenom spodbujanja sodelovanja med državami članicami
  in njihovimi regijami
  znotraj Unije in med državami članicami
  , njihovimi regijami in
  tretjimi državami, partnerskimi državami, drugimi ozemlji ali čezmorskimi državami in ozemlji (v nadaljnjem besedilu: ČDO)
  ali organizacijami za regionalno povezovanje in sodelovanje ali skupino tretjih držav, ki so del regionalne organizacije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Ta uredba določa pravila za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), z namenom spodbujanja sodelovanja med državami članicami znotraj Unije in med državami članicami
  in sosednjimi
  tretjimi državami, partnerskimi državami, drugimi ozemlji ali čezmorskimi državami in ozemlji (v nadaljnjem besedilu: ČDO).

1.   Ta uredba določa pravila za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), z namenom spodbujanja sodelovanja med državami članicami
  in njihovimi regijami
  znotraj Unije in med državami članicami
  , njihovimi regijami in
  tretjimi državami, partnerskimi državami, drugimi ozemlji ali čezmorskimi državami in ozemlji (v nadaljnjem besedilu: ČDO)
  ali organizacijami za regionalno povezovanje in sodelovanje ali skupino tretjih držav, ki so del regionalne organizacije
  .

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | „čezmejni pravni organ“ pomeni pravni organ, ustanovljen v skladu z zakonodajo ene od sodelujočih držav v programu Interreg, pod pogojem, da so ga ustanovili teritorialni organi ali drugi organi iz vsaj dveh sodelujočih držav. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)

„čezmejni pravni organ“ pomeni pravni organ, ustanovljen v skladu z zakonodajo ene od sodelujočih držav v programu Interreg, pod pogojem, da so ga ustanovili teritorialni organi ali drugi organi iz vsaj dveh sodelujočih držav.

| (4) | „čezmejni pravni organ“ pomeni pravni organ,
  vključno z evroregijo,
  ustanovljen v skladu z zakonodajo ene od sodelujočih držav v programu Interreg, pod pogojem, da so ga ustanovili teritorialni organi ali drugi organi iz vsaj dveh sodelujočih držav. |
| --- | --- |

(4)

„čezmejni pravni organ“ pomeni pravni organ,
  vključno z evroregijo,
  ustanovljen v skladu z zakonodajo ene od sodelujočih držav v programu Interreg, pod pogojem, da so ga ustanovili teritorialni organi ali drugi organi iz vsaj dveh sodelujočih držav.

vključno z evroregijo,

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | „organizacija za regionalno povezovanje in sodelovanje“ pomeni skupino držav članic ali regij na istem geografskem območju, ki si prizadevajo za tesnejše sodelovanje na področjih skupnega interesa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4a)

(4a)

„organizacija za regionalno povezovanje in sodelovanje“ pomeni skupino držav članic ali regij na istem geografskem območju, ki si prizadevajo za tesnejše sodelovanje na področjih skupnega interesa;

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 – uvodni del

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | čezmejno sodelovanje med sosednjimi regijami za spodbujanje celostnega regionalnega razvoja (komponenta 1): |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)

čezmejno sodelovanje med sosednjimi regijami za spodbujanje celostnega regionalnega razvoja (komponenta 1):

| (1) | čezmejno sodelovanje med sosednjimi regijami za spodbujanje celostnega
  in skladnega
  regionalnega razvoja (komponenta 1): |
| --- | --- |

(1)

čezmejno sodelovanje med sosednjimi regijami za spodbujanje celostnega
  in skladnega
  regionalnega razvoja (komponenta 1):

in skladnega

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 – točka a

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | notranje čezmejno sodelovanje med sosednjimi regijami dveh ali več držav članic s skupno kopensko mejo ali med sosednjimi regijami z vsaj eno državo članico in eno ali več tretjimi državami, navedenimi v členu 4(3), s skupno kopensko mejo; ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

notranje čezmejno sodelovanje med sosednjimi regijami dveh ali več držav članic s skupno kopensko mejo ali med sosednjimi regijami z vsaj eno državo članico in eno ali več tretjimi državami, navedenimi v členu 4(3), s skupno kopensko mejo; ali

| (a) | notranje čezmejno sodelovanje med sosednjimi regijami dveh ali več držav članic s skupno kopensko
  ali morsko
  mejo ali med sosednjimi regijami z vsaj eno državo članico in eno ali več tretjimi državami, navedenimi v členu 4(3), s skupno kopensko
  ali morsko
  mejo; ali |
| --- | --- |

(a)

notranje čezmejno sodelovanje med sosednjimi regijami dveh ali več držav članic s skupno kopensko
  ali morsko
  mejo ali med sosednjimi regijami z vsaj eno državo članico in eno ali več tretjimi državami, navedenimi v členu 4(3), s skupno kopensko
  ali morsko
  mejo; ali

ali morsko

ali morsko

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 – točka b – uvodni del

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 – točka b – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | zunanje čezmejno sodelovanje med sosednjimi regijami s skupno kopensko mejo, pri čemer sodeluje vsaj ena država članica in eno ali več od naslednjega: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

zunanje čezmejno sodelovanje med sosednjimi regijami s skupno kopensko mejo, pri čemer sodeluje vsaj ena država članica in eno ali več od naslednjega:

| (b) | zunanje čezmejno sodelovanje med sosednjimi regijami s skupno kopensko
  ali morsko
  mejo, pri čemer sodeluje vsaj ena država članica in eno ali več od naslednjega: |
| --- | --- |

(b)

zunanje čezmejno sodelovanje med sosednjimi regijami s skupno kopensko
  ali morsko
  mejo, pri čemer sodeluje vsaj ena država članica in eno ali več od naslednjega:

ali morsko

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | nadnacionalno sodelovanje
  in pomorsko sodelovanje
  na širših nadnacionalnih območjih ali okoli morskih bazenov, v katero so vključeni nacionalni, regionalni in lokalni partnerji v programu v državah članicah, tretjih državah in partnerskih državah in
  na Grenlandiji
  , z namenom večjega teritorialnega povezovanja („komponenta 2“
  ; kadar se sklicuje le na nadnacionalno sodelovanje: „komponenta 2A“; kadar se sklicuje le na pomorsko sodelovanje: „komponenta 2B“
  ); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)

nadnacionalno sodelovanje
  in pomorsko sodelovanje
  na širših nadnacionalnih območjih ali okoli morskih bazenov, v katero so vključeni nacionalni, regionalni in lokalni partnerji v programu v državah članicah, tretjih državah in partnerskih državah in
  na Grenlandiji
  , z namenom večjega teritorialnega povezovanja („komponenta 2“
  ; kadar se sklicuje le na nadnacionalno sodelovanje: „komponenta 2A“; kadar se sklicuje le na pomorsko sodelovanje: „komponenta 2B“
  );

in pomorsko sodelovanje

na Grenlandiji

; kadar se sklicuje le na nadnacionalno sodelovanje: „komponenta 2A“; kadar se sklicuje le na pomorsko sodelovanje: „komponenta 2B“

| (2) | nadnacionalno sodelovanje na širših nadnacionalnih območjih ali okoli morskih bazenov, v katero so vključeni nacionalni, regionalni in lokalni partnerji v programu v državah članicah, tretjih državah in partnerskih državah in
  ČDO
  , z namenom večjega teritorialnega povezovanja („komponenta 2“); |
| --- | --- |

(2)

nadnacionalno sodelovanje na širših nadnacionalnih območjih ali okoli morskih bazenov, v katero so vključeni nacionalni, regionalni in lokalni partnerji v programu v državah članicah, tretjih državah in partnerskih državah in
  ČDO
  , z namenom večjega teritorialnega povezovanja („komponenta 2“);

ČDO

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 3

Člen 3 – odstavek 1 – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | sodelovanje najbolj oddaljenih regij med seboj in z eno ali več njihovih sosednjih tretjih ali partnerskih držav oziroma ČDO za olajšanje njihovega regionalnega povezovanja v soseščini („komponenta 3“); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)

sodelovanje najbolj oddaljenih regij med seboj in z eno ali več njihovih sosednjih tretjih ali partnerskih držav oziroma ČDO za olajšanje njihovega regionalnega povezovanja v soseščini („komponenta 3“);

| (3) | sodelovanje najbolj oddaljenih regij med seboj in z eno ali več njihovih sosednjih tretjih ali partnerskih držav oziroma ČDO
  oziroma organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje
  za olajšanje njihovega regionalnega povezovanja
  in skladnega razvoja
  v soseščini („komponenta 3“); |
| --- | --- |

(3)

sodelovanje najbolj oddaljenih regij med seboj in z eno ali več njihovih sosednjih tretjih ali partnerskih držav oziroma ČDO
  oziroma organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje
  za olajšanje njihovega regionalnega povezovanja
  in skladnega razvoja
  v soseščini („komponenta 3“);

oziroma organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje

in skladnega razvoja

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 4 – točka a – točka i a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka 4 – točka a – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ia) | izvajanja skupnih medregionalnih razvojnih projektov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ia)

(ia)

izvajanja skupnih medregionalnih razvojnih projektov;

izvajanja skupnih medregionalnih razvojnih projektov;

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 4 – točka a – točka i b (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka 4 – točka a – točka i b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ib) | razvijanja zmogljivosti med partnerji po vsej Uniji v povezavi z: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ib)

(ib)

razvijanja zmogljivosti med partnerji po vsej Uniji v povezavi z:

razvijanja zmogljivosti med partnerji po vsej Uniji v povezavi z:

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 4 – točka a – točka ii a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka 4 – točka a – točka ii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iia) | opredelitvijo in širjenjem dobre prakse ter njenim prenosom predvsem v operativne programe v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iia)

(iia)

opredelitvijo in širjenjem dobre prakse ter njenim prenosom predvsem v operativne programe v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“;

opredelitvijo in širjenjem dobre prakse ter njenim prenosom predvsem v operativne programe v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“;

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 4 – točka a – točka ii b (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka 4 – točka a – točka ii b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iib) | izmenjavo izkušenj pri opredeljevanju, prenosu in širjenju najboljše prakse v zvezi s trajnostnim razvojem mest, vključno s povezavami med mesti in podeželjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iib)

(iib)

izmenjavo izkušenj pri opredeljevanju, prenosu in širjenju najboljše prakse v zvezi s trajnostnim razvojem mest, vključno s povezavami med mesti in podeželjem;

izmenjavo izkušenj pri opredeljevanju, prenosu in širjenju najboljše prakse v zvezi s trajnostnim razvojem mest, vključno s povezavami med mesti in podeželjem;

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 4 – točka a – točka iii a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka 4 – točka a – točka iii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiia) | vzpostavitvijo, delovanjem in uporabo evropskega čezmejnega mehanizma iz Uredbe (EU) št. .../... [novi evropski čezmejni mehanizem]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iiia)

(iiia)

vzpostavitvijo, delovanjem in uporabo evropskega čezmejnega mehanizma iz Uredbe (EU) št. .../... [novi evropski čezmejni mehanizem];

vzpostavitvijo, delovanjem in uporabo evropskega čezmejnega mehanizma iz Uredbe (EU) št. .../... [novi evropski čezmejni mehanizem];

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 5

Člen 3 – odstavek 1 – točka 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | medregionalne inovacijske naložbe prek komercializacije in povečanjem medregionalnih inovacijskih projektov, ki imajo potencial za spodbujanje razvoja evropskih vrednostnih verig („komponenta 5“). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5)

(5)

medregionalne inovacijske naložbe prek komercializacije in povečanjem medregionalnih inovacijskih projektov, ki imajo potencial za spodbujanje razvoja evropskih vrednostnih verig („komponenta 5“).

črtano

črtano

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   V okviru čezmejnega sodelovanja se iz ESRR podpirajo regije na ravni NUTS 3 v Uniji vzdolž vseh notranjih in zunanjih kopenskih meja s tretjimi državami ali partnerskimi državami. | 1.   V okviru čezmejnega sodelovanja se iz ESRR podpirajo regije na ravni NUTS 3 v Uniji vzdolž vseh notranjih in zunanjih kopenskih
  ali morskih
  meja s tretjimi državami ali partnerskimi državami
  brez poseganja v kakršne koli prilagoditve, da se zagotovita skladnost in kontinuiteta področij v programu sodelovanja, določenih za programsko obdobje 2014–2020
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   V okviru čezmejnega sodelovanja se iz ESRR podpirajo regije na ravni NUTS 3 v Uniji vzdolž vseh notranjih in zunanjih kopenskih meja s tretjimi državami ali partnerskimi državami.

1.   V okviru čezmejnega sodelovanja se iz ESRR podpirajo regije na ravni NUTS 3 v Uniji vzdolž vseh notranjih in zunanjih kopenskih
  ali morskih
  meja s tretjimi državami ali partnerskimi državami
  brez poseganja v kakršne koli prilagoditve, da se zagotovita skladnost in kontinuiteta področij v programu sodelovanja, določenih za programsko obdobje 2014–2020
  .

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Regije ob morskih mejah, ki so na morju povezane prek stalne povezave, se prav tako podpirajo v okviru čezmejnega sodelovanja. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.
     
  Regije ob morskih mejah, ki so na morju povezane prek stalne povezave, se prav tako podpirajo v okviru čezmejnega sodelovanja.

črtano

črtano

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3

Člen 4 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Programi Interreg notranjega čezmejnega sodelovanja lahko zajemajo regije na Norveškem, v Švici in v Združenem kraljestvu, ki so enakovredne regijam na ravni NUTS 3, kakor tudi v Lihtenštajnu, Andori in
  Monaku
  . | 3.   Programi Interreg notranjega čezmejnega sodelovanja lahko zajemajo regije na Norveškem, v Švici in v Združenem kraljestvu, ki so enakovredne regijam na ravni NUTS 3, kakor tudi v Lihtenštajnu, Andori
  , Monaku
  in
  San Marinu
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Programi Interreg notranjega čezmejnega sodelovanja lahko zajemajo regije na Norveškem, v Švici in v Združenem kraljestvu, ki so enakovredne regijam na ravni NUTS 3, kakor tudi v Lihtenštajnu, Andori in
  Monaku
  .

3.   Programi Interreg notranjega čezmejnega sodelovanja lahko zajemajo regije na Norveškem, v Švici in v Združenem kraljestvu, ki so enakovredne regijam na ravni NUTS 3, kakor tudi v Lihtenštajnu, Andori
  , Monaku
  in
  San Marinu
  .

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4

Člen 4 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   V okviru zunanjega čezmejnega sodelovanja se iz IPA III ali NDICI podpirajo regije na ravni NUTS 3 zadevne partnerske države ali, če klasifikacija NUTS ni na voljo, enakovredna območja vzdolž kopenskih meja med državami članicami in partnerskimi državami, ki izpolnjujejo pogoje v okviru IPA III ali NDICI. | 4.   V okviru zunanjega čezmejnega sodelovanja se iz IPA III ali NDICI podpirajo regije na ravni NUTS 3 zadevne partnerske države ali, če klasifikacija NUTS ni na voljo, enakovredna območja vzdolž kopenskih
  ali morskih
  meja med državami članicami in partnerskimi državami, ki izpolnjujejo pogoje v okviru IPA III ali NDICI. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   V okviru zunanjega čezmejnega sodelovanja se iz IPA III ali NDICI podpirajo regije na ravni NUTS 3 zadevne partnerske države ali, če klasifikacija NUTS ni na voljo, enakovredna območja vzdolž kopenskih meja med državami članicami in partnerskimi državami, ki izpolnjujejo pogoje v okviru IPA III ali NDICI.

4.   V okviru zunanjega čezmejnega sodelovanja se iz IPA III ali NDICI podpirajo regije na ravni NUTS 3 zadevne partnerske države ali, če klasifikacija NUTS ni na voljo, enakovredna območja vzdolž kopenskih
  ali morskih
  meja med državami članicami in partnerskimi državami, ki izpolnjujejo pogoje v okviru IPA III ali NDICI.

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – naslov

Člen 5 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Geografska pokritost nadnacionalnega
  in pomorskega
  sodelovanja | Geografska pokritost nadnacionalnega sodelovanja |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Geografska pokritost nadnacionalnega
  in pomorskega
  sodelovanja

in pomorskega

Geografska pokritost nadnacionalnega sodelovanja

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   V okviru nadnacionalnega sodelovanja
  in pomorskega sodelovanja
  se iz ESRR podpirajo regije na ravni NUTS 2 v Uniji, ki zajemajo sosednja funkcionalna območja, pri čemer se po potrebi upoštevajo makroregionalne strategije in strategije za morske bazene. | 1.   V okviru nadnacionalnega sodelovanja se iz ESRR podpirajo regije na ravni NUTS 2 v Uniji, ki zajemajo sosednja funkcionalna območja
  brez poseganja v morebitne prilagoditve, da se zagotovita skladnost in kontinuiteta takega sodelovanja na večjih, celovitih območjih na podlagi programskega obdobja 2014–2020
  , pri čemer se po potrebi upoštevajo makroregionalne strategije in strategije za morske bazene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   V okviru nadnacionalnega sodelovanja
  in pomorskega sodelovanja
  se iz ESRR podpirajo regije na ravni NUTS 2 v Uniji, ki zajemajo sosednja funkcionalna območja, pri čemer se po potrebi upoštevajo makroregionalne strategije in strategije za morske bazene.

1.   V okviru nadnacionalnega sodelovanja se iz ESRR podpirajo regije na ravni NUTS 2 v Uniji, ki zajemajo sosednja funkcionalna območja
  brez poseganja v morebitne prilagoditve, da se zagotovita skladnost in kontinuiteta takega sodelovanja na večjih, celovitih območjih na podlagi programskega obdobja 2014–2020
  , pri čemer se po potrebi upoštevajo makroregionalne strategije in strategije za morske bazene.

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 1 – uvodni del

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Nadnacionalno sodelovanje
  in pomorsko sodelovanje
  programov Interreg lahko zajema: | Nadnacionalno sodelovanje programov Interreg lahko zajema: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Nadnacionalno sodelovanje
  in pomorsko sodelovanje
  programov Interreg lahko zajema:

in pomorsko sodelovanje

Nadnacionalno sodelovanje programov Interreg lahko zajema:

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | Grenlandijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

Grenlandijo;

Grenlandijo;

| (b) | ČDO, ki prejemajo podporo iz OCTP. |
| --- | --- |

(b)

ČDO, ki prejemajo podporo iz OCTP.

ČDO, ki prejemajo podporo iz OCTP.

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3

Člen 5 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Regije, tretje države
  ali
  partnerske države, navedene v odstavku 2, so regije na ravni NUTS 2 ali, če klasifikacija NUTS ni na voljo, enakovredna območja. | 3.   Regije, tretje države, partnerske države
  ali ČDO
  , navedene v odstavku 2, so regije na ravni NUTS 2 ali, če klasifikacija NUTS ni na voljo, enakovredna območja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Regije, tretje države
  ali
  partnerske države, navedene v odstavku 2, so regije na ravni NUTS 2 ali, če klasifikacija NUTS ni na voljo, enakovredna območja.

3.   Regije, tretje države, partnerske države
  ali ČDO
  , navedene v odstavku 2, so regije na ravni NUTS 2 ali, če klasifikacija NUTS ni na voljo, enakovredna območja.

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Programi Interreg za najbolj oddaljene regije lahko zajemajo
  sosednje
  partnerske države, ki jih podpira NDICI,
  ali
  ČDO, ki jih podpira OCTP, ali
  oboje
  . | 2.   Programi Interreg za najbolj oddaljene regije lahko zajemajo partnerske države, ki jih podpira NDICI, ČDO, ki jih podpira OCTP,
  organizacije za regionalno sodelovanje
  ali
  kombinacijo dveh ali vseh treh
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Programi Interreg za najbolj oddaljene regije lahko zajemajo
  sosednje
  partnerske države, ki jih podpira NDICI,
  ali
  ČDO, ki jih podpira OCTP, ali
  oboje
  .

2.   Programi Interreg za najbolj oddaljene regije lahko zajemajo partnerske države, ki jih podpira NDICI, ČDO, ki jih podpira OCTP,
  organizacije za regionalno sodelovanje
  ali
  kombinacijo dveh ali vseh treh
  .

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – naslov

Člen 7 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Geografska pokritost medregionalnega sodelovanja
  in medregionalnih naložb v inovacije | Geografska pokritost medregionalnega sodelovanja |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Geografska pokritost medregionalnega sodelovanja
  in medregionalnih naložb v inovacije

in medregionalnih naložb v inovacije

Geografska pokritost medregionalnega sodelovanja

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   V okviru vseh programov Interreg komponente 4
  ali medregionalnih naložb v inovacije v okviru komponente 5
  se celotno ozemlje Unije financira iz sredstev ESRR. | 1.   V okviru vseh programov Interreg komponente 4 se celotno ozemlje Unije
  , vključno z najbolj oddaljenimi regijami,
  financira iz sredstev ESRR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   V okviru vseh programov Interreg komponente 4
  ali medregionalnih naložb v inovacije v okviru komponente 5
  se celotno ozemlje Unije financira iz sredstev ESRR.

1.   V okviru vseh programov Interreg komponente 4 se celotno ozemlje Unije
  , vključno z najbolj oddaljenimi regijami,
  financira iz sredstev ESRR.

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Programi Interreg komponente 4 lahko zajemajo celoto ali del tretjih držav, partnerskih držav, drugih ozemelj ali ČDO iz členov 4, 5 in 6, ne glede na to, ali so podprti iz zunanjih instrumentov financiranja Unije. | 2.   Programi Interreg komponente 4 lahko zajemajo celoto ali del tretjih držav, partnerskih držav, drugih ozemelj ali ČDO iz členov 4, 5 in 6, ne glede na to, ali so podprti iz zunanjih instrumentov financiranja Unije.
  Tretje države lahko sodelujejo pri teh programih, če prispevajo k financiranju v obliki zunanjih namenskih prihodkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Programi Interreg komponente 4 lahko zajemajo celoto ali del tretjih držav, partnerskih držav, drugih ozemelj ali ČDO iz členov 4, 5 in 6, ne glede na to, ali so podprti iz zunanjih instrumentov financiranja Unije.

2.   Programi Interreg komponente 4 lahko zajemajo celoto ali del tretjih držav, partnerskih držav, drugih ozemelj ali ČDO iz členov 4, 5 in 6, ne glede na to, ali so podprti iz zunanjih instrumentov financiranja Unije.
  Tretje države lahko sodelujejo pri teh programih, če prispevajo k financiranju v obliki zunanjih namenskih prihodkov.

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Izvedbeni akt iz odstavka 1 vsebuje tudi seznam tistih regij na ravni NUTS 3 v Uniji, ki se upoštevajo za dodelitev sredstev ESRR za čezmejno sodelovanje na vseh notranjih mejah in na tistih zunanjih mejah, ki jih zajemajo zunanji instrumenti financiranja Unije
  , kot tudi seznam tistih regij na ravni NUTS 3, ki se upoštevajo za namene dodelitve v okviru komponente 2B iz točke (a) člena 9(3)
  . | 2.   Izvedbeni akt iz odstavka 1 vsebuje tudi seznam tistih regij na ravni NUTS 3 v Uniji, ki se upoštevajo za dodelitev sredstev ESRR za čezmejno sodelovanje na vseh notranjih mejah in na tistih zunanjih mejah, ki jih zajemajo zunanji instrumenti financiranja Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Izvedbeni akt iz odstavka 1 vsebuje tudi seznam tistih regij na ravni NUTS 3 v Uniji, ki se upoštevajo za dodelitev sredstev ESRR za čezmejno sodelovanje na vseh notranjih mejah in na tistih zunanjih mejah, ki jih zajemajo zunanji instrumenti financiranja Unije
  , kot tudi seznam tistih regij na ravni NUTS 3, ki se upoštevajo za namene dodelitve v okviru komponente 2B iz točke (a) člena 9(3)
  .

2.   Izvedbeni akt iz odstavka 1 vsebuje tudi seznam tistih regij na ravni NUTS 3 v Uniji, ki se upoštevajo za dodelitev sredstev ESRR za čezmejno sodelovanje na vseh notranjih mejah in na tistih zunanjih mejah, ki jih zajemajo zunanji instrumenti financiranja Unije.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3

Člen 8 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Regije tretjih držav ali partnerskih držav ali ozemelj zunaj Unije, ki ne prejemajo podpore iz ESRR ali zunanjega instrumenta financiranja Unije, so prav tako navedene v seznamu iz odstavka 1. | (Ne zadeva slovenske različice.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Regije tretjih držav ali partnerskih držav ali ozemelj zunaj Unije, ki ne prejemajo podpore iz ESRR ali zunanjega instrumenta financiranja Unije, so prav tako navedene v seznamu iz odstavka 1.

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Sredstva
  ESRR
  za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) znašajo
  8 430 000 000  EUR
  skupnih sredstev, ki so na voljo za prevzem proračunskih obveznosti iz ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada za programsko obdobje 2021-2027 in so določena v členu
  102(1)
  Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah]. | 1.   Sredstva za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) znašajo
  11 165 910 000  EUR (v cenah iz leta 2018) iz
  skupnih sredstev ki so na voljo za prevzem proračunskih obveznosti iz ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada za programsko obdobje 2021–2027 in so določena v členu
  [103(1)]
  Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Sredstva
  ESRR
  za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) znašajo
  8 430 000 000  EUR
  skupnih sredstev, ki so na voljo za prevzem proračunskih obveznosti iz ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada za programsko obdobje 2021-2027 in so določena v členu
  102(1)
  Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah].

1.   Sredstva za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) znašajo
  11 165 910 000  EUR (v cenah iz leta 2018) iz
  skupnih sredstev ki so na voljo za prevzem proračunskih obveznosti iz ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada za programsko obdobje 2021–2027 in so določena v členu
  [103(1)]
  Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah].

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 9 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Sredstva
  iz odstavka 1 se
  dodelijo
  na naslednji način: | 2.   
  10 195 910 000 EUR (91,31  %) iz sredstev
  iz odstavka 1 se
  dodeli
  na naslednji način: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Sredstva
  iz odstavka 1 se
  dodelijo
  na naslednji način:

2.   
  10 195 910 000 EUR (91,31  %) iz sredstev
  iz odstavka 1 se
  dodeli
  na naslednji način:

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka a

Člen 9 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | 52,7  % (tj. skupaj 4 440 000 000  EUR)
  za čezmejno sodelovanje (komponenta 1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

52,7  % (tj. skupaj 4 440 000 000  EUR)
  za čezmejno sodelovanje (komponenta 1);

52,7  % (tj. skupaj 4 440 000 000  EUR)

| (a) | 7 500 000 000 EUR (67,16  %
  ) za čezmejno sodelovanje (komponenta 1); |
| --- | --- |

(a)

7 500 000 000 EUR (67,16  %
  ) za čezmejno sodelovanje (komponenta 1);

7 500 000 000 EUR (67,16  %

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka b

Člen 9 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | 31,4  % (tj. skupaj 2 649 900 000  EUR
  ) za nadnacionalno sodelovanje
  in pomorsko sodelovanje
  (komponenta 2); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

31,4  % (tj. skupaj 2 649 900 000  EUR
  ) za nadnacionalno sodelovanje
  in pomorsko sodelovanje
  (komponenta 2);

31,4  % (tj. skupaj 2 649 900 000  EUR

in pomorsko sodelovanje

| (b) | 1 973 600 880 EUR (17,68  %
  ) za nadnacionalno sodelovanje (komponenta 2); |
| --- | --- |

(b)

1 973 600 880 EUR (17,68  %
  ) za nadnacionalno sodelovanje (komponenta 2);

1 973 600 880 EUR (17,68  %

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka c

Člen 9 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | 3.2 3,2  % (tj. skupaj 270 100 000  EUR)
  za sodelovanje najbolj oddaljenih regij (komponenta 3); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

3.2 3,2  % (tj. skupaj 270 100 000  EUR)
  za sodelovanje najbolj oddaljenih regij (komponenta 3);

3.2 3,2  % (tj. skupaj 270 100 000  EUR)

| (c) | 357 309 120 EUR (3,2  %
  ) za sodelovanje najbolj oddaljenih regij (komponenta 3); |
| --- | --- |

(c)

357 309 120 EUR (3,2  %
  ) za sodelovanje najbolj oddaljenih regij (komponenta 3);

357 309 120 EUR (3,2  %

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka d

Člen 9 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | 1.2 1,2  % (tj. skupno 100 000 000  EUR)
  za medregionalno sodelovanje (komponenta 4); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

1.2 1,2  % (tj. skupno 100 000 000  EUR)
  za medregionalno sodelovanje (komponenta 4);

1.2 1,2  % (tj. skupno 100 000 000  EUR)

| (d) | 365 000 000 EUR (3,27  %
  ) za medregionalno sodelovanje (komponenta 4); |
| --- | --- |

(d)

365 000 000 EUR (3,27  %
  ) za medregionalno sodelovanje (komponenta 4);

365 000 000 EUR (3,27  %

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka e

Člen 9 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | 11,5  % (tj. skupno 970 000 000  EUR) za naložbe v medregionalne inovacije (komponenta 5). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

(e)

11,5  % (tj. skupno 970 000 000  EUR) za naložbe v medregionalne inovacije (komponenta 5).

11,5  % (tj. skupno 970 000 000  EUR) za naložbe v medregionalne inovacije (komponenta 5).

črtano

črtano

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – pododstavek 2 – točka a

Člen 9 – odstavek 3 – pododstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | regije na ravni NUTS 3 v okviru komponente 1
  in tiste regije na ravni NUTS 3 v okviru komponente 2B
  , navedene v izvedbenem aktu iz člena 8(2); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

regije na ravni NUTS 3 v okviru komponente 1
  in tiste regije na ravni NUTS 3 v okviru komponente 2B
  , navedene v izvedbenem aktu iz člena 8(2);

in tiste regije na ravni NUTS 3 v okviru komponente 2B

| (a) | regije na ravni NUTS 3 v okviru komponente 1, navedene v izvedbenem aktu iz člena 8(2); |
| --- | --- |

(a)

regije na ravni NUTS 3 v okviru komponente 1, navedene v izvedbenem aktu iz člena 8(2);

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – pododstavek 2 – točka b

Člen 9 – odstavek 3 – pododstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | regije na ravni NUTS 2 v okviru
  komponent
  2
  A in 3
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

regije na ravni NUTS 2 v okviru
  komponent
  2
  A in 3
  .

komponent

A in 3

| (b) | regije na ravni NUTS 2 v okviru
  komponente
  2. |
| --- | --- |

(b)

regije na ravni NUTS 2 v okviru
  komponente
  2.

komponente

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – pododstavek 2 – točka b a (novo)

Člen 9 – odstavek 3 – pododstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | regije na ravni NUTS 2 in 3 v okviru komponente 3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

regije na ravni NUTS 2 in 3 v okviru komponente 3.

regije na ravni NUTS 2 in 3 v okviru komponente 3.

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 5 a (novo)

Člen 9 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  970 000 000  EUR (8,69  %) sredstev iz odstavka 1 se dodeli novi pobudi za medregionalne naložbe v inovacije iz člena 15a (novo).




  Če Komisija do 31. decembra 2026 projektom, izbranim v okviru pobude, ne dodeli vseh razpoložljivih sredstev iz odstavka 1, se preostala sredstva, za katera niso bile prevzete obveznosti, sorazmerno dodelijo komponentam 1 do 4. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  970 000 000  EUR (8,69  %) sredstev iz odstavka 1 se dodeli novi pobudi za medregionalne naložbe v inovacije iz člena 15a (novo).

Če Komisija do 31. decembra 2026 projektom, izbranim v okviru pobude, ne dodeli vseh razpoložljivih sredstev iz odstavka 1, se preostala sredstva, za katera niso bile prevzete obveznosti, sorazmerno dodelijo komponentam 1 do 4.

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 10 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Podpora iz ESRR se dodeli posameznim zunanjim čezmejnim programom Interreg, pod pogojem, da v okviru zadevnega strateškega dokumenta načrtovanja enakovredne zneske zagotovita IPA III CBC in NDICI CBC.
  Navedena enakovrednost
  je
  omejena
  z največjim zneskom iz zakonodajnega akta IPA III ali NDICI. | Podpora iz ESRR se dodeli posameznim zunanjim čezmejnim programom Interreg, pod pogojem, da v okviru zadevnega strateškega dokumenta načrtovanja
  najmanj
  enakovredne zneske zagotovita IPA III CBC in NDICI CBC.
  Navedeni prispevek
  je
  omejen
  z največjim zneskom iz zakonodajnega akta IPA III ali NDICI. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Podpora iz ESRR se dodeli posameznim zunanjim čezmejnim programom Interreg, pod pogojem, da v okviru zadevnega strateškega dokumenta načrtovanja enakovredne zneske zagotovita IPA III CBC in NDICI CBC.
  Navedena enakovrednost
  je
  omejena
  z največjim zneskom iz zakonodajnega akta IPA III ali NDICI.

Navedena enakovrednost

omejena

Podpora iz ESRR se dodeli posameznim zunanjim čezmejnim programom Interreg, pod pogojem, da v okviru zadevnega strateškega dokumenta načrtovanja
  najmanj
  enakovredne zneske zagotovita IPA III CBC in NDICI CBC.
  Navedeni prispevek
  je
  omejen
  z največjim zneskom iz zakonodajnega akta IPA III ali NDICI.

najmanj

Navedeni prispevek

omejen

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka b

Člen 12 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | programa Interreg ni mogoče izvesti po načrtih zaradi težav v odnosih med sodelujočimi državami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

programa Interreg ni mogoče izvesti po načrtih zaradi težav v odnosih med sodelujočimi državami.

| (b) | v ustrezno utemeljenih primerih, v katerih
  programa Interreg ni mogoče izvesti po načrtih zaradi težav v odnosih med sodelujočimi državami. |
| --- | --- |

(b)

v ustrezno utemeljenih primerih, v katerih
  programa Interreg ni mogoče izvesti po načrtih zaradi težav v odnosih med sodelujočimi državami.

v ustrezno utemeljenih primerih, v katerih

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 4 – pododstavek 1

Člen 12 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V zvezi s komponento 2 programa Interreg, ki ga je Komisija že odobrila, se sodelovanje partnerske države ali
  Grenlandije
  opusti, če je izpolnjen eden od pogojev iz točk (a) in (b) prvega pododstavka odstavka 3. | V zvezi s komponento 2 programa Interreg, ki ga je Komisija že odobrila, se sodelovanje partnerske države ali
  ČDO
  opusti, če je izpolnjen eden od pogojev iz točk (a) in (b) prvega pododstavka odstavka 3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V zvezi s komponento 2 programa Interreg, ki ga je Komisija že odobrila, se sodelovanje partnerske države ali
  Grenlandije
  opusti, če je izpolnjen eden od pogojev iz točk (a) in (b) prvega pododstavka odstavka 3.

Grenlandije

V zvezi s komponento 2 programa Interreg, ki ga je Komisija že odobrila, se sodelovanje partnerske države ali
  ČDO
  opusti, če je izpolnjen eden od pogojev iz točk (a) in (b) prvega pododstavka odstavka 3.

ČDO

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 4 – pododstavek 2 – točka a

Člen 12 – odstavek 4 – pododstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | popolno opustitev program Interreg, zlasti kadar glavnih skupnih razvojnih izzivov ni mogoče doseči brez sodelovanja zadevne partnerske države ali
  Grenlandije
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

popolno opustitev program Interreg, zlasti kadar glavnih skupnih razvojnih izzivov ni mogoče doseči brez sodelovanja zadevne partnerske države ali
  Grenlandije
  ;

Grenlandije

| (a) | popolno opustitev program Interreg, zlasti kadar glavnih skupnih razvojnih izzivov ni mogoče doseči brez sodelovanja zadevne partnerske države ali
  ČDO
  ; |
| --- | --- |

(a)

popolno opustitev program Interreg, zlasti kadar glavnih skupnih razvojnih izzivov ni mogoče doseči brez sodelovanja zadevne partnerske države ali
  ČDO
  ;

ČDO

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 4 – pododstavek 2 – točka c

Člen 12 – odstavek 4 – pododstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | nadaljnje izvajanje programa Interreg brez sodelovanja zadevne partnerske države ali
  Grenlandije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

nadaljnje izvajanje programa Interreg brez sodelovanja zadevne partnerske države ali
  Grenlandije
  .

Grenlandije

| (c) | nadaljnje izvajanje programa Interreg brez sodelovanja zadevne partnerske države ali
  ČDO
  . |
| --- | --- |

(c)

nadaljnje izvajanje programa Interreg brez sodelovanja zadevne partnerske države ali
  ČDO
  .

ČDO

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 6

Člen 12 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Če tretja država
  ali
  partnerska država, ki prispeva k programu Interreg z nacionalnimi sredstvi, ki ne predstavljajo nacionalnega sofinanciranja podpore iz ESRR ali iz zunanjega instrumenta financiranja Unije, zmanjša prispevek med izvajanjem programa Interreg, bodisi v celoti ali v zvezi z že izbranimi skupnimi operacijami, ter po prejemu dokumenta iz člena 22(6), sodelujoča država članica ali sodelujoče države članice zahtevajo eno od možnosti iz drugega pododstavka odstavka 4. | 6.   Če tretja država, partnerska država
  ali ČDO
  , ki prispeva k programu Interreg z nacionalnimi sredstvi, ki ne predstavljajo nacionalnega sofinanciranja podpore iz ESRR ali iz zunanjega instrumenta financiranja Unije, zmanjša prispevek med izvajanjem programa Interreg, bodisi v celoti ali v zvezi z že izbranimi skupnimi operacijami, ter po prejemu dokumenta iz člena 22(6), sodelujoča država članica ali sodelujoče države članice zahtevajo eno od možnosti iz drugega pododstavka odstavka 4
  tega člena
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Če tretja država
  ali
  partnerska država, ki prispeva k programu Interreg z nacionalnimi sredstvi, ki ne predstavljajo nacionalnega sofinanciranja podpore iz ESRR ali iz zunanjega instrumenta financiranja Unije, zmanjša prispevek med izvajanjem programa Interreg, bodisi v celoti ali v zvezi z že izbranimi skupnimi operacijami, ter po prejemu dokumenta iz člena 22(6), sodelujoča država članica ali sodelujoče države članice zahtevajo eno od možnosti iz drugega pododstavka odstavka 4.

6.   Če tretja država, partnerska država
  ali ČDO
  , ki prispeva k programu Interreg z nacionalnimi sredstvi, ki ne predstavljajo nacionalnega sofinanciranja podpore iz ESRR ali iz zunanjega instrumenta financiranja Unije, zmanjša prispevek med izvajanjem programa Interreg, bodisi v celoti ali v zvezi z že izbranimi skupnimi operacijami, ter po prejemu dokumenta iz člena 22(6), sodelujoča država članica ali sodelujoče države članice zahtevajo eno od možnosti iz drugega pododstavka odstavka 4
  tega člena
  .

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Stopnja sofinanciranja na ravni posameznega programa Interreg ne sme presegati
  70
   %, razen če se glede na zunanje čezmejne programe ali programe Interreg v okviru komponente 3 določi višji odstotek v uredbah (EU) [IPA III], [NDICI] oziroma Sklepu Sveta (EU) [OCTP], ali v katerem koli aktu, sprejetem na njihovi podlagi. | Stopnja sofinanciranja na ravni posameznega programa Interreg ne sme presegati
  80
   %, razen če se glede na zunanje čezmejne programe ali programe Interreg v okviru komponente 3 določi višji odstotek v uredbah (EU) [IPA III], [NDICI] oziroma Sklepu Sveta (EU) [OCTP], ali v katerem koli aktu, sprejetem na njihovi podlagi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Stopnja sofinanciranja na ravni posameznega programa Interreg ne sme presegati
  70
   %, razen če se glede na zunanje čezmejne programe ali programe Interreg v okviru komponente 3 določi višji odstotek v uredbah (EU) [IPA III], [NDICI] oziroma Sklepu Sveta (EU) [OCTP], ali v katerem koli aktu, sprejetem na njihovi podlagi.

70

Stopnja sofinanciranja na ravni posameznega programa Interreg ne sme presegati
  80
   %, razen če se glede na zunanje čezmejne programe ali programe Interreg v okviru komponente 3 določi višji odstotek v uredbah (EU) [IPA III], [NDICI] oziroma Sklepu Sveta (EU) [OCTP], ali v katerem koli aktu, sprejetem na njihovi podlagi.

80

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 3 – uvodni del

Člen 14 – odstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Poleg specifičnih ciljev za ESRR, kot je določeno v členu 2 Uredbe (EU) št. [nova uredba o ESRR] in, kjer je primerno,
  lahko
  tudi zunanji instrumenti financiranja Unije prispevajo k specifičnim ciljem v okviru cilja politike 4, kot sledi: | 3.   Poleg specifičnih ciljev za ESRR, kot je določeno v členu 2 Uredbe (EU) št. [nova uredba o ESRR] in, kjer je primerno, tudi zunanji instrumenti financiranja Unije prispevajo k specifičnim ciljem v okviru cilja politike 4, kot sledi: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Poleg specifičnih ciljev za ESRR, kot je določeno v členu 2 Uredbe (EU) št. [nova uredba o ESRR] in, kjer je primerno,
  lahko
  tudi zunanji instrumenti financiranja Unije prispevajo k specifičnim ciljem v okviru cilja politike 4, kot sledi:

3.   Poleg specifičnih ciljev za ESRR, kot je določeno v členu 2 Uredbe (EU) št. [nova uredba o ESRR] in, kjer je primerno, tudi zunanji instrumenti financiranja Unije prispevajo k specifičnim ciljem v okviru cilja politike 4, kot sledi:

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 4 – točka a – uvodni del

Člen 14 – odstavek 4 – točka a – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | v okviru komponent 1 in 2
  B
  programi Interreg: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

v okviru komponent 1 in 2
  B
  programi Interreg:

B

| (a) | v okviru komponent 1 in 2 programi Interreg: |
| --- | --- |

(a)

v okviru komponent 1 in 2 programi Interreg:

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 4 – točka a – točka ii

Člen 14 – odstavek 4 – točka a – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | krepijo učinkovite javne uprave s spodbujanjem pravnega in upravnega sodelovanja ter sodelovanja med državljani in institucijami, zlasti z namenom, da se odpravijo pravne in druge ovire v obmejnih regijah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

krepijo učinkovite javne uprave s spodbujanjem pravnega in upravnega sodelovanja ter sodelovanja med državljani in institucijami, zlasti z namenom, da se odpravijo pravne in druge ovire v obmejnih regijah;

| (ii) | krepijo učinkovite javne uprave s spodbujanjem pravnega in upravnega sodelovanja ter sodelovanja med državljani
  , skupaj s projekti za stike med ljudmi, akterji civilne družbe
  in institucijami, zlasti z namenom, da se odpravijo pravne in druge ovire v obmejnih regijah; |
| --- | --- |

(ii)

krepijo učinkovite javne uprave s spodbujanjem pravnega in upravnega sodelovanja ter sodelovanja med državljani
  , skupaj s projekti za stike med ljudmi, akterji civilne družbe
  in institucijami, zlasti z namenom, da se odpravijo pravne in druge ovire v obmejnih regijah;

, skupaj s projekti za stike med ljudmi, akterji civilne družbe

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 5

Člen 14 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   V okviru
  programa čezmejnega sodelovanja ter komponent
  2 in 3v okviru programov Interreg ESRR in, kjer je primerno, zunanji instrumenti financiranja Unije prispevajo tudi k 
  zunanjemu
  specifičnemu cilju Interreg „varnejša in bolj varovana Evropa“, zlasti z ukrepi na področju upravljanja mejnih prehodov, mobilnosti in upravljanja migracij, vključno z zaščito
  migrantov
  . | 5.   V okviru
  komponent 1,
  2 in 3 v okviru programov Interreg ESRR in, kjer je primerno, zunanji instrumenti financiranja Unije
  lahko
  prispevajo tudi k specifičnemu cilju Interreg „varnejša in bolj varovana Evropa“, zlasti z ukrepi na področju upravljanja mejnih prehodov, mobilnosti in upravljanja migracij, vključno z zaščito
  ter ekonomskim in socialnim vključevanjem migrantov in beguncev z mednarodno zaščito
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   V okviru
  programa čezmejnega sodelovanja ter komponent
  2 in 3v okviru programov Interreg ESRR in, kjer je primerno, zunanji instrumenti financiranja Unije prispevajo tudi k 
  zunanjemu
  specifičnemu cilju Interreg „varnejša in bolj varovana Evropa“, zlasti z ukrepi na področju upravljanja mejnih prehodov, mobilnosti in upravljanja migracij, vključno z zaščito
  migrantov
  .

5.   V okviru
  komponent 1,
  2 in 3 v okviru programov Interreg ESRR in, kjer je primerno, zunanji instrumenti financiranja Unije
  lahko
  prispevajo tudi k specifičnemu cilju Interreg „varnejša in bolj varovana Evropa“, zlasti z ukrepi na področju upravljanja mejnih prehodov, mobilnosti in upravljanja migracij, vključno z zaščito
  ter ekonomskim in socialnim vključevanjem migrantov in beguncev z mednarodno zaščito
  .

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2

Člen 15 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Dodatnih
  15 % ESRR in, kjer je primerno, zunanjih instrumentov financiranja Unije, dodeljenih v okviru prednostnih nalog, razen za tehnično pomoč za vsak program Interreg v okviru komponent 1, 2 in 3, se dodeli specifičnemu cilju Interreg „boljše upravljanje programa Interreg“
  ali zunanjemu
  specifičnemu cilju Interreg „varnejša in bolj varovana Evropa“. | 2.   
  Do
  15 % ESRR in, kjer je primerno, zunanjih instrumentov financiranja Unije, dodeljenih v okviru prednostnih nalog, razen za tehnično pomoč za vsak program Interreg v okviru komponent 1, 2 in 3, se dodeli specifičnemu cilju Interreg „boljše upravljanje programa Interreg“
  in do 10 % se lahko dodeli
  specifičnemu cilju Interreg „varnejša in bolj varovana Evropa“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Dodatnih
  15 % ESRR in, kjer je primerno, zunanjih instrumentov financiranja Unije, dodeljenih v okviru prednostnih nalog, razen za tehnično pomoč za vsak program Interreg v okviru komponent 1, 2 in 3, se dodeli specifičnemu cilju Interreg „boljše upravljanje programa Interreg“
  ali zunanjemu
  specifičnemu cilju Interreg „varnejša in bolj varovana Evropa“.

2.   
  Do
  15 % ESRR in, kjer je primerno, zunanjih instrumentov financiranja Unije, dodeljenih v okviru prednostnih nalog, razen za tehnično pomoč za vsak program Interreg v okviru komponent 1, 2 in 3, se dodeli specifičnemu cilju Interreg „boljše upravljanje programa Interreg“
  in do 10 % se lahko dodeli
  specifičnemu cilju Interreg „varnejša in bolj varovana Evropa“.

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 3

Člen 15 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar komponenta
  2A
  programa Interreg podpira makroregionalno strategijo,
  se celotni
  ESRR in, kjer je primerno,
  celotni zunanji instrumenti
  financiranja Unije,
  dodeljeni
  v okviru prednostnih nalog, razen za tehnično pomoč,
  načrtujejo za ustrezne cilje
  navedene strategije. | 3.   Kadar komponenta
  1 ali 2
  programa Interreg podpira makroregionalno strategijo
  ali strategijo za morske bazene
  ,
  najmanj 80 %
  ESRR in, kjer je primerno,
  del zunanjih instrumentov
  financiranja Unije,
  dodeljenih
  v okviru prednostnih nalog, razen za tehnično pomoč,
  prispeva k ciljem
  navedene strategije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Kadar komponenta
  2A
  programa Interreg podpira makroregionalno strategijo,
  se celotni
  ESRR in, kjer je primerno,
  celotni zunanji instrumenti
  financiranja Unije,
  dodeljeni
  v okviru prednostnih nalog, razen za tehnično pomoč,
  načrtujejo za ustrezne cilje
  navedene strategije.

3.   Kadar komponenta
  1 ali 2
  programa Interreg podpira makroregionalno strategijo
  ali strategijo za morske bazene
  ,
  najmanj 80 %
  ESRR in, kjer je primerno,
  del zunanjih instrumentov
  financiranja Unije,
  dodeljenih
  v okviru prednostnih nalog, razen za tehnično pomoč,
  prispeva k ciljem
  navedene strategije.

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 4

Člen 15 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Kadar komponenta 2B programov Interreg podpira makroregionalno strategijo ali strategijo za morske bazene, se vsaj 70 % celotnega ESRR in, kjer je primerno, zunanjih instrumentov financiranja Unije, dodeljenih v okviru prednostnih nalog, razen za tehnično pomoč, dodeli ustreznim ciljem navedene strategije. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.
     
  Kadar komponenta 2B programov Interreg podpira makroregionalno strategijo ali strategijo za morske bazene, se vsaj 70 % celotnega ESRR in, kjer je primerno, zunanjih instrumentov financiranja Unije, dodeljenih v okviru prednostnih nalog, razen za tehnično pomoč, dodeli ustreznim ciljem navedene strategije.

črtano

črtano

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 a (novo)

Člen 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 15a |
| | Medregionalne naložbe v inovacije |
| | 1.
     
  Sredstva iz člena 9(5a) se dodelijo novi pobudi za medregionalne naložbe v inovacije, ki se nameni: |
| | (a) | komercializaciji in okrepitvi skupnih inovacijskih projektov, ki bodo najverjetneje spodbujali razvoj evropskih vrednostnih verig; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 15a

Člen 15a

Medregionalne naložbe v inovacije

Medregionalne naložbe v inovacije

1.
     
  Sredstva iz člena 9(5a) se dodelijo novi pobudi za medregionalne naložbe v inovacije, ki se nameni:

(a)

(a)

komercializaciji in okrepitvi skupnih inovacijskih projektov, ki bodo najverjetneje spodbujali razvoj evropskih vrednostnih verig;

komercializaciji in okrepitvi skupnih inovacijskih projektov, ki bodo najverjetneje spodbujali razvoj evropskih vrednostnih verig;

| (b) | združevanju raziskovalcev, podjetij, organizacij civilne družbe in javnih uprav, vključenih v strategije pametne specializacije in strategije za socialne inovacije, vzpostavljene na nacionalni ali regionalni ravni; |
| --- | --- |

(b)

(b)

združevanju raziskovalcev, podjetij, organizacij civilne družbe in javnih uprav, vključenih v strategije pametne specializacije in strategije za socialne inovacije, vzpostavljene na nacionalni ali regionalni ravni;

združevanju raziskovalcev, podjetij, organizacij civilne družbe in javnih uprav, vključenih v strategije pametne specializacije in strategije za socialne inovacije, vzpostavljene na nacionalni ali regionalni ravni;

| (c) | pilotnim projektom za opredelitev ali preskušanje novih rešitev za regionalni in lokalni razvoj, ki temeljijo na strategijah pametne specializacije; ali |
| --- | --- |

(c)

(c)

pilotnim projektom za opredelitev ali preskušanje novih rešitev za regionalni in lokalni razvoj, ki temeljijo na strategijah pametne specializacije; ali

pilotnim projektom za opredelitev ali preskušanje novih rešitev za regionalni in lokalni razvoj, ki temeljijo na strategijah pametne specializacije; ali

| (d) | izmenjavi izkušenj na področju inovacij, da se izkoristijo izkušnje, pridobljene na področju regionalnega ali lokalnega razvoja. |
| --- | --- |

(d)

(d)

izmenjavi izkušenj na področju inovacij, da se izkoristijo izkušnje, pridobljene na področju regionalnega ali lokalnega razvoja.

izmenjavi izkušenj na področju inovacij, da se izkoristijo izkušnje, pridobljene na področju regionalnega ali lokalnega razvoja.

2.
     
  Da se ohrani načelo evropske teritorialne kohezije s približnim enakim deležem finančnih sredstev, se te naložbe osredotočijo na vzpostavljanje povezav med manj razvitimi regijami in vodilnimi regijami, in sicer s povečanjem zmogljivosti regionalnih inovacijskih ekosistemov v manj razvitih regijah, da bi se vključili in povečali obstoječa ali nastajajoča vrednost EU ter zmogljivost za sodelovanje v partnerstvih z drugimi regijami.

3.
     
  Komisija izvaja te naložbe v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja. Pri določitvi dolgoročnega programa dela in ustreznih razpisov ji pomaga strokovna skupina.

4.
     
  S sredstvi ESRR za medregionalne naložbe v inovacije se podpira celotno ozemlje Unije. Tretje države lahko pri teh naložbah sodelujejo, če prispevajo k financiranju v obliki zunanjih namenskih prihodkov.

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

Člen 16 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) se izvaja s programi Interreg v okviru deljenega upravljanja, razen komponente 3, ki se lahko
  izvaja
  kot celota ali v okviru posrednega upravljanja
  , in komponente 5, ki se izvaja v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja
  . | 1.   Cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) se izvaja s programi Interreg v okviru deljenega upravljanja, razen komponente 3, ki se lahko kot celota ali
  delno izvaja
  v okviru posrednega upravljanja
  po posvetovanju z deležniki
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) se izvaja s programi Interreg v okviru deljenega upravljanja, razen komponente 3, ki se lahko
  izvaja
  kot celota ali v okviru posrednega upravljanja
  , in komponente 5, ki se izvaja v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja
  .

1.   Cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) se izvaja s programi Interreg v okviru deljenega upravljanja, razen komponente 3, ki se lahko kot celota ali
  delno izvaja
  v okviru posrednega upravljanja
  po posvetovanju z deležniki
  .

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2

Člen 16 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Sodelujoče države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države ali
  ČDO
  pripravijo program Interreg v skladu s predlogo iz Priloge II za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027. | 2.   Sodelujoče države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države
  , ČDO
  ali
  organizacije za regionalno povezovanje in sodelovanje
  pripravijo program Interreg v skladu s predlogo iz Priloge II za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Sodelujoče države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države ali
  ČDO
  pripravijo program Interreg v skladu s predlogo iz Priloge II za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.

2.   Sodelujoče države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države
  , ČDO
  ali
  organizacije za regionalno povezovanje in sodelovanje
  pripravijo program Interreg v skladu s predlogo iz Priloge II za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 16 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Sodelujoče države članice pripravijo načrt za program Interreg v sodelovanju s partnerji v programu iz člena [6] Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah]. | Sodelujoče države članice pripravijo načrt za program Interreg v sodelovanju s partnerji v programu iz člena [6] Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah].
  Ob pripravi programov Interreg, ki pokrivajo makroregionalne strategije in strategije za morske bazene, bi morale države članice in parterji v programu upoštevati tematske prednostne naloge zadevnih makroregionalnih strategij in strategij za morske bazene ter se posvetovati z ustreznimi akterji. Države članice in partnerji v programu vzpostavijo predhodni mehanizem, s katerim zagotovijo, da se na začetku programskega obdobja sestanejo vsi akterji na ravni makroregij in morskih bazenov, organi programa evropskega teritorialnega sodelovanja, regije in države, da bi skupaj določili prednostne naloge vsakega programa. Te naloge so usklajene z akcijskimi načrti makroregionalnih strategij in strategij za morske bazene, če je ustrezno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sodelujoče države članice pripravijo načrt za program Interreg v sodelovanju s partnerji v programu iz člena [6] Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah].

Sodelujoče države članice pripravijo načrt za program Interreg v sodelovanju s partnerji v programu iz člena [6] Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah].
  Ob pripravi programov Interreg, ki pokrivajo makroregionalne strategije in strategije za morske bazene, bi morale države članice in parterji v programu upoštevati tematske prednostne naloge zadevnih makroregionalnih strategij in strategij za morske bazene ter se posvetovati z ustreznimi akterji. Države članice in partnerji v programu vzpostavijo predhodni mehanizem, s katerim zagotovijo, da se na začetku programskega obdobja sestanejo vsi akterji na ravni makroregij in morskih bazenov, organi programa evropskega teritorialnega sodelovanja, regije in države, da bi skupaj določili prednostne naloge vsakega programa. Te naloge so usklajene z akcijskimi načrti makroregionalnih strategij in strategij za morske bazene, če je ustrezno.

Ob pripravi programov Interreg, ki pokrivajo makroregionalne strategije in strategije za morske bazene, bi morale države članice in parterji v programu upoštevati tematske prednostne naloge zadevnih makroregionalnih strategij in strategij za morske bazene ter se posvetovati z ustreznimi akterji. Države članice in partnerji v programu vzpostavijo predhodni mehanizem, s katerim zagotovijo, da se na začetku programskega obdobja sestanejo vsi akterji na ravni makroregij in morskih bazenov, organi programa evropskega teritorialnega sodelovanja, regije in države, da bi skupaj določili prednostne naloge vsakega programa. Te naloge so usklajene z akcijskimi načrti makroregionalnih strategij in strategij za morske bazene, če je ustrezno.

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 4 – pododstavek 1

Člen 16 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Država članica, ki gosti bodoči organ upravljanja,
  program Interreg predloži
  Komisiji do [datuma začetka veljavnosti plus
  devet
  mesecev] v imenu vseh sodelujočih držav članic in, kjer je primerno, tretjih držav, partnerskih držav
  ali
  ČDO. | Država članica, ki gosti bodoči organ upravljanja, Komisiji do [datuma začetka veljavnosti plus
  12
  mesecev]
  predloži enega ali več programov Interreg
  v imenu vseh sodelujočih držav članic in, kjer je primerno, tretjih držav, partnerskih držav, ČDO
  ali organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Država članica, ki gosti bodoči organ upravljanja,
  program Interreg predloži
  Komisiji do [datuma začetka veljavnosti plus
  devet
  mesecev] v imenu vseh sodelujočih držav članic in, kjer je primerno, tretjih držav, partnerskih držav
  ali
  ČDO.

program Interreg predloži

devet

ali

Država članica, ki gosti bodoči organ upravljanja, Komisiji do [datuma začetka veljavnosti plus
  12
  mesecev]
  predloži enega ali več programov Interreg
  v imenu vseh sodelujočih držav članic in, kjer je primerno, tretjih držav, partnerskih držav, ČDO
  ali organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje
  .

12

predloži enega ali več programov Interreg

ali organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 4 – pododstavek 2

Člen 16 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vendar pa program Interreg, ki zajema podporo iz zunanjega instrumenta financiranja Unije, predloži država članica, ki gosti bodoči organ upravljanja, najpozneje
  šest
  mesecev po datumu, ko je Komisija sprejela zadevni strateški dokument načrtovanja iz člena 10(1) ali kadar se zahteva iz ustreznega temeljnega akta enega ali več navedenih instrumentov. | Vendar pa program Interreg, ki zajema podporo iz zunanjega instrumenta financiranja Unije, predloži država članica, ki gosti bodoči organ upravljanja, najpozneje
  dvanajst
  mesecev po datumu, ko je Komisija sprejela zadevni strateški dokument načrtovanja iz člena 10(1) ali kadar se zahteva iz ustreznega temeljnega akta enega ali več navedenih instrumentov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vendar pa program Interreg, ki zajema podporo iz zunanjega instrumenta financiranja Unije, predloži država članica, ki gosti bodoči organ upravljanja, najpozneje
  šest
  mesecev po datumu, ko je Komisija sprejela zadevni strateški dokument načrtovanja iz člena 10(1) ali kadar se zahteva iz ustreznega temeljnega akta enega ali več navedenih instrumentov.

šest

Vendar pa program Interreg, ki zajema podporo iz zunanjega instrumenta financiranja Unije, predloži država članica, ki gosti bodoči organ upravljanja, najpozneje
  dvanajst
  mesecev po datumu, ko je Komisija sprejela zadevni strateški dokument načrtovanja iz člena 10(1) ali kadar se zahteva iz ustreznega temeljnega akta enega ali več navedenih instrumentov.

dvanajst

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3

Člen 17 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  V ustrezno utemeljenih primerih in s soglasjem Komisije ter
  da bi tako povečala učinkovitost izvajanja programa in zagotovila obsežne operacije, se lahko zadevna država članica odloči za prerazporeditev v programe Interreg v višini do [x] % zneska ESRR, dodeljenega za zadevni program v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ za isto regijo. Prerazporejeni znesek predstavlja ločeno prednostno nalogo ali ločene prednostne naloge. | 3.   Da bi tako povečala učinkovitost izvajanja programa in zagotovila obsežne operacije, se lahko zadevna država članica odloči za prerazporeditev v programe Interreg v višini do 20 % zneska ESRR, dodeljenega za zadevni program v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ za isto regijo.
  Vsaka država članica Komisiji vnaprej sporoči, da namerava uporabiti to možnost prerazporeditve, in svojo odločitev utemelji.
  Prerazporejeni znesek predstavlja ločeno prednostno nalogo ali ločene prednostne naloge. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  V ustrezno utemeljenih primerih in s soglasjem Komisije ter
  da bi tako povečala učinkovitost izvajanja programa in zagotovila obsežne operacije, se lahko zadevna država članica odloči za prerazporeditev v programe Interreg v višini do [x] % zneska ESRR, dodeljenega za zadevni program v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ za isto regijo. Prerazporejeni znesek predstavlja ločeno prednostno nalogo ali ločene prednostne naloge.

3.   Da bi tako povečala učinkovitost izvajanja programa in zagotovila obsežne operacije, se lahko zadevna država članica odloči za prerazporeditev v programe Interreg v višini do 20 % zneska ESRR, dodeljenega za zadevni program v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ za isto regijo.
  Vsaka država članica Komisiji vnaprej sporoči, da namerava uporabiti to možnost prerazporeditve, in svojo odločitev utemelji.
  Prerazporejeni znesek predstavlja ločeno prednostno nalogo ali ločene prednostne naloge.

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 4 – točka b – uvodni del

Člen 17 – odstavek 4 – točka b – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | povzetek glavnih skupnih izzivov, pri čemer upošteva: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

povzetek glavnih skupnih izzivov, pri čemer upošteva:

| (b) | povzetek glavnih skupnih izzivov, pri čemer
  zlasti
  upošteva: |
| --- | --- |

(b)

povzetek glavnih skupnih izzivov, pri čemer
  zlasti
  upošteva:

zlasti

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 4 – točka b – točka ii

Člen 17 – odstavek 4 – točka b – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | skupne naložbene potrebe in dopolnjevanje z drugimi oblikami podpore; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

skupne naložbene potrebe in dopolnjevanje z drugimi oblikami podpore;

| (ii) | skupne naložbene potrebe in dopolnjevanje z drugimi oblikami podpore
  ter morebitne sinergije, ki bodo dosežene
  ; |
| --- | --- |

(ii)

skupne naložbene potrebe in dopolnjevanje z drugimi oblikami podpore
  ter morebitne sinergije, ki bodo dosežene
  ;

ter morebitne sinergije, ki bodo dosežene

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 4 – točka b – točka iii

Člen 17 – odstavek 4 – točka b – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | spoznanja iz izkušenj v preteklosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

spoznanja iz izkušenj v preteklosti;

| (iii) | spoznanja iz izkušenj v preteklosti
  in način, na katerega so upoštevana v programih
  ; |
| --- | --- |

(iii)

spoznanja iz izkušenj v preteklosti
  in način, na katerega so upoštevana v programih
  ;

in način, na katerega so upoštevana v programih

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 4 – točka c

Člen 17 – odstavek 4 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | utemeljitev izbranih ciljev politike in specifičnih ciljev programa Interreg, ustreznih prednostnih nalog
  , specifičnih ciljev in oblike podpore,
  po potrebi obravnava manjkajoče povezave v čezmejni infrastrukturi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

utemeljitev izbranih ciljev politike in specifičnih ciljev programa Interreg, ustreznih prednostnih nalog
  , specifičnih ciljev in oblike podpore,
  po potrebi obravnava manjkajoče povezave v čezmejni infrastrukturi;

, specifičnih ciljev in oblike podpore,

| (c) | utemeljitev izbranih ciljev politike in specifičnih ciljev programa Interreg, ustreznih prednostnih nalog
  in
  po potrebi obravnavo manjkajočih povezav v čezmejni infrastrukturi; |
| --- | --- |

(c)

utemeljitev izbranih ciljev politike in specifičnih ciljev programa Interreg, ustreznih prednostnih nalog
  in
  po potrebi obravnavo manjkajočih povezav v čezmejni infrastrukturi;

in

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 4 – točka e – točka i

Člen 17 – odstavek 4 – točka e – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | povezane vrste ukrepov, vključno s seznamom načrtovanih dejavnosti strateškega pomena, in njihov pričakovani prispevek k tem specifičnim ciljem in, kadar je primerno, makroregionalnim strategijam in strategijam za morske bazene; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

povezane vrste ukrepov, vključno s seznamom načrtovanih dejavnosti strateškega pomena, in njihov pričakovani prispevek k tem specifičnim ciljem in, kadar je primerno, makroregionalnim strategijam in strategijam za morske bazene;

| (i) | povezane vrste ukrepov, vključno s seznamom načrtovanih dejavnosti strateškega pomena, in njihov pričakovani prispevek k tem specifičnim ciljem in, kadar je primerno, makroregionalnim strategijam in strategijam za morske bazene
  , in sicer niz meril ter ustreznih preglednih izbirnih meril za tak ukrep
  ; |
| --- | --- |

(i)

povezane vrste ukrepov, vključno s seznamom načrtovanih dejavnosti strateškega pomena, in njihov pričakovani prispevek k tem specifičnim ciljem in, kadar je primerno, makroregionalnim strategijam in strategijam za morske bazene
  , in sicer niz meril ter ustreznih preglednih izbirnih meril za tak ukrep
  ;

, in sicer niz meril ter ustreznih preglednih izbirnih meril za tak ukrep

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 4 – točka e – točka iii

Člen 17 – odstavek 4 – točka e – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | glavne ciljne skupine; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

(iii)

glavne ciljne skupine;

glavne ciljne skupine;

črtano

črtano

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 4 – točka e – točka v

Člen 17 – odstavek 4 – točka e – točka v

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (v) | načrtovano uporabo finančnih instrumentov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(v)

(v)

načrtovano uporabo finančnih instrumentov;

načrtovano uporabo finančnih instrumentov;

črtano

črtano

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 5 – točka a – točka iii

Člen 17 – odstavek 5 – točka a – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | za komponento 2 programov Interreg, ki jo podpira OCTP, kar zadeva razčlenitev po instrumentih financiranja („ESRR“ in „OCTP
  Grenlandija
  “); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

za komponento 2 programov Interreg, ki jo podpira OCTP, kar zadeva razčlenitev po instrumentih financiranja („ESRR“ in „OCTP
  Grenlandija
  “);

Grenlandija

| (iii) | za komponento 2 programov Interreg, ki jo podpira OCTP, kar zadeva razčlenitev po instrumentih financiranja („ESRR“ in „OCTP“); |
| --- | --- |

(iii)

za komponento 2 programov Interreg, ki jo podpira OCTP, kar zadeva razčlenitev po instrumentih financiranja („ESRR“ in „OCTP“);

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 5 – točka b

Člen 17 – odstavek 5 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | v zvezi s tabelo iz točke (g)(ii) odstavka 4 se navedejo samo zneski za leta od 2021 do 2025. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

v zvezi s tabelo iz točke (g)(ii) odstavka 4 se navedejo samo zneski za leta od 2021 do 2025.

v zvezi s tabelo iz točke (g)(ii) odstavka 4 se navedejo samo zneski za leta od 2021 do 2025.

črtano

črtano

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 7 – točka b

Člen 17 – odstavek 7 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | določa postopek za ustanovitev skupnega sekretariata; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

določa postopek za ustanovitev skupnega sekretariata;

| (b) | določa postopek za ustanovitev skupnega sekretariata
  in, kjer je primerno, podporo upravljavskim strukturam v državah članicah ali tretjih državah
  ; |
| --- | --- |

(b)

določa postopek za ustanovitev skupnega sekretariata
  in, kjer je primerno, podporo upravljavskim strukturam v državah članicah ali tretjih državah
  ;

in, kjer je primerno, podporo upravljavskim strukturam v državah članicah ali tretjih državah

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1

Člen 18 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija oceni vsak program Interreg in njegovo skladnost z Uredbo (EU) [nova uredba o skupnih določbah], Uredbo (EU) [nova uredba o ESRR] in to uredbo ter, če gre za zunanji instrument financiranja Unije in, kadar je primerno, njegovo skladnost z večletnim strateškim dokumentom iz člena 10(1) ali zadevnim strateškim okvirom načrtovanja na podlagi ustreznega temeljnega akta enega ali več navedenih instrumentov. | 1.   Komisija
  popolnoma pregledno
  oceni vsak program Interreg in njegovo skladnost z Uredbo (EU) [nova uredba o skupnih določbah], Uredbo (EU) [nova uredba o ESRR] in to uredbo ter, če gre za zunanji instrument financiranja Unije in, kadar je primerno, njegovo skladnost z večletnim strateškim dokumentom iz člena 10(1)
  te uredbe
  ali zadevnim strateškim okvirom načrtovanja na podlagi ustreznega temeljnega akta enega ali več navedenih instrumentov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija oceni vsak program Interreg in njegovo skladnost z Uredbo (EU) [nova uredba o skupnih določbah], Uredbo (EU) [nova uredba o ESRR] in to uredbo ter, če gre za zunanji instrument financiranja Unije in, kadar je primerno, njegovo skladnost z večletnim strateškim dokumentom iz člena 10(1) ali zadevnim strateškim okvirom načrtovanja na podlagi ustreznega temeljnega akta enega ali več navedenih instrumentov.

1.   Komisija
  popolnoma pregledno
  oceni vsak program Interreg in njegovo skladnost z Uredbo (EU) [nova uredba o skupnih določbah], Uredbo (EU) [nova uredba o ESRR] in to uredbo ter, če gre za zunanji instrument financiranja Unije in, kadar je primerno, njegovo skladnost z večletnim strateškim dokumentom iz člena 10(1)
  te uredbe
  ali zadevnim strateškim okvirom načrtovanja na podlagi ustreznega temeljnega akta enega ali več navedenih instrumentov.

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 3

Člen 18 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Sodelujoče države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države
  ali
  ČDO pregledajo programe Interreg in upoštevajo pripombe, ki jih je predložila Komisija. | 3.   Sodelujoče države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države, ČDO a
  li organizacije za regionalno povezovanje in sodelovanje
  pregledajo programe Interreg in upoštevajo pripombe, ki jih je predložila Komisija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Sodelujoče države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države
  ali
  ČDO pregledajo programe Interreg in upoštevajo pripombe, ki jih je predložila Komisija.

3.   Sodelujoče države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države, ČDO a
  li organizacije za regionalno povezovanje in sodelovanje
  pregledajo programe Interreg in upoštevajo pripombe, ki jih je predložila Komisija.

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 4

Člen 18 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija sprejme odločitev z izvedbenim aktom, s katerim se vsak program Interreg sprejme najpozneje v 
  šestih
  mesecih od datuma predložitve navedenega programa s strani države članice, ki gosti bodoči organ upravljanja. | 4.   Komisija sprejme odločitev z izvedbenim aktom, s katerim se vsak program Interreg sprejme najpozneje v 
  treh
  mesecih od datuma predložitve
  pregledane različice
  navedenega programa s strani države članice, ki gosti bodoči organ upravljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija sprejme odločitev z izvedbenim aktom, s katerim se vsak program Interreg sprejme najpozneje v 
  šestih
  mesecih od datuma predložitve navedenega programa s strani države članice, ki gosti bodoči organ upravljanja.

4.   Komisija sprejme odločitev z izvedbenim aktom, s katerim se vsak program Interreg sprejme najpozneje v 
  treh
  mesecih od datuma predložitve
  pregledane različice
  navedenega programa s strani države članice, ki gosti bodoči organ upravljanja.

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1

Člen 19 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Država članica, ki gosti organ upravljanja, lahko Komisiji predloži utemeljeno zahtevo za spremembo programa Interreg, skupaj s spremenjenim programom, v kateri se določi pričakovani vpliv te spremembe na izpolnjevanje ciljev. | 1.   Država članica, ki gosti organ upravljanja, lahko Komisiji
  po posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi ter v skladu s členom 6 Uredbe (EU) .../... [nova uredba o skupnih določbah]
  predloži utemeljeno zahtevo za spremembo programa Interreg, skupaj s spremenjenim programom, v kateri se določi pričakovani vpliv te spremembe na izpolnjevanje ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Država članica, ki gosti organ upravljanja, lahko Komisiji predloži utemeljeno zahtevo za spremembo programa Interreg, skupaj s spremenjenim programom, v kateri se določi pričakovani vpliv te spremembe na izpolnjevanje ciljev.

1.   Država članica, ki gosti organ upravljanja, lahko Komisiji
  po posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi ter v skladu s členom 6 Uredbe (EU) .../... [nova uredba o skupnih določbah]
  predloži utemeljeno zahtevo za spremembo programa Interreg, skupaj s spremenjenim programom, v kateri se določi pričakovani vpliv te spremembe na izpolnjevanje ciljev.

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 2

Člen 19 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija oceni skladnost spremembe z Uredbo (EU) [nova uredba o skupnih določbah], Uredbo (EU) [nova uredba o ESRR] in to uredbo ter lahko da pripombe v 
  treh mesecih
  po predložitvi spremenjenega programa. | 2.   Komisija oceni skladnost spremembe z Uredbo (EU) [nova uredba o skupnih določbah], Uredbo (EU) [nova uredba o ESRR] in to uredbo ter lahko da pripombe v 
  enem mesecu
  po predložitvi spremenjenega programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija oceni skladnost spremembe z Uredbo (EU) [nova uredba o skupnih določbah], Uredbo (EU) [nova uredba o ESRR] in to uredbo ter lahko da pripombe v 
  treh mesecih
  po predložitvi spremenjenega programa.

2.   Komisija oceni skladnost spremembe z Uredbo (EU) [nova uredba o skupnih določbah], Uredbo (EU) [nova uredba o ESRR] in to uredbo ter lahko da pripombe v 
  enem mesecu
  po predložitvi spremenjenega programa.

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 3

Člen 19 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Sodelujoče države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države
  ali
  ČDO pregledajo spremenjen program in upoštevajo pripombe, ki jih je predložila Komisija. | 3.   Sodelujoče države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države, ČDO
  ali organizacije za regionalno povezovanje in sodelovanje
  pregledajo spremenjen program in upoštevajo pripombe, ki jih je predložila Komisija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Sodelujoče države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države
  ali
  ČDO pregledajo spremenjen program in upoštevajo pripombe, ki jih je predložila Komisija.

3.   Sodelujoče države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države, ČDO
  ali organizacije za regionalno povezovanje in sodelovanje
  pregledajo spremenjen program in upoštevajo pripombe, ki jih je predložila Komisija.

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 4

Člen 19 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija odobri spremembo programa Interreg najpozneje
  šest mesecev
  po predložitvi s strani države članice. | 4.   Komisija odobri spremembo programa Interreg najpozneje
  tri mesece
  po predložitvi s strani države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija odobri spremembo programa Interreg najpozneje
  šest mesecev
  po predložitvi s strani države članice.

4.   Komisija odobri spremembo programa Interreg najpozneje
  tri mesece
  po predložitvi s strani države članice.

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 5 – pododstavek 1

Člen 19 – odstavek 5 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice lahko v programskem obdobju prerazporedijo do
  5 %
  prvotne dodelitve za prednostno nalogo in največ
  3 %
  proračuna programa na drugo prednostno nalogo istega programa Interreg. | Države članice lahko
  po posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi ter v skladu s členom 6 Uredbe (EU) .../... [nova uredba o skupnih določbah]
  v programskem obdobju prerazporedijo do
  10 %
  prvotne dodelitve za prednostno nalogo in največ
  5 %
  proračuna programa na drugo prednostno nalogo istega programa Interreg. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice lahko v programskem obdobju prerazporedijo do
  5 %
  prvotne dodelitve za prednostno nalogo in največ
  3 %
  proračuna programa na drugo prednostno nalogo istega programa Interreg.

5 %

3 %

Države članice lahko
  po posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi ter v skladu s členom 6 Uredbe (EU) .../... [nova uredba o skupnih določbah]
  v programskem obdobju prerazporedijo do
  10 %
  prvotne dodelitve za prednostno nalogo in največ
  5 %
  proračuna programa na drugo prednostno nalogo istega programa Interreg.

po posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi ter v skladu s členom 6 Uredbe (EU) .../... [nova uredba o skupnih določbah]

10 %

5 %

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 22 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta odbor za spremljanje lahko ustanovi tudi enega ali, zlasti v primeru podprogramov, več usmerjevalnih odborov, ki pod njegovo odgovornostjo opravijo izbiro operacij. | Ta odbor za spremljanje lahko ustanovi tudi enega ali, zlasti v primeru podprogramov, več usmerjevalnih odborov, ki pod njegovo odgovornostjo opravijo izbiro operacij.
  Usmerjevalni odbori uporabljajo načelo partnerstva, kot je določeno v členu 6 Uredbe (EU) .../... [nova uredba o skupnih določbah], in vključijo partnerje iz vseh sodelujočih držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ta odbor za spremljanje lahko ustanovi tudi enega ali, zlasti v primeru podprogramov, več usmerjevalnih odborov, ki pod njegovo odgovornostjo opravijo izbiro operacij.

Ta odbor za spremljanje lahko ustanovi tudi enega ali, zlasti v primeru podprogramov, več usmerjevalnih odborov, ki pod njegovo odgovornostjo opravijo izbiro operacij.
  Usmerjevalni odbori uporabljajo načelo partnerstva, kot je določeno v členu 6 Uredbe (EU) .../... [nova uredba o skupnih določbah], in vključijo partnerje iz vseh sodelujočih držav članic.

Usmerjevalni odbori uporabljajo načelo partnerstva, kot je določeno v členu 6 Uredbe (EU) .../... [nova uredba o skupnih določbah], in vključijo partnerje iz vseh sodelujočih držav članic.

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 3

Člen 22 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Organ upravljanja
  se posvetuje s Komisijo in upošteva njene pripombe pred prvo predložitvijo meril za izbor
  odboru za spremljanje ali, kjer je primerno, usmerjevalnemu odboru. Isto velja za vse nadaljnje spremembe teh meril. | 3.   Organ upravljanja
  posreduje Komisiji merila za izbor, preden jih prvič predloži
  odboru za spremljanje ali, kjer je primerno, usmerjevalnemu odboru. Isto velja za vse nadaljnje spremembe teh meril. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Organ upravljanja
  se posvetuje s Komisijo in upošteva njene pripombe pred prvo predložitvijo meril za izbor
  odboru za spremljanje ali, kjer je primerno, usmerjevalnemu odboru. Isto velja za vse nadaljnje spremembe teh meril.

3.   Organ upravljanja
  posreduje Komisiji merila za izbor, preden jih prvič predloži
  odboru za spremljanje ali, kjer je primerno, usmerjevalnemu odboru. Isto velja za vse nadaljnje spremembe teh meril.

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 4 – uvodni del

Člen 22 – odstavek 4 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   
  Pri izbiri operacij odbor
  za spremljanje ali, kjer je primerno,
  usmerjevalni odbor
  : | 4.   
  Organ upravljanja pred izbiro operacij odbora
  za spremljanje ali, kjer je primerno,
  usmerjevalnega odbora
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   
  Pri izbiri operacij odbor
  za spremljanje ali, kjer je primerno,
  usmerjevalni odbor
  :

4.   
  Organ upravljanja pred izbiro operacij odbora
  za spremljanje ali, kjer je primerno,
  usmerjevalnega odbora
  :

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 6 – pododstavek 2

Člen 22 – odstavek 6 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta dokument vključuje tudi obveznosti vodilnega partnerja glede izterjav v skladu s členom 50.
  Navedene obveznosti
  določi odbor za spremljanje. Vendar če je vodilni partner iz države članice, tretje države, partnerske države ali ČDO, ki ni ista kot partnerjeva, ni obvezan, da s sodnim postopkom zahteva izterjavo. | Ta dokument vključuje tudi obveznosti vodilnega partnerja glede izterjav v skladu s členom 50.
  Postopke, povezane z izterjavami,
  določi
  in potrdi
  odbor za spremljanje. Vendar če je vodilni partner iz države članice, tretje države, partnerske države ali ČDO, ki ni ista kot partnerjeva, ni obvezan, da s sodnim postopkom zahteva izterjavo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ta dokument vključuje tudi obveznosti vodilnega partnerja glede izterjav v skladu s členom 50.
  Navedene obveznosti
  določi odbor za spremljanje. Vendar če je vodilni partner iz države članice, tretje države, partnerske države ali ČDO, ki ni ista kot partnerjeva, ni obvezan, da s sodnim postopkom zahteva izterjavo.

Navedene obveznosti

Ta dokument vključuje tudi obveznosti vodilnega partnerja glede izterjav v skladu s členom 50.
  Postopke, povezane z izterjavami,
  določi
  in potrdi
  odbor za spremljanje. Vendar če je vodilni partner iz države članice, tretje države, partnerske države ali ČDO, ki ni ista kot partnerjeva, ni obvezan, da s sodnim postopkom zahteva izterjavo.

Postopke, povezane z izterjavami,

in potrdi

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 23 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Operacije, izbrane v okviru komponent 1, 2 in 3, vključujejo akterje iz najmanj dveh sodelujočih držav, od katerih je vsaj eden upravičenec iz države članice. | Operacije, izbrane v okviru komponent 1, 2 in 3, vključujejo akterje iz najmanj dveh sodelujočih držav
  ali ČDO
  , od katerih je vsaj eden upravičenec iz države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Operacije, izbrane v okviru komponent 1, 2 in 3, vključujejo akterje iz najmanj dveh sodelujočih držav, od katerih je vsaj eden upravičenec iz države članice.

Operacije, izbrane v okviru komponent 1, 2 in 3, vključujejo akterje iz najmanj dveh sodelujočih držav
  ali ČDO
  , od katerih je vsaj eden upravičenec iz države članice.

ali ČDO

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2

Člen 23 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Operacija Interreg se lahko izvaja samo v eni državi, pod pogojem, da so učinki in koristi za programsko območje opredeljeni v zahtevku za operacijo. | 2.   Operacija Interreg se lahko izvaja samo v eni državi
  ali ČDO
  , pod pogojem, da so učinki in koristi za programsko območje opredeljeni v zahtevku za operacijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Operacija Interreg se lahko izvaja samo v eni državi, pod pogojem, da so učinki in koristi za programsko območje opredeljeni v zahtevku za operacijo.

2.   Operacija Interreg se lahko izvaja samo v eni državi
  ali ČDO
  , pod pogojem, da so učinki in koristi za programsko območje opredeljeni v zahtevku za operacijo.

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 4 – pododstavek 1

Člen 23 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Partnerji sodelujejo pri razvoju, izvajanju
  , zagotavljanju osebja in
  financiranju operacij Interreg. | Partnerji sodelujejo pri razvoju
  in
  izvajanju
  in/ali
  financiranju operacij Interreg
  ter pri zagotavljanju osebja zanje
  .
  Prizadevati si je treba, da se število partnerjev za vsako operacijo Interreg omeji na največ deset. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Partnerji sodelujejo pri razvoju, izvajanju
  , zagotavljanju osebja in
  financiranju operacij Interreg.

, zagotavljanju osebja in

Partnerji sodelujejo pri razvoju
  in
  izvajanju
  in/ali
  financiranju operacij Interreg
  ter pri zagotavljanju osebja zanje
  .
  Prizadevati si je treba, da se število partnerjev za vsako operacijo Interreg omeji na največ deset.

in

in/ali

ter pri zagotavljanju osebja zanje

Prizadevati si je treba, da se število partnerjev za vsako operacijo Interreg omeji na največ deset.

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 4 – pododstavek 2

Člen 23 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za operacije v okviru komponente 3 programov Interreg partnerji iz najbolj oddaljenih regij ter tretjih držav, partnerskih držav ali ČDO se zahteva, da sodelujejo samo v 
  treh
  od štirih razsežnostih, ki so navedene v prvem pododstavku. | Za operacije v okviru komponente 3 programov Interreg partnerji iz najbolj oddaljenih regij ter tretjih držav, partnerskih držav ali ČDO se zahteva, da sodelujejo samo v 
  dveh
  od štirih razsežnostih, ki so navedene v prvem pododstavku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za operacije v okviru komponente 3 programov Interreg partnerji iz najbolj oddaljenih regij ter tretjih držav, partnerskih držav ali ČDO se zahteva, da sodelujejo samo v 
  treh
  od štirih razsežnostih, ki so navedene v prvem pododstavku.

treh

Za operacije v okviru komponente 3 programov Interreg partnerji iz najbolj oddaljenih regij ter tretjih držav, partnerskih držav ali ČDO se zahteva, da sodelujejo samo v 
  dveh
  od štirih razsežnostih, ki so navedene v prvem pododstavku.

dveh

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 6 – pododstavek 1

Člen 23 – odstavek 6 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Čezmejni pravni organ ali EZTS je lahko edini partner operacije Interreg v okviru komponente 1, 2 in 3 programov Interreg, pod pogojem, da so med člani partnerji iz vsaj dveh sodelujočih držav. | Čezmejni pravni organ ali EZTS je lahko edini partner operacije Interreg v okviru komponente 1, 2 in 3 programov Interreg, pod pogojem, da so med člani partnerji iz vsaj dveh sodelujočih držav
  ali ČDO
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Čezmejni pravni organ ali EZTS je lahko edini partner operacije Interreg v okviru komponente 1, 2 in 3 programov Interreg, pod pogojem, da so med člani partnerji iz vsaj dveh sodelujočih držav.

Čezmejni pravni organ ali EZTS je lahko edini partner operacije Interreg v okviru komponente 1, 2 in 3 programov Interreg, pod pogojem, da so med člani partnerji iz vsaj dveh sodelujočih držav
  ali ČDO
  .

ali ČDO

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 7 – pododstavek 2

Člen 23 – odstavek 7 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vendar je lahko registriran v državi članici, ki ne sodeluje v navedenem programu, če so izpolnjeni pogoji iz člena 23. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vendar je lahko registriran v državi članici, ki ne sodeluje v navedenem programu, če so izpolnjeni pogoji iz člena 23.

Vendar je lahko registriran v državi članici, ki ne sodeluje v navedenem programu, če so izpolnjeni pogoji iz člena 23.

črtano

črtano

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 24 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Prispevek
  iz ESRR ali, kjer je primerno, zunanjega instrumenta financiranja Unije za
  sklad
  za male projekte v okviru programa Interreg ne sme presegati 2
  0 000 000  EUR ali 15 %
  vseh dodeljenih sredstev programa Interreg
  , pri čemer velja nižji znesek
  . | Skupni znesek
  iz ESRR ali, kjer je primerno, zunanjega instrumenta financiranja Unije za
  enega ali več skladov
  za male projekte v okviru programa Interreg ne sme presegati
  20 %
  vseh dodeljenih sredstev programa Interreg
  in mora v okviru programa Interreg za čezmejno sodelovanje znašati najmanj 3 % vseh dodeljenih sredstev
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Prispevek
  iz ESRR ali, kjer je primerno, zunanjega instrumenta financiranja Unije za
  sklad
  za male projekte v okviru programa Interreg ne sme presegati 2
  0 000 000  EUR ali 15 %
  vseh dodeljenih sredstev programa Interreg
  , pri čemer velja nižji znesek
  .

Prispevek

sklad

0 000 000  EUR ali 15 %

, pri čemer velja nižji znesek

Skupni znesek
  iz ESRR ali, kjer je primerno, zunanjega instrumenta financiranja Unije za
  enega ali več skladov
  za male projekte v okviru programa Interreg ne sme presegati
  20 %
  vseh dodeljenih sredstev programa Interreg
  in mora v okviru programa Interreg za čezmejno sodelovanje znašati najmanj 3 % vseh dodeljenih sredstev
  .

Skupni znesek

enega ali več skladov

20 %

in mora v okviru programa Interreg za čezmejno sodelovanje znašati najmanj 3 % vseh dodeljenih sredstev

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 2

Člen 24 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Upravičenec sklada za male projekte je
  čezmejni pravni organ ali EZTS
  . | 2.   Upravičenec sklada za male projekte je
  oseba javnega ali zasebnega prava, subjekt, ki je ali ni pravna oseba, ali fizična oseba, ki je odgovorna za začetek ali za začetek in izvajanje operacij
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Upravičenec sklada za male projekte je
  čezmejni pravni organ ali EZTS
  .

2.   Upravičenec sklada za male projekte je
  oseba javnega ali zasebnega prava, subjekt, ki je ali ni pravna oseba, ali fizična oseba, ki je odgovorna za začetek ali za začetek in izvajanje operacij
  .

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 5

Člen 24 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   
  Osebje in
  posredni stroški, ki nastanejo na ravni upravičenca za upravljanje sklada za male projekte ne
  sme
  presegati 20 % skupnih upravičenih stroškov zadevnega sklada za male projekte. | 5.   
  Stroški osebja in drugi neposredni stroški v skladu s kategorijami stroškov iz členov 39 do 42 ter
  posredni stroški, ki nastanejo na ravni upravičenca za upravljanje sklada
  ali skladov
  za male projekte, skupaj ne
  smejo
  presegati 20 % skupnih upravičenih stroškov zadevnega sklada
  ali skladov
  za male projekte. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   
  Osebje in
  posredni stroški, ki nastanejo na ravni upravičenca za upravljanje sklada za male projekte ne
  sme
  presegati 20 % skupnih upravičenih stroškov zadevnega sklada za male projekte.

5.   
  Stroški osebja in drugi neposredni stroški v skladu s kategorijami stroškov iz členov 39 do 42 ter
  posredni stroški, ki nastanejo na ravni upravičenca za upravljanje sklada
  ali skladov
  za male projekte, skupaj ne
  smejo
  presegati 20 % skupnih upravičenih stroškov zadevnega sklada
  ali skladov
  za male projekte.

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 6 – pododstavek 1

Člen 24 – odstavek 6 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar javni prispevek k malemu projektu ne presega 100 000  EUR, se prispevek iz ESRR ali, kjer je primerno, zunanji instrument financiranja Unije dodeli v obliki stroškov na enoto ali pavšalnih zneskov, ali vključuje pavšalne stopnje
  , razen za projekte, za katere je pomoč dodeljena kot državna pomoč
  . | Kadar javni prispevek k malemu projektu ne presega 100 000  EUR, se prispevek iz ESRR ali, kjer je primerno, zunanji instrument financiranja Unije dodeli v obliki stroškov na enoto ali pavšalnih zneskov, ali vključuje pavšalne stopnje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar javni prispevek k malemu projektu ne presega 100 000  EUR, se prispevek iz ESRR ali, kjer je primerno, zunanji instrument financiranja Unije dodeli v obliki stroškov na enoto ali pavšalnih zneskov, ali vključuje pavšalne stopnje
  , razen za projekte, za katere je pomoč dodeljena kot državna pomoč
  .

, razen za projekte, za katere je pomoč dodeljena kot državna pomoč

Kadar javni prispevek k malemu projektu ne presega 100 000  EUR, se prispevek iz ESRR ali, kjer je primerno, zunanji instrument financiranja Unije dodeli v obliki stroškov na enoto ali pavšalnih zneskov, ali vključuje pavšalne stopnje.

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 6 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 24 – odstavek 6 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Če skupni stroški vsake operacije ne presegajo 100 000  EUR, se lahko znesek podpore za enega ali več malih projektov določi na podlagi predloga proračuna, ki se pripravi za vsak primer posebej in ga predhodno potrdi organ, ki izbere operacijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če skupni stroški vsake operacije ne presegajo 100 000  EUR, se lahko znesek podpore za enega ali več malih projektov določi na podlagi predloga proračuna, ki se pripravi za vsak primer posebej in ga predhodno potrdi organ, ki izbere operacijo.

Če skupni stroški vsake operacije ne presegajo 100 000  EUR, se lahko znesek podpore za enega ali več malih projektov določi na podlagi predloga proračuna, ki se pripravi za vsak primer posebej in ga predhodno potrdi organ, ki izbere operacijo.

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 2

Člen 25 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če v ureditvi, določeni v skladu s točko (a) odstavka 1, ni določeno drugače, vodilni partner zagotovi, da drugi partnerji
  čim prej in
  v celoti prejmejo celotni znesek prispevka iz ustreznega sklada Unije. Noben znesek se ne odšteje ali zadrži niti se ne obračuna nobena posebna ali druga dajatev z enakovrednim učinkom, zaradi katere bi se znižali ti zneski za druge partnerje. | 2.   Če v ureditvi, določeni v skladu s točko (a) odstavka 1, ni določeno drugače, vodilni partner zagotovi, da drugi partnerji v celoti
  in v časovnem okviru, o katerem se dogovorijo vsi partnerji, ter v skladu z enakim postopkom, kot velja za vodilnega partnerja,
  prejmejo celotni znesek prispevka iz ustreznega sklada Unije. Noben znesek se ne odšteje ali zadrži niti se ne obračuna nobena posebna ali druga dajatev z enakovrednim učinkom, zaradi katere bi se znižali ti zneski za druge partnerje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če v ureditvi, določeni v skladu s točko (a) odstavka 1, ni določeno drugače, vodilni partner zagotovi, da drugi partnerji
  čim prej in
  v celoti prejmejo celotni znesek prispevka iz ustreznega sklada Unije. Noben znesek se ne odšteje ali zadrži niti se ne obračuna nobena posebna ali druga dajatev z enakovrednim učinkom, zaradi katere bi se znižali ti zneski za druge partnerje.

2.   Če v ureditvi, določeni v skladu s točko (a) odstavka 1, ni določeno drugače, vodilni partner zagotovi, da drugi partnerji v celoti
  in v časovnem okviru, o katerem se dogovorijo vsi partnerji, ter v skladu z enakim postopkom, kot velja za vodilnega partnerja,
  prejmejo celotni znesek prispevka iz ustreznega sklada Unije. Noben znesek se ne odšteje ali zadrži niti se ne obračuna nobena posebna ali druga dajatev z enakovrednim učinkom, zaradi katere bi se znižali ti zneski za druge partnerje.

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 25 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vsak upravičenec v državi članici
  , tretji državi, partnerski državi ali ČDO
  , ki sodeluje v programu Interreg, je lahko imenovan za vodilnega partnerja. | Vsak upravičenec v državi članici, ki sodeluje v programu Interreg, je lahko imenovan za vodilnega partnerja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vsak upravičenec v državi članici
  , tretji državi, partnerski državi ali ČDO
  , ki sodeluje v programu Interreg, je lahko imenovan za vodilnega partnerja.

, tretji državi, partnerski državi ali ČDO

Vsak upravičenec v državi članici, ki sodeluje v programu Interreg, je lahko imenovan za vodilnega partnerja.

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 3 – pododstavek 2

Člen 25 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vendar pa se države članice, tretje države, partnerske države ali ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, lahko dogovorijo, da je partner, ki ne prejema podpore iz ESRR ali zunanjega instrumenta financiranja Unije, tudi lahko imenovan za vodilnega partnerja. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vendar pa se države članice, tretje države, partnerske države ali ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, lahko dogovorijo, da je partner, ki ne prejema podpore iz ESRR ali zunanjega instrumenta financiranja Unije, tudi lahko imenovan za vodilnega partnerja.

Vendar pa se države članice, tretje države, partnerske države ali ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, lahko dogovorijo, da je partner, ki ne prejema podpore iz ESRR ali zunanjega instrumenta financiranja Unije, tudi lahko imenovan za vodilnega partnerja.

črtano

črtano

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 1

Člen 26 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Tehnična pomoč za vsak program Interreg se povrne kot pavšalni znesek, tako da se
  odstotke
  iz odstavka 2
  uporabi pri upravičenih odhodkih
  , vključno po potrebi v vsakem zahtevku za plačilo na podlagi točk (a) ali (c) člena 85(3) Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah]. | 1.   Tehnična pomoč za vsak program Interreg se povrne kot pavšalni znesek, tako da se
  odstotki
  iz odstavka 2
  v letih 2021 in 2022 uporabijo pri letnih obrokih predfinanciranja v skladu s točkama (a) in (b) člena 49(2) te uredbe, v naslednjih letih pa pri upravičenih odhodkih
  , vključno po potrebi v vsakem zahtevku za plačilo na podlagi točk (a) ali (c) člena 85(3) Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Tehnična pomoč za vsak program Interreg se povrne kot pavšalni znesek, tako da se
  odstotke
  iz odstavka 2
  uporabi pri upravičenih odhodkih
  , vključno po potrebi v vsakem zahtevku za plačilo na podlagi točk (a) ali (c) člena 85(3) Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah].

1.   Tehnična pomoč za vsak program Interreg se povrne kot pavšalni znesek, tako da se
  odstotki
  iz odstavka 2
  v letih 2021 in 2022 uporabijo pri letnih obrokih predfinanciranja v skladu s točkama (a) in (b) člena 49(2) te uredbe, v naslednjih letih pa pri upravičenih odhodkih
  , vključno po potrebi v vsakem zahtevku za plačilo na podlagi točk (a) ali (c) člena 85(3) Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah].

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka a

Člen 26 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | za notranje programe Interreg za čezmejno sodelovanje, ki jih podpira ESRR:
  6 %
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

za notranje programe Interreg za čezmejno sodelovanje, ki jih podpira ESRR:
  6 %
  ;

6 %

| (a) | za notranje programe Interreg za čezmejno sodelovanje, ki jih podpira ESRR:
  7 %
  ; |
| --- | --- |

(a)

za notranje programe Interreg za čezmejno sodelovanje, ki jih podpira ESRR:
  7 %
  ;

7 %

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka c

Člen 26 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | za komponente 2, 3 in 4 programov Interreg, oboji za ESRR in, kjer je primerno, za zunanje instrumente financiranja Unije:
  7 %
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

za komponente 2, 3 in 4 programov Interreg, oboji za ESRR in, kjer je primerno, za zunanje instrumente financiranja Unije:
  7 %
  .

7 %

| (c) | za komponente 2, 3 in 4 programov Interreg, oboji za ESRR in, kjer je primerno, za zunanje instrumente financiranja Unije:
  8 %
  . |
| --- | --- |

(c)

za komponente 2, 3 in 4 programov Interreg, oboji za ESRR in, kjer je primerno, za zunanje instrumente financiranja Unije:
  8 %
  .

8 %

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 1

Člen 27 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države
  ali
  ČDO, ki sodelujejo v navedenem programu v soglasju z organom upravljanja ustanovijo odbor za spremljanje izvajanja zadevnega programa Interreg (v nadaljnjem besedilu: odbor za spremljanje) v treh mesecih od datuma uradnega obvestila državam članicam o odločitvi Komisije o sprejetju programa Interreg. | 1.   Države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države, ČDO
  ali organizacije za regionalno povezovanje in sodelovanje
  , ki sodelujejo v navedenem programu v soglasju z organom upravljanja ustanovijo odbor za spremljanje izvajanja zadevnega programa Interreg (v nadaljnjem besedilu: odbor za spremljanje) v treh mesecih od datuma uradnega obvestila državam članicam o odločitvi Komisije o sprejetju programa Interreg. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države
  ali
  ČDO, ki sodelujejo v navedenem programu v soglasju z organom upravljanja ustanovijo odbor za spremljanje izvajanja zadevnega programa Interreg (v nadaljnjem besedilu: odbor za spremljanje) v treh mesecih od datuma uradnega obvestila državam članicam o odločitvi Komisije o sprejetju programa Interreg.

1.   Države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države, ČDO
  ali organizacije za regionalno povezovanje in sodelovanje
  , ki sodelujejo v navedenem programu v soglasju z organom upravljanja ustanovijo odbor za spremljanje izvajanja zadevnega programa Interreg (v nadaljnjem besedilu: odbor za spremljanje) v treh mesecih od datuma uradnega obvestila državam članicam o odločitvi Komisije o sprejetju programa Interreg.

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2

Člen 27 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Odboru za spremljanje predseduje predstavnik države članice, ki gosti organ upravljanja, ali predstavnik organa upravljanja. | črtano |
| Če je bilo s poslovnikom odbora za spremljanje vzpostavljeno rotirajoče predsedstvo, odboru za spremljanje lahko predseduje predstavnik tretje države, partnerske države ali ČDO, sopredseduje pa predstavnik države članice ali organa za upravljanje, in obratno. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.
     
  Odboru za spremljanje predseduje predstavnik države članice, ki gosti organ upravljanja, ali predstavnik organa upravljanja.

črtano

črtano

Če je bilo s poslovnikom odbora za spremljanje vzpostavljeno rotirajoče predsedstvo, odboru za spremljanje lahko predseduje predstavnik tretje države, partnerske države ali ČDO, sopredseduje pa predstavnik države članice ali organa za upravljanje, in obratno.

Če je bilo s poslovnikom odbora za spremljanje vzpostavljeno rotirajoče predsedstvo, odboru za spremljanje lahko predseduje predstavnik tretje države, partnerske države ali ČDO, sopredseduje pa predstavnik države članice ali organa za upravljanje, in obratno.

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 6

Člen 27 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Organ upravljanja objavi poslovnik odbora za spremljanje
  ter vse podatke in informacije
  , izmenjane z odborom za spremljanje, na spletni strani iz člena 35(2). | 6.   Organ upravljanja objavi poslovnik odbora za spremljanje
  , povzetek podatkov in informacij ter vse odločitve
  , izmenjane z odborom za spremljanje, na spletni strani iz člena 35(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Organ upravljanja objavi poslovnik odbora za spremljanje
  ter vse podatke in informacije
  , izmenjane z odborom za spremljanje, na spletni strani iz člena 35(2).

6.   Organ upravljanja objavi poslovnik odbora za spremljanje
  , povzetek podatkov in informacij ter vse odločitve
  , izmenjane z odborom za spremljanje, na spletni strani iz člena 35(2).

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 28 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| O sestavi odbora za spremljanje vsakega programa Interreg se dogovorijo države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v tem programu, ter
  zagotovijo
  uravnoteženo zastopanost ustreznih organov, posredniških organov in predstavnikov partnerjev v programu iz člena 6 Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah] iz držav članic, tretjih držav, partnerskih držav in ČDO. | O sestavi odbora za spremljanje vsakega programa Interreg se
  lahko
  dogovorijo države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v tem programu, ter s
  i prizadevajo
  za uravnoteženo zastopanost ustreznih organov, posredniških organov in predstavnikov partnerjev v programu iz člena 6 Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah] iz držav članic, tretjih držav, partnerskih držav in ČDO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

O sestavi odbora za spremljanje vsakega programa Interreg se dogovorijo države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v tem programu, ter
  zagotovijo
  uravnoteženo zastopanost ustreznih organov, posredniških organov in predstavnikov partnerjev v programu iz člena 6 Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah] iz držav članic, tretjih držav, partnerskih držav in ČDO.

zagotovijo

O sestavi odbora za spremljanje vsakega programa Interreg se
  lahko
  dogovorijo države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v tem programu, ter s
  i prizadevajo
  za uravnoteženo zastopanost ustreznih organov, posredniških organov in predstavnikov partnerjev v programu iz člena 6 Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah] iz držav članic, tretjih držav, partnerskih držav in ČDO.

lahko

i prizadevajo

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 28 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pri sestavi odbora za spremljanje se upošteva število držav članic, tretjih držav, partnerskih državah in ČDO v zadevnem programu Interreg. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pri sestavi odbora za spremljanje se upošteva število držav članic, tretjih držav, partnerskih državah in ČDO v zadevnem programu Interreg.

Pri sestavi odbora za spremljanje se upošteva število držav članic, tretjih držav, partnerskih državah in ČDO v zadevnem programu Interreg.

črtano

črtano

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 – pododstavek 3

Člen 28 – odstavek 1 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Odbor za spremljanje vključuje tudi predstavnike organov, ki so bili skupno ustanovljeni za celotno programsko območje ali njegov del, vključno z EZTS. | Odbor za spremljanje vključuje tudi predstavnike
  regij in lokalne samouprave ter drugih
  organov, ki so bili skupno ustanovljeni za celotno programsko območje ali njegov del, vključno z EZTS. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Odbor za spremljanje vključuje tudi predstavnike organov, ki so bili skupno ustanovljeni za celotno programsko območje ali njegov del, vključno z EZTS.

Odbor za spremljanje vključuje tudi predstavnike
  regij in lokalne samouprave ter drugih
  organov, ki so bili skupno ustanovljeni za celotno programsko območje ali njegov del, vključno z EZTS.

regij in lokalne samouprave ter drugih

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 2

Člen 28 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Organ upravljanja objavi seznam
  članov
  odbora za spremljanje na spletni strani iz člena 35(2). | 2.   Organ upravljanja objavi seznam
  organov, imenovanih za člane
  odbora za spremljanje na spletni strani iz člena 35(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Organ upravljanja objavi seznam
  članov
  odbora za spremljanje na spletni strani iz člena 35(2).

2.   Organ upravljanja objavi seznam
  organov, imenovanih za člane
  odbora za spremljanje na spletni strani iz člena 35(2).

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 3

Člen 28 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Predstavniki Komisije svetujejo odboru za spremljanje. | 3.   Predstavniki Komisije
  lahko
  svetujejo odboru za spremljanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Predstavniki Komisije svetujejo odboru za spremljanje.

3.   Predstavniki Komisije
  lahko
  svetujejo odboru za spremljanje.

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 3 a (novo)

Člen 28 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Predstavniki organov, ki so bili ustanovljeni na celotnem območju programa ali pokrivajo del tega območja, vključno z EZTS, lahko v svetovalni vlogi sodelujejo pri delu odbora za spremljanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Predstavniki organov, ki so bili ustanovljeni na celotnem območju programa ali pokrivajo del tega območja, vključno z EZTS, lahko v svetovalni vlogi sodelujejo pri delu odbora za spremljanje.

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 1 – točka g

Člen 29 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | napredek pri krepitvi upravne zmogljivosti za javne institucije in upravičence, kadar je to primerno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

napredek pri krepitvi upravne zmogljivosti za javne institucije in upravičence, kadar je to primerno.

| (g) | napredek pri krepitvi upravne zmogljivosti za javne institucije in upravičence, kadar je to primerno
  , in po potrebi predlaga dodatne podporne ukrepe
  . |
| --- | --- |

(g)

napredek pri krepitvi upravne zmogljivosti za javne institucije in upravičence, kadar je to primerno
  , in po potrebi predlaga dodatne podporne ukrepe
  .

, in po potrebi predlaga dodatne podporne ukrepe

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 2 – točka a

Člen 29 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | metodologijo in merila, uporabljene za izbor operacij, vključno s kakršnimi koli spremembami,
  po posvetovanju s Komisijo
  v skladu s členom 22(2) in brez poseganja v točke (b), (c) in (d) člena 27(3) Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

metodologijo in merila, uporabljene za izbor operacij, vključno s kakršnimi koli spremembami,
  po posvetovanju s Komisijo
  v skladu s členom 22(2) in brez poseganja v točke (b), (c) in (d) člena 27(3) Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah];

po posvetovanju s Komisijo

| (a) | metodologijo in merila, uporabljene za izbor operacij, vključno s kakršnimi koli spremembami,
  po uradni obvestitvi Komisije
  v skladu s členom 22(2) te uredbe in brez poseganja v točke (b), (c) in (d) člena 27(3) Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah]; |
| --- | --- |

(a)

metodologijo in merila, uporabljene za izbor operacij, vključno s kakršnimi koli spremembami,
  po uradni obvestitvi Komisije
  v skladu s členom 22(2) te uredbe in brez poseganja v točke (b), (c) in (d) člena 27(3) Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah];

po uradni obvestitvi Komisije

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 30 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Na zahtevo Komisije organ upravljanja v 
  enem mesecu
  Komisiji posreduje informacije o elementih, navedenih v členu 29(1): | 2.   Na zahtevo Komisije organ upravljanja v 
  treh mesecih
  Komisiji posreduje informacije o elementih, navedenih v členu 29(1): |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Na zahtevo Komisije organ upravljanja v 
  enem mesecu
  Komisiji posreduje informacije o elementih, navedenih v členu 29(1):

2.   Na zahtevo Komisije organ upravljanja v 
  treh mesecih
  Komisiji posreduje informacije o elementih, navedenih v členu 29(1):

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 31 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vsak organ upravljanja Komisiji v elektronski obliki pošlje
  kumulativne podatke za zadevni program Interreg
  vsako leto do 31. januarja,
  31. marca,
  31. maja,
  31. julija,
  30. septembra
  in 30. novembra
  , in sicer v skladu s predlogo iz Priloge VI k Uredbi (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah]. | Vsak organ upravljanja Komisiji v elektronski obliki pošlje vsako leto do 31. januarja, 31. maja in 30. septembra
  podatke v skladu s točko (a) člena 31(2) te uredbe, enkrat letno pa podatke v skladu s točko (b) člena 31(2) te uredbe za zadevni program Interreg
  , in sicer v skladu s predlogo iz Priloge VI k Uredbi (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vsak organ upravljanja Komisiji v elektronski obliki pošlje
  kumulativne podatke za zadevni program Interreg
  vsako leto do 31. januarja,
  31. marca,
  31. maja,
  31. julija,
  30. septembra
  in 30. novembra
  , in sicer v skladu s predlogo iz Priloge VI k Uredbi (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah].

kumulativne podatke za zadevni program Interreg

31. marca,

31. julija,

in 30. novembra

Vsak organ upravljanja Komisiji v elektronski obliki pošlje vsako leto do 31. januarja, 31. maja in 30. septembra
  podatke v skladu s točko (a) člena 31(2) te uredbe, enkrat letno pa podatke v skladu s točko (b) člena 31(2) te uredbe za zadevni program Interreg
  , in sicer v skladu s predlogo iz Priloge VI k Uredbi (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah].

podatke v skladu s točko (a) člena 31(2) te uredbe, enkrat letno pa podatke v skladu s točko (b) člena 31(2) te uredbe za zadevni program Interreg

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 31 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Za prenos podatkov se uporabijo obstoječi sistemi za njihovo sporočanje, če so se ti sistemi v predhodnem programskem obdobju izkazali za zanesljive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za prenos podatkov se uporabijo obstoječi sistemi za njihovo sporočanje, če so se ti sistemi v predhodnem programskem obdobju izkazali za zanesljive.

Za prenos podatkov se uporabijo obstoječi sistemi za njihovo sporočanje, če so se ti sistemi v predhodnem programskem obdobju izkazali za zanesljive.

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 2 – točka b

Člen 31 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | vrednosti kazalnikov izložkov in rezultatov za izbrane operacije Interreg ter vrednosti, dosežene z operacijami Interreg. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

vrednosti kazalnikov izložkov in rezultatov za izbrane operacije Interreg ter vrednosti, dosežene z operacijami Interreg.

| (b) | vrednosti kazalnikov izložkov in rezultatov za izbrane operacije Interreg ter vrednosti, dosežene z 
  dokončanimi
  operacijami Interreg. |
| --- | --- |

(b)

vrednosti kazalnikov izložkov in rezultatov za izbrane operacije Interreg ter vrednosti, dosežene z 
  dokončanimi
  operacijami Interreg.

dokončanimi

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 33 – odstavek 1

Člen 33 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kazalniki skupnih izložkov in skupnih rezultatov, kakor so določeni v Prilogi [I] k Uredbi (EU) št. [nova uredba o ESRR],
  in, kjer je potrebno, kazalniki izložkov in rezultatov za posamezne programe
  se uporabijo v skladu s členom 12(1) Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah], ter točko
  (d)
  (ii) člena 17
  (3)
  in točko (b) člena 31(2) te uredbe. | 1.   Kazalniki skupnih izložkov in skupnih rezultatov, kakor so določeni v Prilogi [I] k Uredbi (EU) št. [nova uredba o ESRR],
  ki so najprimernejši za merjenje napredka pri uresničevanju ciljev programa evropskega teritorialnega sodelovanja (Interreg),
  se uporabijo v skladu s členom 12(1) Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah], ter točko
  (e)
  (ii) člena 17
  (4)
  in točko (b) člena 31(2) te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Kazalniki skupnih izložkov in skupnih rezultatov, kakor so določeni v Prilogi [I] k Uredbi (EU) št. [nova uredba o ESRR],
  in, kjer je potrebno, kazalniki izložkov in rezultatov za posamezne programe
  se uporabijo v skladu s členom 12(1) Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah], ter točko
  (d)
  (ii) člena 17
  (3)
  in točko (b) člena 31(2) te uredbe.

1.   Kazalniki skupnih izložkov in skupnih rezultatov, kakor so določeni v Prilogi [I] k Uredbi (EU) št. [nova uredba o ESRR],
  ki so najprimernejši za merjenje napredka pri uresničevanju ciljev programa evropskega teritorialnega sodelovanja (Interreg),
  se uporabijo v skladu s členom 12(1) Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah], ter točko
  (e)
  (ii) člena 17
  (4)
  in točko (b) člena 31(2) te uredbe.

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 33 – odstavek 1 a (novo)

Člen 33 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kadar je to potrebno in v primerih, ki jih ustrezno utemelji organ upravljanja, se poleg kazalnikov, ki se izberejo v skladu z odstavkom 1, uporabijo kazalniki izložkov in rezultatov za posamezne programe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Kadar je to potrebno in v primerih, ki jih ustrezno utemelji organ upravljanja, se poleg kazalnikov, ki se izberejo v skladu z odstavkom 1, uporabijo kazalniki izložkov in rezultatov za posamezne programe.

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 1

Člen 34 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Organ upravljanja izvede vrednotenja za vsak program Interreg. V vsakem vrednotenju se za program oceni uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost in dodana vrednost EU, namen tega pa je izboljšati kakovost zasnove in izvajanja zadevnega programa Interreg. | 1.   Organ upravljanja
  največ enkrat na leto
  izvede vrednotenja za vsak program Interreg. V vsakem vrednotenju se za program oceni uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost in dodana vrednost EU, namen tega pa je izboljšati kakovost zasnove in izvajanja zadevnega programa Interreg. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Organ upravljanja izvede vrednotenja za vsak program Interreg. V vsakem vrednotenju se za program oceni uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost in dodana vrednost EU, namen tega pa je izboljšati kakovost zasnove in izvajanja zadevnega programa Interreg.

1.   Organ upravljanja
  največ enkrat na leto
  izvede vrednotenja za vsak program Interreg. V vsakem vrednotenju se za program oceni uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost in dodana vrednost EU, namen tega pa je izboljšati kakovost zasnove in izvajanja zadevnega programa Interreg.

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 4

Člen 34 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Organ upravljanja
  zagotovi
  , da so vzpostavljeni potrebni postopki za pripravo in zbiranje podatkov, ki so potrebni za vrednotenja. | 4.   Organ upravljanja s
  i prizadeva zagotoviti
  , da so vzpostavljeni potrebni postopki za pripravo in zbiranje podatkov, ki so potrebni za vrednotenja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Organ upravljanja
  zagotovi
  , da so vzpostavljeni potrebni postopki za pripravo in zbiranje podatkov, ki so potrebni za vrednotenja.

4.   Organ upravljanja s
  i prizadeva zagotoviti
  , da so vzpostavljeni potrebni postopki za pripravo in zbiranje podatkov, ki so potrebni za vrednotenja.

Sprememba 154

Sprememba 154

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 3

Člen 35 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Uporablja se člen 44(2) do (
  7
  ) Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah] o odgovornostih organa za upravljanje. | 3.   Uporablja se člen 44(2) do (
  6
  ) Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah] o odgovornostih organa za upravljanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Uporablja se člen 44(2) do (
  7
  ) Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah] o odgovornostih organa za upravljanje.

3.   Uporablja se člen 44(2) do (
  6
  ) Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah] o odgovornostih organa za upravljanje.

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka c

Člen 35 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | v javnosti namesti plošče ali panoje, čim se začne fizično izvajanje operacije Interreg, ki vključuje fizično naložbo ali nakup opreme, katerih skupna vrednost presega
  100 000
  EUR; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

v javnosti namesti plošče ali panoje, čim se začne fizično izvajanje operacije Interreg, ki vključuje fizično naložbo ali nakup opreme, katerih skupna vrednost presega
  100 000
  EUR;

100 000

| (c) | v javnosti namesti plošče ali panoje, čim se začne fizično izvajanje operacije Interreg, ki vključuje fizično naložbo ali nakup opreme, katerih skupna vrednost presega
  50 000
  EUR; |
| --- | --- |

(c)

v javnosti namesti plošče ali panoje, čim se začne fizično izvajanje operacije Interreg, ki vključuje fizično naložbo ali nakup opreme, katerih skupna vrednost presega
  50 000
  EUR;

50 000

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka d

Člen 35 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | za operacije Interreg, ki ne sodijo pod točko (c), v javnosti namesti vsaj en tiskani plakat
  ali
  elektronski prikazovalnik v velikosti vsaj
  A3
  z informacijami o operaciji Interreg, pri čemer se poudari podpora iz sklada Interreg; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

za operacije Interreg, ki ne sodijo pod točko (c), v javnosti namesti vsaj en tiskani plakat
  ali
  elektronski prikazovalnik v velikosti vsaj
  A3
  z informacijami o operaciji Interreg, pri čemer se poudari podpora iz sklada Interreg;

ali

A3

| (d) | za operacije Interreg, ki ne sodijo pod točko (c), v javnosti namesti vsaj en tiskani plakat
  in po potrebi
  elektronski prikazovalnik v velikosti vsaj
  A2
  z informacijami o operaciji Interreg, pri čemer se poudari podpora iz sklada Interreg; |
| --- | --- |

(d)

za operacije Interreg, ki ne sodijo pod točko (c), v javnosti namesti vsaj en tiskani plakat
  in po potrebi
  elektronski prikazovalnik v velikosti vsaj
  A2
  z informacijami o operaciji Interreg, pri čemer se poudari podpora iz sklada Interreg;

in po potrebi

A2

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka e

Člen 35 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | za strateško pomembne operacije in operacije, katerih skupni stroški presegajo
  10 000 000
   EUR, za organizacijo komunikacijskega dogodka, v katerega je pravočasno vključena Komisija in odgovorni organ upravljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

za strateško pomembne operacije in operacije, katerih skupni stroški presegajo
  10 000 000
   EUR, za organizacijo komunikacijskega dogodka, v katerega je pravočasno vključena Komisija in odgovorni organ upravljanja.

10 000 000

| (e) | za strateško pomembne operacije in operacije, katerih skupni stroški presegajo
  5 000 000
   EUR, za organizacijo komunikacijskega dogodka, v katerega je pravočasno vključena Komisija in odgovorni organ upravljanja. |
| --- | --- |

(e)

za strateško pomembne operacije in operacije, katerih skupni stroški presegajo
  5 000 000
   EUR, za organizacijo komunikacijskega dogodka, v katerega je pravočasno vključena Komisija in odgovorni organ upravljanja.

5 000 000

Sprememba 158

Sprememba 158

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 6

Člen 35 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Če upravičenec ne izpolnjuje svojih obveznosti iz člena [42] Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah] ali odstavkov 1 in 2 tega člena,
  država članica
  izvede finančni popravek z ukinitvijo do 5 % podpore iz skladov za zadevno operacijo. | 6.   Če upravičenec ne izpolni svojih obveznosti iz člena [42] Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah] ali odstavkov 1 in 2 tega člena
  ali tega pravočasno ne popravi
  ,
  organ upravljanja
  izvede finančni popravek z ukinitvijo do 5 % podpore iz skladov za zadevno operacijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Če upravičenec ne izpolnjuje svojih obveznosti iz člena [42] Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah] ali odstavkov 1 in 2 tega člena,
  država članica
  izvede finančni popravek z ukinitvijo do 5 % podpore iz skladov za zadevno operacijo.

6.   Če upravičenec ne izpolni svojih obveznosti iz člena [42] Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah] ali odstavkov 1 in 2 tega člena
  ali tega pravočasno ne popravi
  ,
  organ upravljanja
  izvede finančni popravek z ukinitvijo do 5 % podpore iz skladov za zadevno operacijo.

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 3 – točka c

Člen 38 – odstavek 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | kot pavšalni znesek v skladu s členom (50)1 Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah]
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

kot pavšalni znesek v skladu s členom (50)1 Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah]
  .

kot pavšalni znesek v skladu s členom (50)1 Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah]

| (c) | neposredni stroški za osebje pri operaciji se lahko izračunajo kot pavšalna stopnja v višini do 20 % neposrednih stroškov, ki ne vsebujejo neposrednih stroškov za osebje pri navedeni operaciji, ne da bi morala država članica s kakršnim koli izračunom določiti stopnjo, ki se uporabi
  . |
| --- | --- |

(c)

neposredni stroški za osebje pri operaciji se lahko izračunajo kot pavšalna stopnja v višini do 20 % neposrednih stroškov, ki ne vsebujejo neposrednih stroškov za osebje pri navedeni operaciji, ne da bi morala država članica s kakršnim koli izračunom določiti stopnjo, ki se uporabi
  .

neposredni stroški za osebje pri operaciji se lahko izračunajo kot pavšalna stopnja v višini do 20 % neposrednih stroškov, ki ne vsebujejo neposrednih stroškov za osebje pri navedeni operaciji, ne da bi morala država članica s kakršnim koli izračunom določiti stopnjo, ki se uporabi

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 5 – točka a

Člen 38 – odstavek 5 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | se mesečni bruto stroški za zaposlene delijo z mesečnim delovnim časom
  , izraženim v urah in določenim v dokumentu o zaposlitvi
  ; ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

se mesečni bruto stroški za zaposlene delijo z mesečnim delovnim časom
  , izraženim v urah in določenim v dokumentu o zaposlitvi
  ; ali

, izraženim v urah in določenim v dokumentu o zaposlitvi

| (a) | se
  zadnji evidentirani
  mesečni bruto stroški za zaposlene delijo z mesečnim delovnim časom
  zadevne osebe v skladu z veljavnim pravom, kakor je navedeno v pogodbi o zaposlitvi, in odstavkom 2(b) člena 50 Uredbe (EU) .../... [nova uredba o skupnih določbah]
  ; ali |
| --- | --- |

(a)

se
  zadnji evidentirani
  mesečni bruto stroški za zaposlene delijo z mesečnim delovnim časom
  zadevne osebe v skladu z veljavnim pravom, kakor je navedeno v pogodbi o zaposlitvi, in odstavkom 2(b) člena 50 Uredbe (EU) .../... [nova uredba o skupnih določbah]
  ; ali

zadnji evidentirani

zadevne osebe v skladu z veljavnim pravom, kakor je navedeno v pogodbi o zaposlitvi, in odstavkom 2(b) člena 50 Uredbe (EU) .../... [nova uredba o skupnih določbah]

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 6

Člen 38 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Za posameznike, ki glede na dokument o zaposlitvi opravljajo naloge na podlagi urne postavke, se upravičeni stroški osebja izračunajo tako, da se število dejansko opravljenih ur dela za posamezno operacijo, določenih na podlagi sistema za evidentiranje delovnega časa, pomnoži z urno postavko iz dokumenta o zaposlitvi. | 6.   Za posameznike, ki glede na dokument o zaposlitvi opravljajo naloge na podlagi urne postavke, se upravičeni stroški osebja izračunajo tako, da se število dejansko opravljenih ur dela za posamezno operacijo, določenih na podlagi sistema za evidentiranje delovnega časa, pomnoži z urno postavko iz dokumenta o zaposlitvi.
  Če še niso vključeni v dogovorjeno urno postavko, se lahko stroški plač iz točke (b) člena 38(2) dodajo k tej urni postavki, v skladu z veljavnim nacionalnim pravom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Za posameznike, ki glede na dokument o zaposlitvi opravljajo naloge na podlagi urne postavke, se upravičeni stroški osebja izračunajo tako, da se število dejansko opravljenih ur dela za posamezno operacijo, določenih na podlagi sistema za evidentiranje delovnega časa, pomnoži z urno postavko iz dokumenta o zaposlitvi.

6.   Za posameznike, ki glede na dokument o zaposlitvi opravljajo naloge na podlagi urne postavke, se upravičeni stroški osebja izračunajo tako, da se število dejansko opravljenih ur dela za posamezno operacijo, določenih na podlagi sistema za evidentiranje delovnega časa, pomnoži z urno postavko iz dokumenta o zaposlitvi.
  Če še niso vključeni v dogovorjeno urno postavko, se lahko stroški plač iz točke (b) člena 38(2) dodajo k tej urni postavki, v skladu z veljavnim nacionalnim pravom.

Sprememba 162

Sprememba 162

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 39 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 39 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pisarniški in upravni stroški so omejeni na naslednje elemente: | Pisarniški in upravni stroški so omejeni na
  15 % skupnih neposrednih stroškov operacije in na
  naslednje elemente: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pisarniški in upravni stroški so omejeni na naslednje elemente:

Pisarniški in upravni stroški so omejeni na
  15 % skupnih neposrednih stroškov operacije in na
  naslednje elemente:

15 % skupnih neposrednih stroškov operacije in na

Sprememba 163

Sprememba 163

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 40 – odstavek 4

Člen 40 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Za odhodke za stroške iz tega člena, ki jih zaposleni pri upravičencu plača neposredno, upravičenec zaposlenemu predloži dokazilo, da so bili ti odhodki povrnjeni. | 4.   Za odhodke za stroške iz tega člena, ki jih zaposleni pri upravičencu plača neposredno, upravičenec zaposlenemu predloži dokazilo, da so bili ti odhodki povrnjeni.
  Ta kategorija stroškov se lahko uporabi za potne stroške operativnega osebja in drugih deležnikov za namene izvajanja in promocije operacije in programa Interreg. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Za odhodke za stroške iz tega člena, ki jih zaposleni pri upravičencu plača neposredno, upravičenec zaposlenemu predloži dokazilo, da so bili ti odhodki povrnjeni.

4.   Za odhodke za stroške iz tega člena, ki jih zaposleni pri upravičencu plača neposredno, upravičenec zaposlenemu predloži dokazilo, da so bili ti odhodki povrnjeni.
  Ta kategorija stroškov se lahko uporabi za potne stroške operativnega osebja in drugih deležnikov za namene izvajanja in promocije operacije in programa Interreg.

Sprememba 164

Sprememba 164

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 40 – odstavek 5

Člen 40 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Potni in namestitveni stroški pri operaciji se lahko izračunajo kot pavšalni znesek v višini do 15 % neposrednih stroškov
  , ki niso neposredni stroški osebja
  pri navedeni operaciji. | 5.   Potni in namestitveni stroški pri operaciji se lahko izračunajo kot pavšalni znesek v višini do 15 % neposrednih stroškov pri navedeni operaciji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Potni in namestitveni stroški pri operaciji se lahko izračunajo kot pavšalni znesek v višini do 15 % neposrednih stroškov
  , ki niso neposredni stroški osebja
  pri navedeni operaciji.

5.   Potni in namestitveni stroški pri operaciji se lahko izračunajo kot pavšalni znesek v višini do 15 % neposrednih stroškov pri navedeni operaciji.

Sprememba 165

Sprememba 165

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 41 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 41 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Stroški zunanjih strokovnih izvajalcev in storitev so
  omejeni na naslednje storitve
  in
  strokovno znanje
  , ki jih zagotavlja oseba javnega ali zasebnega prava ali fizična oseba, ki ni upravičenec operacije: | Stroški zunanjih strokovnih izvajalcev in storitev so
  sestavljeni iz naslednjih storitev
  in
  strokovnega znanja
  , ki jih zagotavlja oseba javnega ali zasebnega prava ali fizična oseba, ki ni upravičenec operacije
  , vključno z vsemi partnerji
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Stroški zunanjih strokovnih izvajalcev in storitev so
  omejeni na naslednje storitve
  in
  strokovno znanje
  , ki jih zagotavlja oseba javnega ali zasebnega prava ali fizična oseba, ki ni upravičenec operacije:

omejeni na naslednje storitve

strokovno znanje

Stroški zunanjih strokovnih izvajalcev in storitev so
  sestavljeni iz naslednjih storitev
  in
  strokovnega znanja
  , ki jih zagotavlja oseba javnega ali zasebnega prava ali fizična oseba, ki ni upravičenec operacije
  , vključno z vsemi partnerji
  :

sestavljeni iz naslednjih storitev

strokovnega znanja

, vključno z vsemi partnerji

Sprememba 166

Sprememba 166

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 41 – odstavek 1 – točka o

Člen 41 – odstavek 1 – točka o

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (o) | stroške potovanja in namestitve zunanjih strokovnjakov
  , govorcev, vodij sestankov in ponudnikov storitev
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(o)

stroške potovanja in namestitve zunanjih strokovnjakov
  , govorcev, vodij sestankov in ponudnikov storitev
  ;

, govorcev, vodij sestankov in ponudnikov storitev

| (o) | stroške potovanja in namestitve zunanjih strokovnjakov; |
| --- | --- |

(o)

stroške potovanja in namestitve zunanjih strokovnjakov;

Sprememba 167

Sprememba 167

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 42 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Stroški za opremo, ki jo za operacijo kupi, najame ali zakupi upravičenec, razen tistih iz člena 39, so
  omejeni na naslednje
  : | 1.   Stroški za opremo, ki jo za operacijo kupi, najame ali zakupi upravičenec, razen tistih iz člena 39, so
  med drugim sestavljeni iz naslednjega
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Stroški za opremo, ki jo za operacijo kupi, najame ali zakupi upravičenec, razen tistih iz člena 39, so
  omejeni na naslednje
  :

1.   Stroški za opremo, ki jo za operacijo kupi, najame ali zakupi upravičenec, razen tistih iz člena 39, so
  med drugim sestavljeni iz naslednjega
  :

Sprememba 168

Sprememba 168

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka a

Člen 43 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | nakup zemljišča v skladu s [točko (
  c
  ) člena 58(1)] Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

nakup zemljišča v skladu s [točko (
  c
  ) člena 58(1)] Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah];

c

| (a) | nakup zemljišča v skladu s [točko (
  b
  ) člena 58(1)] Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah]; |
| --- | --- |

(a)

nakup zemljišča v skladu s [točko (
  b
  ) člena 58(1)] Uredbe (EU) [nova uredba o skupnih določbah];

b

Sprememba 169

Sprememba 169

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 1

Člen 44 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države
  in
  ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, za namene iz člena 65 Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah], opredelijo enotni organ upravljanja in enotni revizijski organ. | 1.   Države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države, ČDO
  ali organizacije za regionalno povezovanje in sodelovanje
  , ki sodelujejo v programu Interreg, za namene iz člena 65 Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah], opredelijo enotni organ upravljanja in enotni revizijski organ. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države
  in
  ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, za namene iz člena 65 Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah], opredelijo enotni organ upravljanja in enotni revizijski organ.

1.   Države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države, ČDO
  ali organizacije za regionalno povezovanje in sodelovanje
  , ki sodelujejo v programu Interreg, za namene iz člena 65 Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah], opredelijo enotni organ upravljanja in enotni revizijski organ.

Sprememba 170

Sprememba 170

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 2

Člen 44 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Organ upravljanja in revizijski organ imata sedež v isti državi članici. | 2.   Organ upravljanja in revizijski organ imata
  lahko
  sedež v isti državi članici. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Organ upravljanja in revizijski organ imata sedež v isti državi članici.

2.   Organ upravljanja in revizijski organ imata
  lahko
  sedež v isti državi članici.

Sprememba 171

Sprememba 171

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 5

Člen 44 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   V zvezi s sprejetjem programa Interreg v okviru komponente
  2B ali komponente
  1, kadar slednji zajema dolge meje z raznovrstnimi razvojnimi izzivi in potrebami, lahko države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, opredelijo območja podprogramov. | 5.   V zvezi s sprejetjem programa Interreg v okviru komponente 1, kadar slednja zajema dolge meje z raznovrstnimi razvojnimi izzivi in potrebami, lahko države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, opredelijo območja podprogramov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   V zvezi s sprejetjem programa Interreg v okviru komponente
  2B ali komponente
  1, kadar slednji zajema dolge meje z raznovrstnimi razvojnimi izzivi in potrebami, lahko države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, opredelijo območja podprogramov.

5.   V zvezi s sprejetjem programa Interreg v okviru komponente 1, kadar slednja zajema dolge meje z raznovrstnimi razvojnimi izzivi in potrebami, lahko države članice in, kjer je primerno, tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, opredelijo območja podprogramov.

Sprememba 172

Sprememba 172

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 6

Člen 44 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Kadar upravni organ opredeli
  posredniški organ
  v okviru programa Interreg v skladu s členom 65(3) Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah], posredniški organ
  izvaja
  navedene naloge v več kot eni sodelujoči državi članici, ali, kjer je primerno, tretji državi, partnerski državi ali ČDO. | 6.   Kadar upravni organ opredeli
  enega ali več posredniških organov
  v okviru programa Interreg v skladu s členom 65(3) Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah],
  ta
  posredniški organ
  oz. organi izvajajo
  navedene naloge v več kot eni sodelujoči državi članici
  ali vsak v svoji državi članici
  ali, kjer je to primerno,
  v več kot eni
  tretji državi, partnerski državi ali ČDO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Kadar upravni organ opredeli
  posredniški organ
  v okviru programa Interreg v skladu s členom 65(3) Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah], posredniški organ
  izvaja
  navedene naloge v več kot eni sodelujoči državi članici, ali, kjer je primerno, tretji državi, partnerski državi ali ČDO.

6.   Kadar upravni organ opredeli
  enega ali več posredniških organov
  v okviru programa Interreg v skladu s členom 65(3) Uredbe (EU) št. [nova uredba o skupnih določbah],
  ta
  posredniški organ
  oz. organi izvajajo
  navedene naloge v več kot eni sodelujoči državi članici
  ali vsak v svoji državi članici
  ali, kjer je to primerno,
  v več kot eni
  tretji državi, partnerski državi ali ČDO.

Sprememba 173

Sprememba 173

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 1 a (novo)

Člen 45 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija z odstopanjem od člena 87(2) Uredbe (EU) .../... [nova uredba o skupnih določbah] kot vmesna plačila povrne 100 % zneska, vključenega v zahtevek za plačilo, ki izhaja iz uporabe stopnje sofinanciranja programa za skupne upravičene odhodke ali za javni prispevek, kot je ustrezno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Komisija z odstopanjem od člena 87(2) Uredbe (EU) .../... [nova uredba o skupnih določbah] kot vmesna plačila povrne 100 % zneska, vključenega v zahtevek za plačilo, ki izhaja iz uporabe stopnje sofinanciranja programa za skupne upravičene odhodke ali za javni prispevek, kot je ustrezno.

Sprememba 174

Sprememba 174

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 1 b (novo)

Člen 45 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Če organ upravljanja ne izvaja preverjanja iz točke (a) člena 68(1) Uredbe (EU) .../... [nova uredba o skupnih določbah] na celotnem programskem območju, vsaka država članica imenuje organ ali osebo, odgovorno za izvajanje takega preverjanja za upravičence na svojem ozemlju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Če organ upravljanja ne izvaja preverjanja iz točke (a) člena 68(1) Uredbe (EU) .../... [nova uredba o skupnih določbah] na celotnem programskem območju, vsaka država članica imenuje organ ali osebo, odgovorno za izvajanje takega preverjanja za upravičence na svojem ozemlju.

Sprememba 175

Sprememba 175

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 1 c (novo)

Člen 45 – odstavek 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Z odstopanjem od člena 92 Uredbe (EU) .../... [nova uredba o skupnih določbah] za programe Interreg ne velja letna potrditev obračunov. Obračuni se potrdijo ob koncu programa na podlagi končnega poročila o uspešnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1c.
     
  Z odstopanjem od člena 92 Uredbe (EU) .../... [nova uredba o skupnih določbah] za programe Interreg ne velja letna potrditev obračunov. Obračuni se potrdijo ob koncu programa na podlagi končnega poročila o uspešnosti.

Sprememba 176

Sprememba 176

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 48 – odstavek 7

Člen 48 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Če globalna ekstrapolirana stopnja napak iz odstavka 6 presega
  2 %
  skupnih odhodkov, prijavljenih za programe Interreg, vključene v populacijo, iz katere je bil izbran skupni vzorec, Komisija izračuna globalno stopnjo preostalih napak, pri čemer upošteva finančne popravke, ki jih uporabljajo organi, pristojni za program Interreg, za posamezne nepravilnosti, ugotovljene pri revizijah operacij, izbranih v skladu z odstavkom 1. | 7.   Če globalna ekstrapolirana stopnja napak iz odstavka 6 presega
  3,5  %
  skupnih odhodkov, prijavljenih za programe Interreg, vključene v populacijo, iz katere je bil izbran skupni vzorec, Komisija izračuna globalno stopnjo preostalih napak, pri čemer upošteva finančne popravke, ki jih uporabljajo organi, pristojni za program Interreg, za posamezne nepravilnosti, ugotovljene pri revizijah operacij, izbranih v skladu z odstavkom 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Če globalna ekstrapolirana stopnja napak iz odstavka 6 presega
  2 %
  skupnih odhodkov, prijavljenih za programe Interreg, vključene v populacijo, iz katere je bil izbran skupni vzorec, Komisija izračuna globalno stopnjo preostalih napak, pri čemer upošteva finančne popravke, ki jih uporabljajo organi, pristojni za program Interreg, za posamezne nepravilnosti, ugotovljene pri revizijah operacij, izbranih v skladu z odstavkom 1.

7.   Če globalna ekstrapolirana stopnja napak iz odstavka 6 presega
  3,5  %
  skupnih odhodkov, prijavljenih za programe Interreg, vključene v populacijo, iz katere je bil izbran skupni vzorec, Komisija izračuna globalno stopnjo preostalih napak, pri čemer upošteva finančne popravke, ki jih uporabljajo organi, pristojni za program Interreg, za posamezne nepravilnosti, ugotovljene pri revizijah operacij, izbranih v skladu z odstavkom 1.

Sprememba 177

Sprememba 177

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 48 – odstavek 8

Člen 48 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Če globalna stopnja preostalih napak iz odstavka 7 presega
  2 %
  odhodkov, prijavljenih za programe Interreg, vključene v populacijo, iz katere je bil izbran skupni vzorec, Komisija določi, ali je treba od revizijskega organa za poseben program Interreg ali skupino programov Interreg, ki jih to najbolj zadeva, zahtevati, naj izvede dodatno revizijsko delo, da se nadalje ovrednoti stopnja napak in ugotovijo potrebni popravljalni ukrepi za programe Interreg, pri katerih so bile odkrite nepravilnosti. | 8.   Če globalna stopnja preostalih napak iz odstavka 7 presega
  3,5  %
  odhodkov, prijavljenih za programe Interreg, vključene v populacijo, iz katere je bil izbran skupni vzorec, Komisija določi, ali je treba od revizijskega organa za poseben program Interreg ali skupino programov Interreg, ki jih to najbolj zadeva, zahtevati, naj izvede dodatno revizijsko delo, da se nadalje ovrednoti stopnja napak in ugotovijo potrebni popravljalni ukrepi za programe Interreg, pri katerih so bile odkrite nepravilnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.   Če globalna stopnja preostalih napak iz odstavka 7 presega
  2 %
  odhodkov, prijavljenih za programe Interreg, vključene v populacijo, iz katere je bil izbran skupni vzorec, Komisija določi, ali je treba od revizijskega organa za poseben program Interreg ali skupino programov Interreg, ki jih to najbolj zadeva, zahtevati, naj izvede dodatno revizijsko delo, da se nadalje ovrednoti stopnja napak in ugotovijo potrebni popravljalni ukrepi za programe Interreg, pri katerih so bile odkrite nepravilnosti.

8.   Če globalna stopnja preostalih napak iz odstavka 7 presega
  3,5  %
  odhodkov, prijavljenih za programe Interreg, vključene v populacijo, iz katere je bil izbran skupni vzorec, Komisija določi, ali je treba od revizijskega organa za poseben program Interreg ali skupino programov Interreg, ki jih to najbolj zadeva, zahtevati, naj izvede dodatno revizijsko delo, da se nadalje ovrednoti stopnja napak in ugotovijo potrebni popravljalni ukrepi za programe Interreg, pri katerih so bile odkrite nepravilnosti.

Sprememba 178

Sprememba 178

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 2 – točka a

Člen 49 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | 2021:
  1 %
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

2021:
  1 %
  ;

1 %

| (a) | 2021:
  3 %
  ; |
| --- | --- |

(a)

2021:
  3 %
  ;

3 %

Sprememba 179

Sprememba 179

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 2 – točka b

Člen 49 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | 2022:
  1 %
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

2022:
  1 %
  ;

1 %

| (b) | 2022:
  2,25  %
  ; |
| --- | --- |

(b)

2022:
  2,25  %
  ;

2,25  %

Sprememba 180

Sprememba 180

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 2 – točka c

Člen 49 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | 2023:
  1 %
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

2023:
  1 %
  ;

1 %

| (c) | 2023:
  2,25  %
  ; |
| --- | --- |

(c)

2023:
  2,25  %
  ;

2,25  %

Sprememba 181

Sprememba 181

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 2 – točka d

Člen 49 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | 2024:
  1 %
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

2024:
  1 %
  ;

1 %

| (d) | 2024:
  2,25  %
  ; |
| --- | --- |

(d)

2024:
  2,25  %
  ;

2,25  %

Sprememba 182

Sprememba 182

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 2 – točka e

Člen 49 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | 2025:
  1 %
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

2025:
  1 %
  ;

1 %

| (e) | 2025:
  2,25  %
  ; |
| --- | --- |

(e)

2025:
  2,25  %
  ;

2,25  %

Sprememba 183

Sprememba 183

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 2 – točka f

Člen 49 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | 2026:
  1 %
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

2026:
  1 %
  .

1 %

| (f) | 2026:
  2,25  %
  . |
| --- | --- |

(f)

2026:
  2,25  %
  .

2,25  %

Sprememba 184

Sprememba 184

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 49 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar zunanje
  čezmejne
  programe Interreg podpirajo ESRR in IPA III CBC ali NDICI CBC, se predfinanciranje za vse sklade, ki podpirajo tak program Interreg, izvede v skladu z določbami Uredbe Komisije (EU) št. [IPA III] ali [NDICI] ali katerim koli aktom, sprejetim na njegovi podlagi. | Kadar zunanje programe Interreg podpirajo ESRR in IPA III CBC ali NDICI CBC, se predfinanciranje za vse sklade, ki podpirajo tak program Interreg, izvede v skladu z določbami Uredbe Komisije (EU) št. [IPA III] ali [NDICI] ali katerim koli aktom, sprejetim na njegovi podlagi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar zunanje
  čezmejne
  programe Interreg podpirajo ESRR in IPA III CBC ali NDICI CBC, se predfinanciranje za vse sklade, ki podpirajo tak program Interreg, izvede v skladu z določbami Uredbe Komisije (EU) št. [IPA III] ali [NDICI] ali katerim koli aktom, sprejetim na njegovi podlagi.

čezmejne

Kadar zunanje programe Interreg podpirajo ESRR in IPA III CBC ali NDICI CBC, se predfinanciranje za vse sklade, ki podpirajo tak program Interreg, izvede v skladu z določbami Uredbe Komisije (EU) št. [IPA III] ali [NDICI] ali katerim koli aktom, sprejetim na njegovi podlagi.

Sprememba 185

Sprememba 185

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 3 – pododstavek 3

Člen 49 – odstavek 3 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisiji se povrne celotni znesek, nakazan za predfinanciranje, če v roku
  štiriindvajsetih
  mesecev od datuma nakazila prvega obroka predfinanciranje Komisije ni bil predložen zahtevek za plačilo iz naslova čezmejnega programa Interreg. Tako povračilo pomeni notranji namenski prejemek in ne sme zmanjšati podpore programu iz ESRR, IPA III CBC ali NDICI CBC. | Komisiji se povrne celotni znesek, nakazan za predfinanciranje, če v roku
  36
  mesecev od datuma nakazila prvega obroka predfinanciranje Komisije ni bil predložen zahtevek za plačilo iz naslova čezmejnega programa Interreg. Tako povračilo pomeni notranji namenski prejemek in ne sme zmanjšati podpore programu iz ESRR, IPA III CBC ali NDICI CBC. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisiji se povrne celotni znesek, nakazan za predfinanciranje, če v roku
  štiriindvajsetih
  mesecev od datuma nakazila prvega obroka predfinanciranje Komisije ni bil predložen zahtevek za plačilo iz naslova čezmejnega programa Interreg. Tako povračilo pomeni notranji namenski prejemek in ne sme zmanjšati podpore programu iz ESRR, IPA III CBC ali NDICI CBC.

štiriindvajsetih

Komisiji se povrne celotni znesek, nakazan za predfinanciranje, če v roku
  36
  mesecev od datuma nakazila prvega obroka predfinanciranje Komisije ni bil predložen zahtevek za plačilo iz naslova čezmejnega programa Interreg. Tako povračilo pomeni notranji namenski prejemek in ne sme zmanjšati podpore programu iz ESRR, IPA III CBC ali NDICI CBC.

36

Sprememba 186

Sprememba 186

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Poglavje 8 – naslov

Poglavje 8 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Sodelovanje tretjih držav, partnerskih držav
  ali
  ČDO v programih Interreg v okviru deljenega upravljanja | Sodelovanje tretjih držav, partnerskih držav, ČDO
  ali organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje
  v programih Interreg v okviru deljenega upravljanja |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sodelovanje tretjih držav, partnerskih držav
  ali
  ČDO v programih Interreg v okviru deljenega upravljanja

ali

Sodelovanje tretjih držav, partnerskih držav, ČDO
  ali organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje
  v programih Interreg v okviru deljenega upravljanja

ali organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje

Sprememba 187

Sprememba 187

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 1

Člen 51 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Poglavja od I do VII in poglavje X se uporabljajo za sodelovanje tretjih držav, partnerskih držav
  in
  ČDO v programih Interreg, za katere veljajo posebne določbe iz tega poglavja. | Poglavja od I do VII in poglavje X se uporabljajo za sodelovanje tretjih držav, partnerskih držav, ČDO
  ali organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje
  v programih Interreg, za katere veljajo posebne določbe iz tega poglavja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Poglavja od I do VII in poglavje X se uporabljajo za sodelovanje tretjih držav, partnerskih držav
  in
  ČDO v programih Interreg, za katere veljajo posebne določbe iz tega poglavja.

in

Poglavja od I do VII in poglavje X se uporabljajo za sodelovanje tretjih držav, partnerskih držav, ČDO
  ali organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje
  v programih Interreg, za katere veljajo posebne določbe iz tega poglavja.

ali organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje

Sprememba 188

Sprememba 188

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 3

Člen 52 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, imenujejo osebje v skupni sekretariat
  navedenega
  programa ali ustanovijo podružnico na svojem ozemlju, ali oboje. | 3.   Tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg,
  lahko
  imenujejo osebje v skupni sekretariat programa ali
  v soglasju z organom upravljanja
  ustanovijo podružnico
  skupnega sekretariata
  na svojem ozemlju, ali oboje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, imenujejo osebje v skupni sekretariat
  navedenega
  programa ali ustanovijo podružnico na svojem ozemlju, ali oboje.

3.   Tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg,
  lahko
  imenujejo osebje v skupni sekretariat programa ali
  v soglasju z organom upravljanja
  ustanovijo podružnico
  skupnega sekretariata
  na svojem ozemlju, ali oboje.

Sprememba 189

Sprememba 189

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 4

Člen 52 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Nacionalni organ ali organ, enakovreden uradniku za komuniciranje za program Interreg, kot je določeno v členu 35(1), podpre organ upravljanja in partnerje v zadevni tretji državi, partnerski državi ali ČDO v zvezi z nalogami iz člena 35(2) in (7). | 4.   Nacionalni organ ali organ, enakovreden uradniku za komuniciranje za program Interreg, kot je določeno v členu 35(1),
  lahko
  podpre organ upravljanja in partnerje v zadevni tretji državi, partnerski državi ali ČDO v zvezi z nalogami iz člena 35(2) do (7). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Nacionalni organ ali organ, enakovreden uradniku za komuniciranje za program Interreg, kot je določeno v členu 35(1), podpre organ upravljanja in partnerje v zadevni tretji državi, partnerski državi ali ČDO v zvezi z nalogami iz člena 35(2) in (7).

4.   Nacionalni organ ali organ, enakovreden uradniku za komuniciranje za program Interreg, kot je določeno v členu 35(1),
  lahko
  podpre organ upravljanja in partnerje v zadevni tretji državi, partnerski državi ali ČDO v zvezi z nalogami iz člena 35(2) do (7).

Sprememba 190

Sprememba 190

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 2

Člen 53 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komponenti 2 in 4 programov Interreg, ki združujejo prispevke iz ESRR in enega ali več zunanjih instrumentov financiranja Unije, se izvajata v okviru deljenega upravljanja, tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči tretji državi
  ali
  partnerski državi ali, v zvezi s komponento 3, katerem koli ČDO, ne glede na to ali navedena ČDO prejema podporo v okviru enega ali več zunanjih instrumentov financiranja Unije. | 2.   Komponenti 2 in 4 programov Interreg, ki združujejo prispevke iz ESRR in enega ali več zunanjih instrumentov financiranja Unije, se izvajata v okviru deljenega upravljanja, tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči tretji državi, partnerski državi ali
  ČDO, ali
  , v zvezi s komponento 3, katerem koli ČDO, ne glede na to, ali navedena ČDO prejema podporo v okviru enega ali več zunanjih instrumentov financiranja Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komponenti 2 in 4 programov Interreg, ki združujejo prispevke iz ESRR in enega ali več zunanjih instrumentov financiranja Unije, se izvajata v okviru deljenega upravljanja, tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči tretji državi
  ali
  partnerski državi ali, v zvezi s komponento 3, katerem koli ČDO, ne glede na to ali navedena ČDO prejema podporo v okviru enega ali več zunanjih instrumentov financiranja Unije.

2.   Komponenti 2 in 4 programov Interreg, ki združujejo prispevke iz ESRR in enega ali več zunanjih instrumentov financiranja Unije, se izvajata v okviru deljenega upravljanja, tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči tretji državi, partnerski državi ali
  ČDO, ali
  , v zvezi s komponento 3, katerem koli ČDO, ne glede na to, ali navedena ČDO prejema podporo v okviru enega ali več zunanjih instrumentov financiranja Unije.

Sprememba 191

Sprememba 191

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a

Člen 53 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| a) | v okviru deljenega upravljanja, tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

a)

v okviru deljenega upravljanja, tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO;

| a) | v okviru deljenega upravljanja, tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO
  ali skupini tretjih držav, ki so del regionalne organizacije
  ; |
| --- | --- |

a)

v okviru deljenega upravljanja, tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO
  ali skupini tretjih držav, ki so del regionalne organizacije
  ;

ali skupini tretjih držav, ki so del regionalne organizacije

Sprememba 192

Sprememba 192

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka b

Člen 53 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| b) | z deljenim upravljanjem le v državah članicah in kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO v zvezi z ESRR za odhodke zunaj Unije za enega ali več operacij, medtem ko se prispevki enega ali več zunanjih instrumentov financiranja Unije upravljajo v okviru posrednega upravljanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

b)

z deljenim upravljanjem le v državah članicah in kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO v zvezi z ESRR za odhodke zunaj Unije za enega ali več operacij, medtem ko se prispevki enega ali več zunanjih instrumentov financiranja Unije upravljajo v okviru posrednega upravljanja;

| b) | z deljenim upravljanjem le v državah članicah in kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO
  ali skupini tretjih držav, ki so del regionalne organizacije,
  v zvezi z ESRR za odhodke zunaj Unije za enega ali več operacij, medtem ko se prispevki enega ali več zunanjih instrumentov financiranja Unije upravljajo v okviru posrednega upravljanja; |
| --- | --- |

b)

z deljenim upravljanjem le v državah članicah in kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO
  ali skupini tretjih držav, ki so del regionalne organizacije,
  v zvezi z ESRR za odhodke zunaj Unije za enega ali več operacij, medtem ko se prispevki enega ali več zunanjih instrumentov financiranja Unije upravljajo v okviru posrednega upravljanja;

ali skupini tretjih držav, ki so del regionalne organizacije,

Sprememba 193

Sprememba 193

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka c

Člen 53 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| c) | v okviru posrednega upravljanja tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči državi ali ČDO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

c)

v okviru posrednega upravljanja tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči državi ali ČDO.

| c) | v okviru posrednega upravljanja, tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO
  ali skupini tretjih držav, ki so del regionalne organizacije
  . |
| --- | --- |

c)

v okviru posrednega upravljanja, tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO
  ali skupini tretjih držav, ki so del regionalne organizacije
  .

ali skupini tretjih držav, ki so del regionalne organizacije

Sprememba 194

Sprememba 194

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 3 – pododstavek 2

Člen 53 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar se celotna komponenta 3 programov Interreg ali del nje izvaja v okviru posrednega upravljanja, se uporablja člen 60. | Kadar se celotna komponenta 3 programov Interreg ali del nje izvaja v okviru posrednega upravljanja
  , morajo ustrezne države članice in regije skleniti predhodni dogovor, pri čemer
  se uporablja člen 60. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar se celotna komponenta 3 programov Interreg ali del nje izvaja v okviru posrednega upravljanja, se uporablja člen 60.

Kadar se celotna komponenta 3 programov Interreg ali del nje izvaja v okviru posrednega upravljanja
  , morajo ustrezne države članice in regije skleniti predhodni dogovor, pri čemer
  se uporablja člen 60.

, morajo ustrezne države članice in regije skleniti predhodni dogovor, pri čemer

Sprememba 195

Sprememba 195

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 3 a (novo)

Člen 53 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Če se ustrezni organi upravljanja strinjajo, se lahko objavijo razpisi za zbiranje predlogov iz programov instrumenta za sosedstvo, razvoj in mednarodno sodelovanje (NDICI) in programov evropskega teritorialnega sodelovanja (ETC). V besedilu razpisa je navedena geografska pokritost razpisa ter njegov pričakovan prispevek k doseganju ciljev ustreznih programov. Organi upravljanja odločijo, ali se za ta poziv uporabljajo pravila NDICI ali ETC. Lahko sklenejo, da bodo imenovali vodilni organ upravljanja, ki bo odgovoren za naloge upravljanja in nadzora, povezane z razpisom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Če se ustrezni organi upravljanja strinjajo, se lahko objavijo razpisi za zbiranje predlogov iz programov instrumenta za sosedstvo, razvoj in mednarodno sodelovanje (NDICI) in programov evropskega teritorialnega sodelovanja (ETC). V besedilu razpisa je navedena geografska pokritost razpisa ter njegov pričakovan prispevek k doseganju ciljev ustreznih programov. Organi upravljanja odločijo, ali se za ta poziv uporabljajo pravila NDICI ali ETC. Lahko sklenejo, da bodo imenovali vodilni organ upravljanja, ki bo odgovoren za naloge upravljanja in nadzora, povezane z razpisom.

Sprememba 196

Sprememba 196

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 3

Člen 55 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar je na dnevnem redu odbora za spremljanje ali, kjer je primerno, usmerjevalnega odbora izbor enega ali več velikih infrastrukturnih projektov, organ upravljanja predloži obvestilo o konceptu za vsak tak projekt Komisiji najpozneje dva meseca pred datumom sestanka. Obvestilo o konceptu je dolgo največ
  tri
  strani in vsebuje ime, lokacijo, proračun, vodilnega partnerja in partnerje ter glavne cilje in rezultate projekta. Če obvestilo o konceptu v zvezi z enim ali več velikimi infrastrukturnimi projekti Komisiji ni posredovano do navedenega roka, lahko Komisija zahteva, da odbor za spremljanje ali usmerjevalni odbor zadevne projekte odstrani z dnevnega reda sestanka. | 3.   Kadar je na dnevnem redu odbora za spremljanje ali, kjer je primerno, usmerjevalnega odbora izbor enega ali več velikih infrastrukturnih projektov, organ upravljanja predloži obvestilo o konceptu za vsak tak projekt Komisiji najpozneje dva meseca pred datumom sestanka. Obvestilo o konceptu je dolgo največ
  pet
  strani in vsebuje ime, lokacijo, proračun, vodilnega partnerja in partnerje ter glavne cilje in rezultate projekta
  ter verodostojni poslovni načrt, iz katerega izhaja, da se bodo lahko projekt ali projekti po potrebi nadaljevali tudi brez financiranja s sredstvi Interreg
  . Če obvestilo o konceptu v zvezi z enim ali več velikimi infrastrukturnimi projekti Komisiji ni posredovano do navedenega roka, lahko Komisija zahteva, da odbor za spremljanje ali usmerjevalni odbor zadevne projekte odstrani z dnevnega reda sestanka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Kadar je na dnevnem redu odbora za spremljanje ali, kjer je primerno, usmerjevalnega odbora izbor enega ali več velikih infrastrukturnih projektov, organ upravljanja predloži obvestilo o konceptu za vsak tak projekt Komisiji najpozneje dva meseca pred datumom sestanka. Obvestilo o konceptu je dolgo največ
  tri
  strani in vsebuje ime, lokacijo, proračun, vodilnega partnerja in partnerje ter glavne cilje in rezultate projekta. Če obvestilo o konceptu v zvezi z enim ali več velikimi infrastrukturnimi projekti Komisiji ni posredovano do navedenega roka, lahko Komisija zahteva, da odbor za spremljanje ali usmerjevalni odbor zadevne projekte odstrani z dnevnega reda sestanka.

3.   Kadar je na dnevnem redu odbora za spremljanje ali, kjer je primerno, usmerjevalnega odbora izbor enega ali več velikih infrastrukturnih projektov, organ upravljanja predloži obvestilo o konceptu za vsak tak projekt Komisiji najpozneje dva meseca pred datumom sestanka. Obvestilo o konceptu je dolgo največ
  pet
  strani in vsebuje ime, lokacijo, proračun, vodilnega partnerja in partnerje ter glavne cilje in rezultate projekta
  ter verodostojni poslovni načrt, iz katerega izhaja, da se bodo lahko projekt ali projekti po potrebi nadaljevali tudi brez financiranja s sredstvi Interreg
  . Če obvestilo o konceptu v zvezi z enim ali več velikimi infrastrukturnimi projekti Komisiji ni posredovano do navedenega roka, lahko Komisija zahteva, da odbor za spremljanje ali usmerjevalni odbor zadevne projekte odstrani z dnevnega reda sestanka.

Sprememba 197

Sprememba 197

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1

Člen 60 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kadar se del ali cela komponenta 3 programa Interreg izvaja s posrednim upravljanjem v skladu s točko (b) ali (c) člena 53(3), se naloge izvrševanja zaupajo enemu od organov iz točke (c) prvega pododstavka člena 62(1) Uredbe (EU, Euratom) [FR-Omnibus], zlasti takemu organu, ki ima sedež v sodelujoči državi članici, vključno z organom upravljanja zadevnega programa Interreg. | 1.   Kadar se del ali cela komponenta 3 programa Interreg
  po posvetovanju z ustreznimi deležniki
  izvaja s posrednim upravljanjem v skladu s točko (b) ali (c) člena 53(3), se naloge izvrševanja zaupajo enemu od organov iz točke (c) prvega pododstavka člena 62(1) Uredbe (EU, Euratom) [FR-Omnibus], zlasti takemu organu, ki ima sedež v sodelujoči državi članici, vključno z organom upravljanja zadevnega programa Interreg. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Kadar se del ali cela komponenta 3 programa Interreg izvaja s posrednim upravljanjem v skladu s točko (b) ali (c) člena 53(3), se naloge izvrševanja zaupajo enemu od organov iz točke (c) prvega pododstavka člena 62(1) Uredbe (EU, Euratom) [FR-Omnibus], zlasti takemu organu, ki ima sedež v sodelujoči državi članici, vključno z organom upravljanja zadevnega programa Interreg.

1.   Kadar se del ali cela komponenta 3 programa Interreg
  po posvetovanju z ustreznimi deležniki
  izvaja s posrednim upravljanjem v skladu s točko (b) ali (c) člena 53(3), se naloge izvrševanja zaupajo enemu od organov iz točke (c) prvega pododstavka člena 62(1) Uredbe (EU, Euratom) [FR-Omnibus], zlasti takemu organu, ki ima sedež v sodelujoči državi članici, vključno z organom upravljanja zadevnega programa Interreg.

Sprememba 198

Sprememba 198

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 61

Člen 61

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 61 | črtano |
| Medregionalne naložbe v inovacije | |
| Na pobudo Komisije se lahko sredstva ESRR uporabijo za podporo medregionalnih naložb v inovacije, kot je določeno v točki 5 člena 3, ki združujejo raziskovalce, podjetja, civilno družbo in javne uprave, vključene v strategije pametne specializacije, opredeljene na nacionalni ali regionalni ravni. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 61

Člen 61

črtano

črtano

Medregionalne naložbe v inovacije

Medregionalne naložbe v inovacije

Na pobudo Komisije se lahko sredstva ESRR uporabijo za podporo medregionalnih naložb v inovacije, kot je določeno v točki 5 člena 3, ki združujejo raziskovalce, podjetja, civilno družbo in javne uprave, vključene v strategije pametne specializacije, opredeljene na nacionalni ali regionalni ravni.

Na pobudo Komisije se lahko sredstva ESRR uporabijo za podporo medregionalnih naložb v inovacije, kot je določeno v točki 5 člena 3, ki združujejo raziskovalce, podjetja, civilno družbo in javne uprave, vključene v strategije pametne specializacije, opredeljene na nacionalni ali regionalni ravni.

Sprememba 199

Sprememba 199

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 61 a (novo)

Člen 61 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 61a




  Izvzetje iz obveznosti poročanja v skladu s členom 108(3) PDEU




  Komisija lahko izjavi, da je pomoč za projekte, ki jih podpira EU v okviru evropskega teritorialnega sodelovanja, združljiva z notranjim trgom in zanjo ne veljajo zahteve glede priglasitve iz člena 108(3) PDEU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 61a

Izvzetje iz obveznosti poročanja v skladu s členom 108(3) PDEU

Komisija lahko izjavi, da je pomoč za projekte, ki jih podpira EU v okviru evropskega teritorialnega sodelovanja, združljiva z notranjim trgom in zanjo ne veljajo zahteve glede priglasitve iz člena 108(3) PDEU.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0470/2018).

1

(21)  [Sklic]

21

(22)  [Sklic]

22

(21)  [Sklic]

21

(22)  [Sklic]

22

(23)  Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Spodbujanje rasti in kohezije v obmejnih regijah EU (COM(2017)0534 z dne 20.9.2017).

23

(23)  Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Spodbujanje rasti in kohezije v obmejnih regijah EU (COM(2017)0534 z dne 20.9.2017).

23

(24)  
  Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (UL L 210, 31.7.2006, str. 19).

24

Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (UL L 210, 31.7.2006, str. 19).

(25)  
  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Krepitev inovacij v evropskih regijah: strategije za odporno, vključujočo in trajnostno rast“ – COM(2017)0376, 18.7.2017.

25

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Krepitev inovacij v evropskih regijah: strategije za odporno, vključujočo in trajnostno rast“ – COM(2017)0376, 18.7.2017.

(26)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

26

(26)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

26

(27)  Uredba (EU) XXX o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (UL L xx, str. y).

27

(28)  Uredba (EU) XXX o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo, razvoj in mednarodno sodelovanje (UL L xx, str. y).

28

(29)  Sklep Sveta (EU) XXX o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji, vključno z odnosi med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani (UL L xx, str. y).

29

(27)  Uredba (EU) XXX o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (UL L xx, str. y).

27

(28)  in OCTP

28

(29)  Uredba (EU) XXX o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo, razvoj in mednarodno sodelovanje (UL L xx, str. y).

29

(31)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU (COM(2017)0623, 24.10.2017).

31

(31)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU (COM(2017)0623, 24.10.2017).

31

(32)  
  Mnenje Evropskega odbora regij – Projekti za stike med ljudmi in majhni projekti v okviru programov čezmejnega sodelovanja z dne 12. julija 2017 (UL C 342, 12.10.2017, str. 38).

32

Mnenje Evropskega odbora regij – Projekti za stike med ljudmi in majhni projekti v okviru programov čezmejnega sodelovanja z dne 12. julija 2017 (UL C 342, 12.10.2017, str. 38).

(32)  
  Mnenje Evropskega odbora regij – Projekti za stike med ljudmi in majhni projekti v okviru programov čezmejnega sodelovanja z dne 12. julija 2017 (UL C 342, 12.10.2017, str. 38).

32

Mnenje Evropskega odbora regij – Projekti za stike med ljudmi in majhni projekti v okviru programov čezmejnega sodelovanja z dne 12. julija 2017 (UL C 342, 12.10.2017, str. 38).

(1a)  
  Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1).

1a

Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1).

(2a)  
  Smernice o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020 (UL C 209, 23.7.2013, str. 1).

2a

Smernice o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020 (UL C 209, 23.7.2013, str. 1).

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/492 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/492

---

P8_TA(2019)0022

Porazdelitev tarifnih kvot, vključenih na seznam Unije v okviru STO, po izstopu Združenega kraljestva iz Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o porazdelitvi tarifnih kvot, vključenih na seznam Unije v okviru STO, po izstopu Združenega kraljestva iz Unije in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 32/2000 (COM(2018)0312 – C8-0202/2018 – 2018/0158(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 411/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0312), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0312),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0202/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0202/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0361/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0361/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri svojo izjavo, priloženo tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se seznanja z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

P8_TC1-COD(2018)0158

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o porazdelitvi tarifnih kvot, vključenih na seznam Unije v okviru STO, po izstopu Združenega kraljestva iz Unije in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 32/2000

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/216.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Evropskega parlamenta

Za Evropski parlament je zelo pomembno biti v celoti obveščen med pripravo delegiranih aktov, zlasti pa mu je pomemben odstavek 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje, ki določa, da za zagotovitev enakega dostopa do vseh informacij prejmeta Evropski parlament in Svet vse dokumente istočasno kot strokovnjaki iz držav članic.

Izjava Komisije

Komisija v celoti spoštuje načela boljše priprave zakonodaje in zaveze iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Zato si bo prizadevala čim prej predložiti zakonodajni predlog Svetu in Evropskemu parlamentu, da bi se Uredba Sveta (ES) št. 32/2000 uskladila s pravnim okvirom, uvedenim z Lizbonsko pogodbo.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/494 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/494

---

P8_TA(2019)0024

Vzpostavitev namenskega finančnega programa za razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi namenskega finančnega programa za razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki ter razveljavitvi Direktive Sveta (Euratom) št. 1368/2013 (COM(2018)0467 – C8-0314/2018 – 2018/0252(NLE))

(Posvetovanje)

(2020/C 411/44)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0467), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0467),

| — | ob upoštevanju člena 203 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0314/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 203 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0314/2018),

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0441/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0441/2018),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Predlog spremembe 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (2) | Namenski program financiranja lahko ustvari dodatno dodano vrednost Unije, tako da znotraj Unije postane kazalnik za varno upravljanja tehnoloških zadev pri jedrski razgradnji in širjenju znanja. Takšna finančna pomoč bi se morala zagotavljati na podlagi predhodne ocene, ki opredeli posebne potrebe in izkaže dodano vrednost Unije s ciljem podpreti razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(2)

Namenski program financiranja lahko ustvari dodatno dodano vrednost Unije, tako da znotraj Unije postane kazalnik za varno upravljanja tehnoloških zadev pri jedrski razgradnji in širjenju znanja. Takšna finančna pomoč bi se morala zagotavljati na podlagi predhodne ocene, ki opredeli posebne potrebe in izkaže dodano vrednost Unije s ciljem podpreti razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki.

| (2) | Namenski program financiranja lahko ustvari dodatno dodano vrednost Unije, tako da znotraj Unije postane kazalnik za varno upravljanja tehnoloških zadev pri jedrski razgradnji in širjenju znanja. Takšna finančna pomoč bi se morala zagotavljati na podlagi predhodne ocene, ki opredeli posebne potrebe in izkaže dodano vrednost Unije s ciljem podpreti razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki.
  Takšna finančna pomoč pa ne bi smela biti precedens za financiranje prihodnje jedrske razgradnje na ravni Unije. Pobuda za izvajanje in financiranje razgradnje jedrskih objektov bi morala v prvi vrsti ostati v pristojnosti držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Namenski program financiranja lahko ustvari dodatno dodano vrednost Unije, tako da znotraj Unije postane kazalnik za varno upravljanja tehnoloških zadev pri jedrski razgradnji in širjenju znanja. Takšna finančna pomoč bi se morala zagotavljati na podlagi predhodne ocene, ki opredeli posebne potrebe in izkaže dodano vrednost Unije s ciljem podpreti razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki.
  Takšna finančna pomoč pa ne bi smela biti precedens za financiranje prihodnje jedrske razgradnje na ravni Unije. Pobuda za izvajanje in financiranje razgradnje jedrskih objektov bi morala v prvi vrsti ostati v pristojnosti držav članic.

Predlog spremembe 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (15) | Program bi tudi moral zagotoviti širjenje znanja
  o postopku
  razgradnje v Uniji, saj takšni ukrepi ustvarijo največjo dodano vrednost Unije in prispevajo k varnosti zaposlenih in splošne javnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(15)

Program bi tudi moral zagotoviti širjenje znanja
  o postopku
  razgradnje v Uniji, saj takšni ukrepi ustvarijo največjo dodano vrednost Unije in prispevajo k varnosti zaposlenih in splošne javnosti.

| (15) | Program bi tudi moral zagotoviti širjenje znanja
  ter izmenjavo najboljših praks in izkušenj med državami članicami v zvezi s postopkom
  razgradnje v Uniji, saj takšni ukrepi ustvarijo največjo dodano vrednost Unije in prispevajo k varnosti zaposlenih in splošne javnosti
  ter varstvu okolja
  . |
| --- | --- |

(15)

Program bi tudi moral zagotoviti širjenje znanja
  ter izmenjavo najboljših praks in izkušenj med državami članicami v zvezi s postopkom
  razgradnje v Uniji, saj takšni ukrepi ustvarijo največjo dodano vrednost Unije in prispevajo k varnosti zaposlenih in splošne javnosti
  ter varstvu okolja
  .

Predlog spremembe 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (15a) | Skupno raziskovalno središče bi moralo prevzeti namensko pobudo za organizacijo zbiranja, razvoja in izmenjave znanja na področju razgradnje na ravni Unije, pri čemer ne bi smelo izključiti mednarodnega sodelovanja. V pobudi bi bilo treba upoštevati večstranske izzive, vključno z raziskavami in inovacijami, standardizacijo, regulacijo, usposabljanjem in izobraževanjem ter industrijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(15a)

Skupno raziskovalno središče bi moralo prevzeti namensko pobudo za organizacijo zbiranja, razvoja in izmenjave znanja na področju razgradnje na ravni Unije, pri čemer ne bi smelo izključiti mednarodnega sodelovanja. V pobudi bi bilo treba upoštevati večstranske izzive, vključno z raziskavami in inovacijami, standardizacijo, regulacijo, usposabljanjem in izobraževanjem ter industrijo.

Predlog spremembe 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (16) | Za razgradnjo jedrskih objektov, zajetih v to uredbo, bi bilo treba uporabiti najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo, ter ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke specifikacije objektov, ki jih je treba razgraditi, da bi zagotovili varnost in največjo možno učinkovitost ter pri tem upoštevali najboljše mednarodne prakse. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(16)

Za razgradnjo jedrskih objektov, zajetih v to uredbo, bi bilo treba uporabiti najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo, ter ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke specifikacije objektov, ki jih je treba razgraditi, da bi zagotovili varnost in največjo možno učinkovitost ter pri tem upoštevali najboljše mednarodne prakse.

| (16) | Za razgradnjo jedrskih objektov, zajetih v to uredbo, bi bilo treba uporabiti najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo,
  tudi iz tretjih držav,
  ter ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke specifikacije objektov, ki jih je treba razgraditi, da bi zagotovili varnost in največjo možno učinkovitost ter pri tem upoštevali najboljše mednarodne prakse. |
| --- | --- |

(16)

Za razgradnjo jedrskih objektov, zajetih v to uredbo, bi bilo treba uporabiti najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo,
  tudi iz tretjih držav,
  ter ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke specifikacije objektov, ki jih je treba razgraditi, da bi zagotovili varnost in največjo možno učinkovitost ter pri tem upoštevali najboljše mednarodne prakse.

Predlog spremembe 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (20) | Ukrepe iz programov Kozloduj in Bohunice bi bilo treba izvajati s skupnimi finančnimi prizadevanji Unije
  in
  Bolgarije
  oz.
  Slovaške. Treba bi bilo določiti
  zgornjo
  mejo za sofinanciranje Unije, in sicer v skladu s prakso sofinanciranja iz predhodnih programov |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(20)

Ukrepe iz programov Kozloduj in Bohunice bi bilo treba izvajati s skupnimi finančnimi prizadevanji Unije
  in
  Bolgarije
  oz.
  Slovaške. Treba bi bilo določiti
  zgornjo
  mejo za sofinanciranje Unije, in sicer v skladu s prakso sofinanciranja iz predhodnih programov

| (20) | Ukrepe iz programov Kozloduj in Bohunice bi bilo treba izvajati s skupnimi finančnimi prizadevanji Unije
  ter
  Bolgarije
  in
  Slovaške. Treba bi bilo določiti
  spodnjo
  mejo za sofinanciranje Unije, in sicer v skladu s prakso sofinanciranja iz predhodnih programov. |
| --- | --- |

(20)

Ukrepe iz programov Kozloduj in Bohunice bi bilo treba izvajati s skupnimi finančnimi prizadevanji Unije
  ter
  Bolgarije
  in
  Slovaške. Treba bi bilo določiti
  spodnjo
  mejo za sofinanciranje Unije, in sicer v skladu s prakso sofinanciranja iz predhodnih programov.

Predlog spremembe 6

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Ta uredba vzpostavlja namenski finančni program za „razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki“ (v nadaljevanju: program), osredotočen na potrebe, ugotovljene na sedanji podlagi. V obdobju 2021–2027 večletnega finančnega okvira bo v podporo Bolgariji in Slovaški pri varni razgradnji njunih jedrskih reaktorjev
  prve generacije
  ter pri izvajanju postopka razgradnje in ravnanju z radioaktivnimi odpadki iz jedrskih objektov Komisije na lokacijah Skupnega raziskovalnega središča (JRC). | Ta uredba vzpostavlja namenski finančni program za „razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki“ (v nadaljevanju: program), osredotočen na potrebe, ugotovljene na sedanji podlagi. V obdobju 2021–2027 večletnega finančnega okvira bo v podporo Bolgariji in Slovaški pri varni razgradnji njunih jedrskih reaktorjev
  , ki so bili predčasno ustavljeni,
  ter pri izvajanju postopka razgradnje in ravnanju z radioaktivnimi odpadki iz jedrskih objektov Komisije na lokacijah Skupnega raziskovalnega središča (JRC)
  , pomagal pa bo tudi zaščititi delavce, predvsem v zdravstvenem pogledu, ter splošno javnost in okolje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Ta uredba vzpostavlja namenski finančni program za „razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki“ (v nadaljevanju: program), osredotočen na potrebe, ugotovljene na sedanji podlagi. V obdobju 2021–2027 večletnega finančnega okvira bo v podporo Bolgariji in Slovaški pri varni razgradnji njunih jedrskih reaktorjev
  prve generacije
  ter pri izvajanju postopka razgradnje in ravnanju z radioaktivnimi odpadki iz jedrskih objektov Komisije na lokacijah Skupnega raziskovalnega središča (JRC).

Ta uredba vzpostavlja namenski finančni program za „razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki“ (v nadaljevanju: program), osredotočen na potrebe, ugotovljene na sedanji podlagi. V obdobju 2021–2027 večletnega finančnega okvira bo v podporo Bolgariji in Slovaški pri varni razgradnji njunih jedrskih reaktorjev
  , ki so bili predčasno ustavljeni,
  ter pri izvajanju postopka razgradnje in ravnanju z radioaktivnimi odpadki iz jedrskih objektov Komisije na lokacijah Skupnega raziskovalnega središča (JRC)
  , pomagal pa bo tudi zaščititi delavce, predvsem v zdravstvenem pogledu, ter splošno javnost in okolje
  .

Predlog spremembe 7

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| V uredbi so določeni cilji programa, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljevanju: Skupnost) in pravila za zagotavljanje takega financiranja. | V uredbi so določeni cilji programa,
  skupni
  proračun za obdobje 2021–2027
  , vključno s točno razdelitvijo zneska med tri programe
  , oblike financiranja Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljevanju: Skupnost) in pravila za zagotavljanje takega financiranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

V uredbi so določeni cilji programa, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljevanju: Skupnost) in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

V uredbi so določeni cilji programa,
  skupni
  proračun za obdobje 2021–2027
  , vključno s točno razdelitvijo zneska med tri programe
  , oblike financiranja Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljevanju: Skupnost) in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

Predlog spremembe 8

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (2) | „načrt razgradnje“ pomeni dokument, ki vsebuje podrobne informacije o predlagani razgradnji in obsega naslednje: izbrano strategijo razgradnje; časovni načrt, vrsto in zaporedje dejavnosti razgradnje; uporabljeno strategijo ravnanja z odpadki, vključno z odstranitvijo; predlagano končno stanje; skladiščenje in odlaganje odpadkov iz razgradnje; časovni okvir za razgradnjo; stroškovne ocene za dokončanje razgradnje; cilje, pričakovane rezultate, mejnike, ciljne končne datume in ustrezne ključne kazalnike uspešnosti, vključno s kazalniki, ki temeljijo na metodologiji prislužene vrednosti. Načrt pripravi imetnik dovoljenja jedrskega objekta in se odraža v večletnih programih dela programa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(2)

„načrt razgradnje“ pomeni dokument, ki vsebuje podrobne informacije o predlagani razgradnji in obsega naslednje: izbrano strategijo razgradnje; časovni načrt, vrsto in zaporedje dejavnosti razgradnje; uporabljeno strategijo ravnanja z odpadki, vključno z odstranitvijo; predlagano končno stanje; skladiščenje in odlaganje odpadkov iz razgradnje; časovni okvir za razgradnjo; stroškovne ocene za dokončanje razgradnje; cilje, pričakovane rezultate, mejnike, ciljne končne datume in ustrezne ključne kazalnike uspešnosti, vključno s kazalniki, ki temeljijo na metodologiji prislužene vrednosti. Načrt pripravi imetnik dovoljenja jedrskega objekta in se odraža v večletnih programih dela programa;

| (2) | „načrt razgradnje“ pomeni dokument, ki vsebuje podrobne informacije o predlagani razgradnji in obsega naslednje: izbrano strategijo razgradnje; časovni načrt, vrsto in zaporedje dejavnosti razgradnje; uporabljeno strategijo ravnanja z odpadki, vključno z odstranitvijo
  , in program za zaščito delavcev
  ; predlagano končno stanje; skladiščenje in odlaganje odpadkov iz razgradnje; časovni okvir za razgradnjo; stroškovne ocene za dokončanje razgradnje; cilje, pričakovane rezultate, mejnike, ciljne končne datume in ustrezne ključne kazalnike uspešnosti, vključno s kazalniki, ki temeljijo na metodologiji prislužene vrednosti. Načrt pripravi imetnik dovoljenja jedrskega objekta in se odraža v večletnih programih dela programa; |
| --- | --- |

(2)

„načrt razgradnje“ pomeni dokument, ki vsebuje podrobne informacije o predlagani razgradnji in obsega naslednje: izbrano strategijo razgradnje; časovni načrt, vrsto in zaporedje dejavnosti razgradnje; uporabljeno strategijo ravnanja z odpadki, vključno z odstranitvijo
  , in program za zaščito delavcev
  ; predlagano končno stanje; skladiščenje in odlaganje odpadkov iz razgradnje; časovni okvir za razgradnjo; stroškovne ocene za dokončanje razgradnje; cilje, pričakovane rezultate, mejnike, ciljne končne datume in ustrezne ključne kazalnike uspešnosti, vključno s kazalniki, ki temeljijo na metodologiji prislužene vrednosti. Načrt pripravi imetnik dovoljenja jedrskega objekta in se odraža v večletnih programih dela programa;

Predlog spremembe 9

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (5a) | „tretja država“ pomeni državo, ki ni država članica Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(5a)

Predlog spremembe 10

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Na podlagi sedanjih potreb za obdobje 2021–2027 namerava program zlasti pomagati Bolgariji in Slovaški pri izvajanju programa razgradnje jedrske elektrarne Kozloduj oz. programa razgradnje jedrske elektrarne Bohunice, s posebnim poudarkom na obvladovanju radioloških varnostnih tveganj
  programov
  , ter podpreti program JRC za razgradnjo in ravnanje z odpadki, hkrati pa zagotavljati širjenje pri tem pridobljenega znanja o razgradnji jedrskih objektov na vse države članice EU. | Na podlagi sedanjih potreb za obdobje 2021–2027 namerava program zlasti pomagati Bolgariji in Slovaški pri izvajanju programa razgradnje jedrske elektrarne Kozloduj oz. programa razgradnje jedrske elektrarne Bohunice, s posebnim poudarkom na obvladovanju radioloških varnostnih tveganj
  teh objektov
  , ter podpreti program JRC za razgradnjo in ravnanje z odpadki, hkrati pa zagotavljati širjenje pri tem pridobljenega znanja
  in najboljših praks
  o razgradnji jedrskih objektov
  in ravnanju z jedrskimi odpadki
  na vse države članice EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Na podlagi sedanjih potreb za obdobje 2021–2027 namerava program zlasti pomagati Bolgariji in Slovaški pri izvajanju programa razgradnje jedrske elektrarne Kozloduj oz. programa razgradnje jedrske elektrarne Bohunice, s posebnim poudarkom na obvladovanju radioloških varnostnih tveganj
  programov
  , ter podpreti program JRC za razgradnjo in ravnanje z odpadki, hkrati pa zagotavljati širjenje pri tem pridobljenega znanja o razgradnji jedrskih objektov na vse države članice EU.

Na podlagi sedanjih potreb za obdobje 2021–2027 namerava program zlasti pomagati Bolgariji in Slovaški pri izvajanju programa razgradnje jedrske elektrarne Kozloduj oz. programa razgradnje jedrske elektrarne Bohunice, s posebnim poudarkom na obvladovanju radioloških varnostnih tveganj
  teh objektov
  , ter podpreti program JRC za razgradnjo in ravnanje z odpadki, hkrati pa zagotavljati širjenje pri tem pridobljenega znanja
  in najboljših praks
  o razgradnji jedrskih objektov
  in ravnanju z jedrskimi odpadki
  na vse države članice EU.

Predlog spremembe 11

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – pododstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | razvoj vezi in izmenjav znanja o razgradnji jedrskih objektov med zainteresiranimi stranmi Unije z namenom razvoja potencialnih sinergij v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

razvoj vezi in izmenjav znanja o razgradnji jedrskih objektov med zainteresiranimi stranmi Unije z namenom razvoja potencialnih sinergij v Uniji.

| (c) | razvoj vezi in izmenjav znanja o razgradnji jedrskih objektov med zainteresiranimi stranmi Unije
  , zlasti industrijo, ter ravnanje z jedrskimi odpadki in njihovo odlaganje
  z namenom
  razširjanja znanja in izmenjave izkušenj na vseh ustreznih področjih, kot so raziskave in inovacije, urejanje in usposabljanje, ter
  razvoja potencialnih sinergij v Uniji. |
| --- | --- |

(c)

razvoj vezi in izmenjav znanja o razgradnji jedrskih objektov med zainteresiranimi stranmi Unije
  , zlasti industrijo, ter ravnanje z jedrskimi odpadki in njihovo odlaganje
  z namenom
  razširjanja znanja in izmenjave izkušenj na vseh ustreznih področjih, kot so raziskave in inovacije, urejanje in usposabljanje, ter
  razvoja potencialnih sinergij v Uniji.

Predlog spremembe 12

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   
  Okvirna
  razdelitev zneska iz odstavka 1 je: | 2.   Razdelitev zneska iz odstavka 1 je: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   
  Okvirna
  razdelitev zneska iz odstavka 1 je:

2.   Razdelitev zneska iz odstavka 1 je:

Predlog spremembe 13

Predlog spremembe 13

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| S programom se lahko financirajo upravičeni stroški ukrepa
  do najvišje stopnje
  , kot je
  določena
  v prilogah I in II.
  Najvišja
  stopnja sofinanciranja Unije, ki se lahko uporabi v programu Kozloduj ali programu Bohunice,
  ne presega
  50 %. Preostalo sofinanciranje zagotovi Bolgarija oziroma Slovaška. | S programom se lahko financirajo upravičeni stroški ukrepa, kot je
  določeno
  v prilogah I in II.
  Najnižja
  stopnja sofinanciranja Unije, ki se lahko uporabi v programu Kozloduj ali programu Bohunice,
  ni nižja od
  50 %. Preostalo sofinanciranje zagotovi Bolgarija oziroma Slovaška. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

S programom se lahko financirajo upravičeni stroški ukrepa
  do najvišje stopnje
  , kot je
  določena
  v prilogah I in II.
  Najvišja
  stopnja sofinanciranja Unije, ki se lahko uporabi v programu Kozloduj ali programu Bohunice,
  ne presega
  50 %. Preostalo sofinanciranje zagotovi Bolgarija oziroma Slovaška.

do najvišje stopnje

določena

Najvišja

ne presega

S programom se lahko financirajo upravičeni stroški ukrepa, kot je
  določeno
  v prilogah I in II.
  Najnižja
  stopnja sofinanciranja Unije, ki se lahko uporabi v programu Kozloduj ali programu Bohunice,
  ni nižja od
  50 %. Preostalo sofinanciranje zagotovi Bolgarija oziroma Slovaška.

določeno

Najnižja

ni nižja od

Predlog spremembe 14

Predlog spremembe 14

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 2

Priloga I – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2. | Za projekte in dejavnosti, financirane v obdobju 2021–2027, velja
  najvišja
  stopnja sofinanciranja
  EU,
  določena na 50 %. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

2.

Za projekte in dejavnosti, financirane v obdobju 2021–2027, velja
  najvišja
  stopnja sofinanciranja
  EU,
  določena na 50 %.

najvišja

EU,

| 2. | Za projekte in dejavnosti, financirane v obdobju 2021–2027, velja
  najnižja
  stopnja sofinanciranja
  Unije,
  določena na 50 %. |
| --- | --- |

2.

Za projekte in dejavnosti, financirane v obdobju 2021–2027, velja
  najnižja
  stopnja sofinanciranja
  Unije,
  določena na 50 %.

najnižja

Unije,

Predlog spremembe 15

Predlog spremembe 15

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – točka 2

Priloga II – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2. | Za projekte in dejavnosti, financirane v obdobju 2021–2027, velja
  najvišja
  stopnja sofinanciranja
  EU,
  določena na 50 %. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

2.

Za projekte in dejavnosti, financirane v obdobju 2021–2027, velja
  najvišja
  stopnja sofinanciranja
  EU,
  določena na 50 %.

najvišja

EU,

| 2. | Za projekte in dejavnosti, financirane v obdobju 2021–2027, velja
  najnižja
  stopnja sofinanciranja
  Unije,
  določena na 50 %. |
| --- | --- |

2.

Za projekte in dejavnosti, financirane v obdobju 2021–2027, velja
  najnižja
  stopnja sofinanciranja
  Unije,
  določena na 50 %.

najnižja

Unije,

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/500 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/500

---

P8_TA(2019)0026

Vzpostavitev programa InvestEU ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 16. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa InvestEU (COM(2018)0439 – C8-0257/2018 – 2018/0229(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 411/45)

[Sprememba 1, razen kjer je drugače navedeno]

PREDLOGI SPREMEMB EVROPSKEGA PARLAMENTA (*1)

k predlogu Komisije

Predlog

UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vzpostavitvi programa InvestEU

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 173 in tretjega odstavka člena 175 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (3),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (-1) | Evropski sklad za strateške naložbe se je izkazal za dragoceno orodje za mobilizacijo zasebnih naložb prek uporabe jamstva EU in lastnih sredstev skupine EIB. |
| --- | --- |

(-1)

Evropski sklad za strateške naložbe se je izkazal za dragoceno orodje za mobilizacijo zasebnih naložb prek uporabe jamstva EU in lastnih sredstev skupine EIB.

| (1) | Naložbe v infrastrukturo so bile v Uniji v letu 2016 z 1,8 % BDP EU, kar je zmanjšanje z 2,2 %, kolikor so znašale leta 2009, za približno 20 % nižje od stopenj naložb pred svetovno finančno krizo. Zato so še vedno nižje, kot bi bilo mogoče pričakovati v obdobju močnega okrevanja, in premajhne, da bi nadomestile leta nezadostnega vlaganja, čeprav je mogoče opaziti zvišanje njihovega deleža v BDP v Uniji. Še pomembneje je, da sedanje
  javne in zasebne
  naložbene ravni in napovedi ne pokrivajo potreb Unije po strukturnih naložbah
  za vzdržno dolgoročno rast
  zaradi tehnoloških sprememb in globalne konkurenčnosti, vključno s področji inovacij, spretnosti, infrastrukture, malih in srednjih podjetij (v nadaljnjem besedilu: MSP), ter potrebe po obravnavanju ključnih družbenih izzivov, kot sta trajnost ali staranje prebivalstva. Zato je potrebna nadaljnja podpora za odpravo nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih razmer za zmanjšanje naložbene vrzeli v ciljnih sektorjih, da se dosežejo cilji politike Unije. |
| --- | --- |

(1)

Naložbe v infrastrukturo so bile v Uniji v letu 2016 z 1,8 % BDP EU, kar je zmanjšanje z 2,2 %, kolikor so znašale leta 2009, za približno 20 % nižje od stopenj naložb pred svetovno finančno krizo. Zato so še vedno nižje, kot bi bilo mogoče pričakovati v obdobju močnega okrevanja, in premajhne, da bi nadomestile leta nezadostnega vlaganja, čeprav je mogoče opaziti zvišanje njihovega deleža v BDP v Uniji. Še pomembneje je, da sedanje
  javne in zasebne
  naložbene ravni in napovedi ne pokrivajo potreb Unije po strukturnih naložbah
  za vzdržno dolgoročno rast
  zaradi tehnoloških sprememb in globalne konkurenčnosti, vključno s področji inovacij, spretnosti, infrastrukture, malih in srednjih podjetij (v nadaljnjem besedilu: MSP), ter potrebe po obravnavanju ključnih družbenih izzivov, kot sta trajnost ali staranje prebivalstva. Zato je potrebna nadaljnja podpora za odpravo nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih razmer za zmanjšanje naložbene vrzeli v ciljnih sektorjih, da se dosežejo cilji politike Unije.

| (2) | V ocenah je bilo poudarjeno, da je raznolikost finančnih instrumentov, ki se izvajajo v obdobju večletnega finančnega okvira 2014–2020, povzročila nekatera prekrivanja. Ta raznolikost je povzročila tudi zapletenost za posrednike in končne prejemnike, ki so bili soočeni z različnimi pravili glede upravičenosti in poročanja. Odsotnost združljivih pravil je ovirala tudi kombiniranje več skladov Unije, čeprav bi bilo tako kombiniranje koristno za podporo projektom, ki potrebujejo različne vrste financiranja. Zato bi bilo treba vzpostaviti enoten sklad, tj. sklad InvestEU, da se doseže učinkovitejša podpora končnim prejemnikom s povezovanjem in poenostavitvijo finančne ponudbe v okviru sheme enotnega proračunskega jamstva, kar bi izboljšalo učinek posredovanja Unije in hkrati zmanjšalo stroške za proračun Unije. |
| --- | --- |

(2)

V ocenah je bilo poudarjeno, da je raznolikost finančnih instrumentov, ki se izvajajo v obdobju večletnega finančnega okvira 2014–2020, povzročila nekatera prekrivanja. Ta raznolikost je povzročila tudi zapletenost za posrednike in končne prejemnike, ki so bili soočeni z različnimi pravili glede upravičenosti in poročanja. Odsotnost združljivih pravil je ovirala tudi kombiniranje več skladov Unije, čeprav bi bilo tako kombiniranje koristno za podporo projektom, ki potrebujejo različne vrste financiranja. Zato bi bilo treba vzpostaviti enoten sklad, tj. sklad InvestEU, da se doseže učinkovitejša podpora končnim prejemnikom s povezovanjem in poenostavitvijo finančne ponudbe v okviru sheme enotnega proračunskega jamstva, kar bi izboljšalo učinek posredovanja Unije in hkrati zmanjšalo stroške za proračun Unije.

| (3) | Unija je v zadnjih letih sprejela ambiciozne strategije za dokončanje enotnega trga ter spodbujanje trajnostne
  in vključujoče
  rasti in delovnih mest, kot so
  strategija Evropa 2020,
  unija kapitalskih trgov, strategija za enotni digitalni trg,
  evropska agenda za kulturo,
  sveženj za čisto energijo za vse Evropejce, akcijski načrt Unije za krožno gospodarstvo, strategija za mobilnost z nizkimi emisijami, ▌vesoljska strategija za Evropo
  ter evropski steber socialnih pravic
  . Sklad InvestEU bi moral izkoriščati in okrepiti sinergije med strategijami, ki se medsebojno krepijo, in sicer z zagotavljanjem podpore naložbam in dostopa do financiranja. |
| --- | --- |

(3)

Unija je v zadnjih letih sprejela ambiciozne strategije za dokončanje enotnega trga ter spodbujanje trajnostne
  in vključujoče
  rasti in delovnih mest, kot so
  strategija Evropa 2020,
  unija kapitalskih trgov, strategija za enotni digitalni trg,
  evropska agenda za kulturo,
  sveženj za čisto energijo za vse Evropejce, akcijski načrt Unije za krožno gospodarstvo, strategija za mobilnost z nizkimi emisijami, ▌vesoljska strategija za Evropo
  ter evropski steber socialnih pravic
  . Sklad InvestEU bi moral izkoriščati in okrepiti sinergije med strategijami, ki se medsebojno krepijo, in sicer z zagotavljanjem podpore naložbam in dostopa do financiranja.

| (4) | Na ravni Unije je okvir za opredelitev nacionalnih prednostnih reform in spremljanje njihovega izvajanja evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik. Države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi
  v podporo navedenim prednostnim reformam oblikujejo lastne nacionalne večletne naložbene strategije. Strategije bi bilo treba predstaviti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform kot način za načrtovanje in usklajevanje prednostnih naložbenih projektov, ki naj bi se financirali z nacionalnimi sredstvi ali sredstvi Unije, ali z obojimi. Prav tako bi morale strategije prispevati k usklajeni uporabi financiranja Unije in doseganju kar najvišje dodane vrednosti finančne podpore, prejete zlasti iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, evropske stabilizacijske funkcije za naložbe in sklada InvestEU, kjer je ustrezno. |
| --- | --- |

(4)

Na ravni Unije je okvir za opredelitev nacionalnih prednostnih reform in spremljanje njihovega izvajanja evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik. Države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi
  v podporo navedenim prednostnim reformam oblikujejo lastne nacionalne večletne naložbene strategije. Strategije bi bilo treba predstaviti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform kot način za načrtovanje in usklajevanje prednostnih naložbenih projektov, ki naj bi se financirali z nacionalnimi sredstvi ali sredstvi Unije, ali z obojimi. Prav tako bi morale strategije prispevati k usklajeni uporabi financiranja Unije in doseganju kar najvišje dodane vrednosti finančne podpore, prejete zlasti iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, evropske stabilizacijske funkcije za naložbe in sklada InvestEU, kjer je ustrezno.

| (5) | Sklad InvestEU bi moral prispevati k izboljšanju konkurenčnosti
  in socialno-ekonomske konvergence
  Unije, tudi na področju inovacij, digitalizacije,
  učinkovite uporabe virov na podlagi pristopa krožnega gospodarstva,
  trajnosti
  in vključujočnosti
  gospodarske rasti Unije
  ter
  socialne odpornosti in ▌povezovanja kapitalskih trgov Unije, vključno z rešitvami za njihovo razdrobljenost in razpršenost virov financiranja za podjetja Unije.
  S tem bi gospodarstvo Unije in finančni sistem postala odpornejša in povečala njeno sposobnost odzivanja na ciklične gospodarske krize
  . V ta namen bi moral
  sklad InvestEU
  podpirati tehnično, ekonomsko
  in socialno
  vzdržne projekte, in sicer z zagotavljanjem okvira za uporabo dolžniških in lastniških instrumentov ter instrumentov delitve tveganja, ki bi jih podpirali jamstvo proračuna Unije in
  finančni
  prispevki izvajalskih partnerjev
  , kot je to primerno
  . Sklad bi moral temeljiti na povpraševanju, hkrati pa bi se morala njegova podpora osredotočiti na
  zagotavljanje strateških, dolgoročnih koristi na ključnih področjih politik Unije, ki sicer ne bi prejela financiranja oziroma bi bilo to premajhno, ter tako prispevati
  k doseganju ciljev politike Unije. |
| --- | --- |

(5)

Sklad InvestEU bi moral prispevati k izboljšanju konkurenčnosti
  in socialno-ekonomske konvergence
  Unije, tudi na področju inovacij, digitalizacije,
  učinkovite uporabe virov na podlagi pristopa krožnega gospodarstva,
  trajnosti
  in vključujočnosti
  gospodarske rasti Unije
  ter
  socialne odpornosti in ▌povezovanja kapitalskih trgov Unije, vključno z rešitvami za njihovo razdrobljenost in razpršenost virov financiranja za podjetja Unije.
  S tem bi gospodarstvo Unije in finančni sistem postala odpornejša in povečala njeno sposobnost odzivanja na ciklične gospodarske krize
  . V ta namen bi moral
  sklad InvestEU
  podpirati tehnično, ekonomsko
  in socialno
  vzdržne projekte, in sicer z zagotavljanjem okvira za uporabo dolžniških in lastniških instrumentov ter instrumentov delitve tveganja, ki bi jih podpirali jamstvo proračuna Unije in
  finančni
  prispevki izvajalskih partnerjev
  , kot je to primerno
  . Sklad bi moral temeljiti na povpraševanju, hkrati pa bi se morala njegova podpora osredotočiti na
  zagotavljanje strateških, dolgoročnih koristi na ključnih področjih politik Unije, ki sicer ne bi prejela financiranja oziroma bi bilo to premajhno, ter tako prispevati
  k doseganju ciljev politike Unije.

| (5a) | Komisija in izvajalski partnerji bi morali zagotoviti, da program InvestEU izkorišča vsa dopolnjevanja in sinergije s financiranjem z nepovratnimi sredstvi in drugimi ukrepi na področjih politik, ki jih podpira, v skladu s cilji drugih programov Unije, kot so program Obzorje Evropa, instrument za povezovanje Evrope, program za digitalno Evropo, program za enotni trg, evropski program za vesolje, Evropski socialni sklad+, program za ustvarjalno Evropo ter program za okoljske in podnebne ukrepe (LIFE). |
| --- | --- |

(5a)

Komisija in izvajalski partnerji bi morali zagotoviti, da program InvestEU izkorišča vsa dopolnjevanja in sinergije s financiranjem z nepovratnimi sredstvi in drugimi ukrepi na področjih politik, ki jih podpira, v skladu s cilji drugih programov Unije, kot so program Obzorje Evropa, instrument za povezovanje Evrope, program za digitalno Evropo, program za enotni trg, evropski program za vesolje, Evropski socialni sklad+, program za ustvarjalno Evropo ter program za okoljske in podnebne ukrepe (LIFE).

| (5b) | Kulturni in ustvarjalni sektorji so odporni in hitro rastoči gospodarski sektorji v Uniji, v okviru katerih se iz intelektualne lastnine ter ustvarjalnosti posameznikov ustvarjata gospodarska in kulturna vrednost. Vendar neopredmetena narava njihovih sredstev omejuje njihov dostop do zasebnega financiranja, ki je bistvenega pomena za naložbe, rast in konkurenčnost na mednarodni ravni. Namenski jamstveni instrument, vzpostavljen v okviru programa Ustvarjalna Evropa, je uspešno okrepil finančne zmogljivosti in konkurenčnost podjetij s kulturnega in ustvarjalnega področja. Zato bi bilo treba MSP ter organizacijam iz kulturnih in ustvarjalnih sektorjev s programom InvestEU še naprej lajšati dostop do financiranja. |
| --- | --- |

(5b)

Kulturni in ustvarjalni sektorji so odporni in hitro rastoči gospodarski sektorji v Uniji, v okviru katerih se iz intelektualne lastnine ter ustvarjalnosti posameznikov ustvarjata gospodarska in kulturna vrednost. Vendar neopredmetena narava njihovih sredstev omejuje njihov dostop do zasebnega financiranja, ki je bistvenega pomena za naložbe, rast in konkurenčnost na mednarodni ravni. Namenski jamstveni instrument, vzpostavljen v okviru programa Ustvarjalna Evropa, je uspešno okrepil finančne zmogljivosti in konkurenčnost podjetij s kulturnega in ustvarjalnega področja. Zato bi bilo treba MSP ter organizacijam iz kulturnih in ustvarjalnih sektorjev s programom InvestEU še naprej lajšati dostop do financiranja.

| (6) | Sklad InvestEU bi moral podpirati naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva,
  vključno s kulturno dediščino,
  za spodbujanje
  trajnostne in vključujoče
  rasti, naložb in zaposlovanja ter s tem prispevati k povečanju blaginje in pravičnejši porazdelitvi dohodka
  ter večji gospodarski, socialni in teritorialni koheziji
  v Uniji.
  Projekti, financirani iz sklada InvestEU, bi morali izpolnjevati socialne in okoljske standarde Unije, kot so spoštovanje pravic delavcev, uporaba podnebju prijaznih virov energije in ravnanje z odpadki.
  Posredovanje prek sklada InvestEU bi moralo dopolnjevati podporo Unije, ki se zagotavlja z nepovratnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(6)

Sklad InvestEU bi moral podpirati naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva,
  vključno s kulturno dediščino,
  za spodbujanje
  trajnostne in vključujoče
  rasti, naložb in zaposlovanja ter s tem prispevati k povečanju blaginje in pravičnejši porazdelitvi dohodka
  ter večji gospodarski, socialni in teritorialni koheziji
  v Uniji.
  Projekti, financirani iz sklada InvestEU, bi morali izpolnjevati socialne in okoljske standarde Unije, kot so spoštovanje pravic delavcev, uporaba podnebju prijaznih virov energije in ravnanje z odpadki.
  Posredovanje prek sklada InvestEU bi moralo dopolnjevati podporo Unije, ki se zagotavlja z nepovratnimi sredstvi.

| (7) | Unija je potrdila cilje iz Agende 2030 Združenih narodov in njene cilje trajnostnega razvoja, cilje iz Pariškega sporazuma iz leta 2015 ter Sendajski okvir za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030. Za uresničitev dogovorjenih ciljev, vključno s tistimi, ki so vključeni v okoljske politike Unije, je treba znatno okrepiti ukrepe za trajnostni razvoj. Zato bi morala
  biti
  načela trajnostnega razvoja
  in varnosti podlaga za oblikovanje
  sklada InvestEU
  , naložbe, povezane s fosilnimi gorivi, pa se ne bi smele podpirati, razen na podlagi ustrezne utemeljitve, da bo naložba prispevala k ciljem energetske unije
  . |
| --- | --- |

(7)

Unija je potrdila cilje iz Agende 2030 Združenih narodov in njene cilje trajnostnega razvoja, cilje iz Pariškega sporazuma iz leta 2015 ter Sendajski okvir za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030. Za uresničitev dogovorjenih ciljev, vključno s tistimi, ki so vključeni v okoljske politike Unije, je treba znatno okrepiti ukrepe za trajnostni razvoj. Zato bi morala
  biti
  načela trajnostnega razvoja
  in varnosti podlaga za oblikovanje
  sklada InvestEU
  , naložbe, povezane s fosilnimi gorivi, pa se ne bi smele podpirati, razen na podlagi ustrezne utemeljitve, da bo naložba prispevala k ciljem energetske unije
  .

| (8) | Program InvestEU bi moral prispevati k vzpostavitvi vzdržnega finančnega sistema v Uniji, ki podpira preusmeritev zasebnega kapitala v 
  socialne in
  trajnostne naložbe v skladu s cilji iz Akcijskega načrta Komisije za financiranje trajnostne rasti (4). |
| --- | --- |

(8)

Program InvestEU bi moral prispevati k vzpostavitvi vzdržnega finančnega sistema v Uniji, ki podpira preusmeritev zasebnega kapitala v 
  socialne in
  trajnostne naložbe v skladu s cilji iz Akcijskega načrta Komisije za financiranje trajnostne rasti (4).

| (8a) | V duhu spodbujanja dolgoročnega financiranja in trajnostne rasti, bi bilo treba spodbujati dolgoročne naložbene strategije zavarovalnic s pregledom zahtev po kapitalski ustreznosti prispevkov za financiranje naložbenih projektov, podprtih z jamstvom EU v okviru programa InvestEU. Za uskladitev spodbud zavarovateljev s ciljem dolgoročne trajnostne rasti Unije in za odpravo ovir za naložbe v okviru programa InvestEU bi morala Komisija upoštevati to revizijo kot del pregleda iz člena 77f(3) Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta
   (1a)
  . |
| --- | --- |

(8a)

V duhu spodbujanja dolgoročnega financiranja in trajnostne rasti, bi bilo treba spodbujati dolgoročne naložbene strategije zavarovalnic s pregledom zahtev po kapitalski ustreznosti prispevkov za financiranje naložbenih projektov, podprtih z jamstvom EU v okviru programa InvestEU. Za uskladitev spodbud zavarovateljev s ciljem dolgoročne trajnostne rasti Unije in za odpravo ovir za naložbe v okviru programa InvestEU bi morala Komisija upoštevati to revizijo kot del pregleda iz člena 77f(3) Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta
   (1a)
  .

| (9) | Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo program InvestEU prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in doseganju skupnega cilja, da bi bilo
  v obdobju večletnega finančnega okvira za čas od 2021 do 2027 od proračunskih odhodkov Unije
  25 % ▌ namenjenih
  za podnebne cilje, in doseganju letnega cilja v višini 30 %, ki naj bi ga uresničili čim prej, najpozneje pa do leta 2027
  . Za ukrepe v okviru programa InvestEU se pričakuje, da bodo za doseganje podnebnih ciljev namenili
  vsaj 40 %
  skupnih finančnih sredstev programa InvestEU. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa InvestEU ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih ocen in pregledov. |
| --- | --- |

(9)

Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo program InvestEU prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in doseganju skupnega cilja, da bi bilo
  v obdobju večletnega finančnega okvira za čas od 2021 do 2027 od proračunskih odhodkov Unije
  25 % ▌ namenjenih
  za podnebne cilje, in doseganju letnega cilja v višini 30 %, ki naj bi ga uresničili čim prej, najpozneje pa do leta 2027
  . Za ukrepe v okviru programa InvestEU se pričakuje, da bodo za doseganje podnebnih ciljev namenili
  vsaj 40 %
  skupnih finančnih sredstev programa InvestEU. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa InvestEU ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih ocen in pregledov.

| (10) | Prispevek sklada InvestEU k doseganju podnebnih
  in sektorskih
  ciljev
  iz okvira podnebne in energetske politike do leta 2030
  se bo spremljal prek sistema EU za spremljanje podnebnih ukrepov, ki ga bo razvila Komisija v sodelovanju z izvajalskimi partnerji, in z ustrezno uporabo meril, določenih v [uredbi o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (5)], da se ugotovi, ali je gospodarska aktivnost okoljsko trajnostna.
  Sklad InvestEU bi moral prispevati tudi k izvajanju drugih razsežnosti ciljev trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

(10)

Prispevek sklada InvestEU k doseganju podnebnih
  in sektorskih
  ciljev
  iz okvira podnebne in energetske politike do leta 2030
  se bo spremljal prek sistema EU za spremljanje podnebnih ukrepov, ki ga bo razvila Komisija v sodelovanju z izvajalskimi partnerji, in z ustrezno uporabo meril, določenih v [uredbi o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (5)], da se ugotovi, ali je gospodarska aktivnost okoljsko trajnostna.
  Sklad InvestEU bi moral prispevati tudi k izvajanju drugih razsežnosti ciljev trajnostnega razvoja.

| (11) | V skladu s poročilom o svetovnih tveganjih za leto 2018, ki ga je izdal Svetovni gospodarski forum, je polovica najbolj kritičnih tveganj, ki ogrožajo svetovno gospodarstvo, povezanih z okoljem. Ta tveganja vključujejo onesnaženje zraka, tal,
  celinskih voda in oceanov,
  ekstremne vremenske pojave, izgubo biotske raznovrstnosti in neuspeh pri blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje. Okoljska načela so globoko zakoreninjena v Pogodbah in številnih politikah Unije. Zato bi bilo treba pri operacijah, povezanih s skladom InvestEU, spodbujati vključevanje okoljskih ciljev. Pri pripravi in izvajanju naložb bi bilo treba upoštevati varstvo okolja in s tem povezano preprečevanje in obvladovanje tveganj. EU bi morala prav tako slediti odhodkom, povezanim z biotsko raznovrstnostjo in nadziranjem onesnaženosti zraka, da bi izpolnila obveznosti poročanja v skladu s Konvencijo o biološki raznovrstnosti in Direktivo (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Zato bi bilo treba naložbe, dodeljene ciljem okoljske trajnosti, spremljati z uporabo skupnih metodologij, skladnih s tistimi, ki so bile razvite v okviru drugih programov Unije, ki se uporabljajo za upravljanje podnebja, biotske raznovrstnosti in onesnaženosti zraka, da se omogoči ocena individualnega in skupnega učinka naložb na ključne sestavine naravnega kapitala, vključno z zrakom, vodo, zemljo in biotsko raznovrstnostjo. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s poročilom o svetovnih tveganjih za leto 2018, ki ga je izdal Svetovni gospodarski forum, je polovica najbolj kritičnih tveganj, ki ogrožajo svetovno gospodarstvo, povezanih z okoljem. Ta tveganja vključujejo onesnaženje zraka, tal,
  celinskih voda in oceanov,
  ekstremne vremenske pojave, izgubo biotske raznovrstnosti in neuspeh pri blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje. Okoljska načela so globoko zakoreninjena v Pogodbah in številnih politikah Unije. Zato bi bilo treba pri operacijah, povezanih s skladom InvestEU, spodbujati vključevanje okoljskih ciljev. Pri pripravi in izvajanju naložb bi bilo treba upoštevati varstvo okolja in s tem povezano preprečevanje in obvladovanje tveganj. EU bi morala prav tako slediti odhodkom, povezanim z biotsko raznovrstnostjo in nadziranjem onesnaženosti zraka, da bi izpolnila obveznosti poročanja v skladu s Konvencijo o biološki raznovrstnosti in Direktivo (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Zato bi bilo treba naložbe, dodeljene ciljem okoljske trajnosti, spremljati z uporabo skupnih metodologij, skladnih s tistimi, ki so bile razvite v okviru drugih programov Unije, ki se uporabljajo za upravljanje podnebja, biotske raznovrstnosti in onesnaženosti zraka, da se omogoči ocena individualnega in skupnega učinka naložb na ključne sestavine naravnega kapitala, vključno z zrakom, vodo, zemljo in biotsko raznovrstnostjo.

| (12) | Za naložbene projekte, ki prejmejo znatno podporo Unije, zlasti na področju infrastrukture, bi moralo biti obvezno preverjanje trajnosti v skladu s smernicami, ki bi jih morala
  po izvedbi odprtega javnega posvetovanja
  pripraviti Komisija v 
  tesnem
  sodelovanju z izvajalskimi partnerji v okviru programa InvestEU, z ustrezno uporabo meril, določenih v [uredbi o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb], da se določi, ali je gospodarska dejavnost okoljsko trajnostna ter v skladu s smernicami, pripravljenimi za druge programe Unije.
  V skladu z načelom sorazmernosti bi morale takšne
  smernice ▌vključevati ustrezne določbe
  za preprečevanje nepotrebne upravne obremenitve, projekte, ki ne dosegajo določene velikosti, opredeljene v smernicah, pa bi bilo treba izključiti iz preverjanja trajnosti
  . |
| --- | --- |

(12)

Za naložbene projekte, ki prejmejo znatno podporo Unije, zlasti na področju infrastrukture, bi moralo biti obvezno preverjanje trajnosti v skladu s smernicami, ki bi jih morala
  po izvedbi odprtega javnega posvetovanja
  pripraviti Komisija v 
  tesnem
  sodelovanju z izvajalskimi partnerji v okviru programa InvestEU, z ustrezno uporabo meril, določenih v [uredbi o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb], da se določi, ali je gospodarska dejavnost okoljsko trajnostna ter v skladu s smernicami, pripravljenimi za druge programe Unije.
  V skladu z načelom sorazmernosti bi morale takšne
  smernice ▌vključevati ustrezne določbe
  za preprečevanje nepotrebne upravne obremenitve, projekte, ki ne dosegajo določene velikosti, opredeljene v smernicah, pa bi bilo treba izključiti iz preverjanja trajnosti
  .

| (13) | Nizke stopnje naložb v infrastrukturo v Uniji med finančno krizo so ogrozile sposobnost Unije za spodbujanje trajnostne rasti, konkurenčnosti in konvergence. Obsežne naložbe v evropsko infrastrukturo
  , zlasti v zvezi z medsebojno povezanostjo in energijsko učinkovitostjo ter oblikovanjem enotnega evropskega prometnega prostora,
  so bistvene za doseganje trajnostnih ciljev Unije, vključno z 
  zavezami Unije glede ciljev trajnostnega razvoja ter
  energetskimi in podnebnimi cilji za leto 2030. V skladu s tem bi se morala podpora sklada InvestEU usmeriti v naložbe v prometno, energetsko (tudi na področju energijske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov), okoljsko, podnebno, pomorsko in digitalno infrastrukturo
  ter podpirati na primer razvoj in uvedbo inteligentnih prometnih sistemov (ITS)
  .
  Pri programu InvestEU bi morala imeti prednost področja, v katera se je premalo vlagalo in na katerih so potrebne dodatne naložbe, vključno s trajnostno energijsko učinkovitostjo, ter ukrepi, ki prispevajo k uresničitvi ciljev za leto 2030 ter dolgoročnih podnebnih in energetskih ciljev
  . Da bi čim bolj povečali učinek in dodano vrednost finančne podpore Unije, je primerno spodbujati racionaliziran naložbeni proces, ki bo omogočil opaznost nabora projektov in
  kar najbolj povečal sinergije
  v relevantnih programih Unije
  na področjih, kot so promet, energetika in digitalizacija
  . Pri naložbenih projektih, ki prejmejo podporo Unije, bi bilo treba zaradi varnostnih groženj upoštevati načela za zaščito državljanov na javnih mestih. To bi moralo dopolnjevati prizadevanja drugih skladov Unije, kot je Evropski sklad za regionalni razvoj, ki zagotavljajo podporo za varnostne elemente naložb v javne prostore, promet, energetiko in drugo kritično infrastrukturo. |
| --- | --- |

(13)

Nizke stopnje naložb v infrastrukturo v Uniji med finančno krizo so ogrozile sposobnost Unije za spodbujanje trajnostne rasti, konkurenčnosti in konvergence. Obsežne naložbe v evropsko infrastrukturo
  , zlasti v zvezi z medsebojno povezanostjo in energijsko učinkovitostjo ter oblikovanjem enotnega evropskega prometnega prostora,
  so bistvene za doseganje trajnostnih ciljev Unije, vključno z 
  zavezami Unije glede ciljev trajnostnega razvoja ter
  energetskimi in podnebnimi cilji za leto 2030. V skladu s tem bi se morala podpora sklada InvestEU usmeriti v naložbe v prometno, energetsko (tudi na področju energijske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov), okoljsko, podnebno, pomorsko in digitalno infrastrukturo
  ter podpirati na primer razvoj in uvedbo inteligentnih prometnih sistemov (ITS)
  .
  Pri programu InvestEU bi morala imeti prednost področja, v katera se je premalo vlagalo in na katerih so potrebne dodatne naložbe, vključno s trajnostno energijsko učinkovitostjo, ter ukrepi, ki prispevajo k uresničitvi ciljev za leto 2030 ter dolgoročnih podnebnih in energetskih ciljev
  . Da bi čim bolj povečali učinek in dodano vrednost finančne podpore Unije, je primerno spodbujati racionaliziran naložbeni proces, ki bo omogočil opaznost nabora projektov in
  kar najbolj povečal sinergije
  v relevantnih programih Unije
  na področjih, kot so promet, energetika in digitalizacija
  . Pri naložbenih projektih, ki prejmejo podporo Unije, bi bilo treba zaradi varnostnih groženj upoštevati načela za zaščito državljanov na javnih mestih. To bi moralo dopolnjevati prizadevanja drugih skladov Unije, kot je Evropski sklad za regionalni razvoj, ki zagotavljajo podporo za varnostne elemente naložb v javne prostore, promet, energetiko in drugo kritično infrastrukturo.

| (13a) | Program InvestEU bi moral okrepiti vlogo državljanov in skupnosti, ki želijo vlagati sredstva v bolj trajnostno in razogljičeno družbo, vključno z energetskim prehodom. Ker [spremenjena direktiva o obnovljivih virih] in [spremenjena direktiva o električni energiji] sedaj priznavata in podpirata skupnosti in državljane na področju energije iz obnovljivih virov, kot bistvene akterje pri energetskem prehodu Unije pa priznavata tudi proizvajalce-odjemalce energije, bi moral program InvestEU olajšati sodelovanje teh akterjev na trgu. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(13a)

Program InvestEU bi moral okrepiti vlogo državljanov in skupnosti, ki želijo vlagati sredstva v bolj trajnostno in razogljičeno družbo, vključno z energetskim prehodom. Ker [spremenjena direktiva o obnovljivih virih] in [spremenjena direktiva o električni energiji] sedaj priznavata in podpirata skupnosti in državljane na področju energije iz obnovljivih virov, kot bistvene akterje pri energetskem prehodu Unije pa priznavata tudi proizvajalce-odjemalce energije, bi moral program InvestEU olajšati sodelovanje teh akterjev na trgu. [Sprememba 3]

| (13b) | Program InvestEU bi moral, kadar je to primerno, prispevati k ciljem [spremenjene direktive o obnovljivih virih] in [uredbe o upravljanju] ter podpirati energetsko učinkovitost pri odločanju o naložbah. Prispevati bi moral tudi k dolgoročni strategiji za prenovo stavb, ki jo morajo države članice oblikovati na podlagi [direktive o energetski učinkovitosti stavb]. Program bi moral okrepiti enotni digitalni trg in prispevati k zmanjšanju digitalnega razkoraka ter obenem povečati pokritost in povezljivost po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(13b)

Program InvestEU bi moral, kadar je to primerno, prispevati k ciljem [spremenjene direktive o obnovljivih virih] in [uredbe o upravljanju] ter podpirati energetsko učinkovitost pri odločanju o naložbah. Prispevati bi moral tudi k dolgoročni strategiji za prenovo stavb, ki jo morajo države članice oblikovati na podlagi [direktive o energetski učinkovitosti stavb]. Program bi moral okrepiti enotni digitalni trg in prispevati k zmanjšanju digitalnega razkoraka ter obenem povečati pokritost in povezljivost po vsej Uniji.

| (13c) | Zagotavljanje varnosti uporabnikov cest predstavlja velik izziv pri razvoju prometnega sektorja, sprejeti ukrepi in opravljene naložbe pa zgolj v omejenem obsegu pripomorejo k zmanjšanju števila smrti in hudih poškodb na cestah. Program InvestEU bi moral okrepiti prizadevanja za zasnovo in uporabo tehnologij, ki pomagajo izboljšati varnost vozil in cestne infrastrukture
  . |
| --- | --- |

(13c)

Zagotavljanje varnosti uporabnikov cest predstavlja velik izziv pri razvoju prometnega sektorja, sprejeti ukrepi in opravljene naložbe pa zgolj v omejenem obsegu pripomorejo k zmanjšanju števila smrti in hudih poškodb na cestah. Program InvestEU bi moral okrepiti prizadevanja za zasnovo in uporabo tehnologij, ki pomagajo izboljšati varnost vozil in cestne infrastrukture
  .

| (13d) | Resnična večmodalnost je priložnost za vzpostavitev učinkovitega in okolju prijaznega prometnega omrežja, ki bo v celoti izkoristilo potencial vseh načinov prevoza in ustvarilo sinergije med njimi. Program InvestEU bi lahko postal pomembno orodje za podpiranje naložb v večmodalna prometna vozlišča, ki kljub znatnemu ekonomskemu potencialu in poslovnemu modelu pomenijo znatno tveganje za zasebne vlagatelje
  . |
| --- | --- |

(13d)

Resnična večmodalnost je priložnost za vzpostavitev učinkovitega in okolju prijaznega prometnega omrežja, ki bo v celoti izkoristilo potencial vseh načinov prevoza in ustvarilo sinergije med njimi. Program InvestEU bi lahko postal pomembno orodje za podpiranje naložb v večmodalna prometna vozlišča, ki kljub znatnemu ekonomskemu potencialu in poslovnemu modelu pomenijo znatno tveganje za zasebne vlagatelje
  .

| (14) | Čeprav raven skupnih naložb v Uniji narašča, so naložbe v dejavnosti z večjim tveganjem, kot so raziskave in inovacije, še vedno nezadostne.
  Glede na to, da javno financiranje raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti spodbuja rast produktivnosti in je ključnega pomena za spodbujanje zasebnih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, posledične
  premajhne naložbe v raziskave in inovacije škodijo industrijski in gospodarski konkurenčnosti Unije ter kakovosti življenja njenih državljanov. Sklad InvestEU bi moral zagotoviti ustrezne finančne produkte za kritje različnih faz inovacijskega cikla in velikega razpona deležnikov, zlasti da se omogočita povečanje in uporaba rešitev v komercialnem obsegu v Uniji, da bodo take rešitve konkurenčne na svetovnih trgih
  , pa tudi da se odličnost Unije na področju trajnostnih tehnologij spodbuja na svetovni ravni
  .
  Ker je treba podpirati naložbe v dejavnosti z večjim tveganjem, kot so raziskave in inovacije, je nujno, da program Obzorje Evropa in zlasti Evropski svet za inovacije (EIC) delujeta v sinergiji s finančnimi produkti, ki se bodo uporabili v okviru programa InvestEU. Poleg tega se inovativna MSP in zagonska podjetja, zlasti tista, ki so osredotočena na neopredmetena sredstva, spopadajo s težavami pri dostopu do financiranja, zaradi česar mora delo EIC dopolnjevati namenske finančne produkte v okviru programa InvestEU, da bo tem MSP podpora zagotovljena tudi v prihodnje. V zvezi s tem bi morale izkušnje, pridobljene v okviru finančnih instrumentov, uporabljenih v programu Obzorje 2020, kot sta InnovFin in jamstvo za posojila MSP v okviru programa COSME, služiti kot trdna podlaga za zagotavljanje te usmerjene podpore. |
| --- | --- |

(14)

Čeprav raven skupnih naložb v Uniji narašča, so naložbe v dejavnosti z večjim tveganjem, kot so raziskave in inovacije, še vedno nezadostne.
  Glede na to, da javno financiranje raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti spodbuja rast produktivnosti in je ključnega pomena za spodbujanje zasebnih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, posledične
  premajhne naložbe v raziskave in inovacije škodijo industrijski in gospodarski konkurenčnosti Unije ter kakovosti življenja njenih državljanov. Sklad InvestEU bi moral zagotoviti ustrezne finančne produkte za kritje različnih faz inovacijskega cikla in velikega razpona deležnikov, zlasti da se omogočita povečanje in uporaba rešitev v komercialnem obsegu v Uniji, da bodo take rešitve konkurenčne na svetovnih trgih
  , pa tudi da se odličnost Unije na področju trajnostnih tehnologij spodbuja na svetovni ravni
  .
  Ker je treba podpirati naložbe v dejavnosti z večjim tveganjem, kot so raziskave in inovacije, je nujno, da program Obzorje Evropa in zlasti Evropski svet za inovacije (EIC) delujeta v sinergiji s finančnimi produkti, ki se bodo uporabili v okviru programa InvestEU. Poleg tega se inovativna MSP in zagonska podjetja, zlasti tista, ki so osredotočena na neopredmetena sredstva, spopadajo s težavami pri dostopu do financiranja, zaradi česar mora delo EIC dopolnjevati namenske finančne produkte v okviru programa InvestEU, da bo tem MSP podpora zagotovljena tudi v prihodnje. V zvezi s tem bi morale izkušnje, pridobljene v okviru finančnih instrumentov, uporabljenih v programu Obzorje 2020, kot sta InnovFin in jamstvo za posojila MSP v okviru programa COSME, služiti kot trdna podlaga za zagotavljanje te usmerjene podpore.

| (14a) | Turizem je pomemben gospodarski sektor Unije in program InvestEU bi moral prispevati h krepitvi njegove dolgoročne konkurenčnosti s podpiranjem ukrepov, katerih cilj je prehod na trajnostni, inovativni in digitalni turizem. |
| --- | --- |

(14a)

Turizem je pomemben gospodarski sektor Unije in program InvestEU bi moral prispevati h krepitvi njegove dolgoročne konkurenčnosti s podpiranjem ukrepov, katerih cilj je prehod na trajnostni, inovativni in digitalni turizem.

| (15) | Nujno so potrebna znatna prizadevanja za naložbe v digitalno preobrazbo
  in njeno pospešitev
  ter za širjenje njene koristi na vse državljane in podjetja
  na mestnih in podeželskih območjih
  v Uniji. Trdni okvir politike pri strategiji za enotni digitalni trg bi bilo zdaj treba dopolniti s podobno ambicioznimi naložbami, tudi v umetno inteligenco
  , in sicer v skladu s programom Digitalna Evropa, zlasti kar zadeva etiko, strojno učenje, internet stvari, biotehnologijo in finančno tehnologijo, kar lahko poveča učinkovitost mobilizacije kapitala za podjetniške podvige
  . |
| --- | --- |

(15)

Nujno so potrebna znatna prizadevanja za naložbe v digitalno preobrazbo
  in njeno pospešitev
  ter za širjenje njene koristi na vse državljane in podjetja
  na mestnih in podeželskih območjih
  v Uniji. Trdni okvir politike pri strategiji za enotni digitalni trg bi bilo zdaj treba dopolniti s podobno ambicioznimi naložbami, tudi v umetno inteligenco
  , in sicer v skladu s programom Digitalna Evropa, zlasti kar zadeva etiko, strojno učenje, internet stvari, biotehnologijo in finančno tehnologijo, kar lahko poveča učinkovitost mobilizacije kapitala za podjetniške podvige
  .

| (16) | ▌MSP
  predstavljajo več kot 99 % podjetij
  v Uniji
  in so znatnega in bistvenega gospodarskega pomena
  . Vendar se zaradi domnevnega visokega tveganja in pomanjkanja zadostnega zavarovanja s premoženjem soočajo z izzivi pri dostopu do financiranja. Dodatni izzivi izhajajo iz ▌potrebe
  MSP in podjetij socialnega gospodarstva
  , da ostanejo konkurenčna z izvajanjem dejavnosti na področju digitalizacije, internacionalizacije
  , preoblikovanja v skladu s pristopom krožnega gospodarstva,
  inovacij ter izpopolnjevanjem znanja svoje delovne sile. Poleg tega imajo v primerjavi z večjimi podjetji dostop do bolj omejenega nabora virov financiranja: običajno ne izdajajo obveznic ter imajo le omejen dostop do borz vrednostnih papirjev ali velikih institucionalnih vlagateljev.
  Pomanjkanje dostopa do kapitala za MSP dodatno zaostruje tudi to, da sta industrija zasebnega in tveganega kapitala v Evropi sorazmerno šibki.
  Izziv pri dostopu do finančnih sredstev je še večji za tista MSP, katerih dejavnosti so osredotočene na neopredmetena sredstva. MSP v Uniji so močno odvisna od bank in dolžniškega financiranja v obliki prekoračitev stanj na bančnih računih, bančnih posojil ali zakupov. Podpiranje MSP, ki se soočajo z navedenimi izzivi,
  tako da se zanje poenostavi dostop do financiranja,
  in zagotavljanje bolj razpršenih virov financiranja je nujno za povečanje sposobnosti MSP, da financirajo svojo ustanovitev, rast
  , inovacije
  in
  trajnostni
  razvoj
  , da zagotovijo svojo konkurenčnost
  ter prenesejo upade gospodarske rasti, ter za povečanje odpornosti gospodarstva in finančnega sistema v času upada gospodarske rasti ali pretresa
  in spodobnosti ustvarjanja delovnih mest in socialne blaginje
  . To dopolnjuje tudi pobude, ki se že izvajajo v okviru unije kapitalskih trgov.
  Programi, kot je COSME, so pomembni za MSP, ker omogočajo lažji dostop do financiranja v vseh fazah življenjskega cikla MSP, k čemur je prispeval tudi EFSI, ki so ga MSP hitro začela uporabljati.
  Sklad InvestEU bi
  zato
  moral
  graditi na tem uspehu in zagotavljati obratni kapital in naložbe skozi celoten življenjski cikel podjetja, financiranje za posle zakupa in
  priložnost za osredotočanje na specifične in bolj usmerjene finančne produkte. |
| --- | --- |

(16)

▌MSP
  predstavljajo več kot 99 % podjetij
  v Uniji
  in so znatnega in bistvenega gospodarskega pomena
  . Vendar se zaradi domnevnega visokega tveganja in pomanjkanja zadostnega zavarovanja s premoženjem soočajo z izzivi pri dostopu do financiranja. Dodatni izzivi izhajajo iz ▌potrebe
  MSP in podjetij socialnega gospodarstva
  , da ostanejo konkurenčna z izvajanjem dejavnosti na področju digitalizacije, internacionalizacije
  , preoblikovanja v skladu s pristopom krožnega gospodarstva,
  inovacij ter izpopolnjevanjem znanja svoje delovne sile. Poleg tega imajo v primerjavi z večjimi podjetji dostop do bolj omejenega nabora virov financiranja: običajno ne izdajajo obveznic ter imajo le omejen dostop do borz vrednostnih papirjev ali velikih institucionalnih vlagateljev.
  Pomanjkanje dostopa do kapitala za MSP dodatno zaostruje tudi to, da sta industrija zasebnega in tveganega kapitala v Evropi sorazmerno šibki.
  Izziv pri dostopu do finančnih sredstev je še večji za tista MSP, katerih dejavnosti so osredotočene na neopredmetena sredstva. MSP v Uniji so močno odvisna od bank in dolžniškega financiranja v obliki prekoračitev stanj na bančnih računih, bančnih posojil ali zakupov. Podpiranje MSP, ki se soočajo z navedenimi izzivi,
  tako da se zanje poenostavi dostop do financiranja,
  in zagotavljanje bolj razpršenih virov financiranja je nujno za povečanje sposobnosti MSP, da financirajo svojo ustanovitev, rast
  , inovacije
  in
  trajnostni
  razvoj
  , da zagotovijo svojo konkurenčnost
  ter prenesejo upade gospodarske rasti, ter za povečanje odpornosti gospodarstva in finančnega sistema v času upada gospodarske rasti ali pretresa
  in spodobnosti ustvarjanja delovnih mest in socialne blaginje
  . To dopolnjuje tudi pobude, ki se že izvajajo v okviru unije kapitalskih trgov.
  Programi, kot je COSME, so pomembni za MSP, ker omogočajo lažji dostop do financiranja v vseh fazah življenjskega cikla MSP, k čemur je prispeval tudi EFSI, ki so ga MSP hitro začela uporabljati.
  Sklad InvestEU bi
  zato
  moral
  graditi na tem uspehu in zagotavljati obratni kapital in naložbe skozi celoten življenjski cikel podjetja, financiranje za posle zakupa in
  priložnost za osredotočanje na specifične in bolj usmerjene finančne produkte.

| (16a) | Podjetja, ki zagotavljajo storitve splošnega pomena, imajo ključno in strateško vlogo v ključnih sektorjih z velikimi industrijskimi sistemi (energija, voda, odpadki, okolje, poštne storitve, promet in telekomunikacije), pa tudi na področju zdravstva, izobraževanja in socialnih storitev. Unija s tem, ko takšna podjetja podpira, zagotavlja blaginjo svojih državljanov in demokratično izbiro, med drugim v zvezi s kakovostjo storitev. |
| --- | --- |

(16a)

Podjetja, ki zagotavljajo storitve splošnega pomena, imajo ključno in strateško vlogo v ključnih sektorjih z velikimi industrijskimi sistemi (energija, voda, odpadki, okolje, poštne storitve, promet in telekomunikacije), pa tudi na področju zdravstva, izobraževanja in socialnih storitev. Unija s tem, ko takšna podjetja podpira, zagotavlja blaginjo svojih državljanov in demokratično izbiro, med drugim v zvezi s kakovostjo storitev.

| (17) | Kot je navedeno v razmisleku o socialni razsežnosti Evrope (7) in evropskem stebru socialnih pravic (8)

  ter okviru Unije za Konvencijo OZN o pravicah invalidov
  , je vzpostavitev bolj vključujoče in poštene Unije ključna prednostna naloga Unije pri odpravljanju neenakosti in spodbujanju politik socialnega vključevanja v Evropi. Neenake možnosti vplivajo zlasti na dostop do izobraževanja, usposabljanja
  , kulture, zaposlovanja, zdravstva
  in socialnih storitev
  . Naložbe v gospodarstvo, povezane s socialo, spretnostmi in človeškimi viri ter vključevanjem ranljivih skupin prebivalstva v družbo lahko povečajo gospodarske priložnosti, zlasti če so usklajene na ravni Unije. Sklad InvestEU bi bilo treba uporabiti za podporo naložbam v izobraževanje in usposabljanje,
  vključno s prekvalificiranjem in izpopolnjevanjem delavcev, med drugim v regijah, ki so odvisne od visokoogljičnega gospodarstva in na katere vpliva strukturni prehod na nizkoogljično gospodarstvo,
  povečanje zaposlenosti, zlasti med neusposobljenimi in dolgotrajno brezposelnimi, ter za izboljšanje razmer glede
  enakosti med spoloma, enakih priložnosti,
  medgeneracijske solidarnosti, zdravstvenega sektorja
  in sektorja socialnih storitev, socialnih stanovanj
  , brezdomstva, digitalnega vključevanja, razvoja skupnosti, vloge in prostora mladih v družbi ter ranljivih skupin, vključno z državljani tretjih držav. Program InvestEU bi moral prispevati tudi k podpori evropske kulture in ustvarjalnosti. Da bi obvladali globoke spremembe v družbah Unije in na trgu dela v prihodnjem desetletju, je treba vlagati v človeški kapital,
  socialno infrastrukturo, trajnostno in socialno financiranje,
  mikrofinanciranje, financiranje socialnih podjetij in nove poslovne modele socialnega gospodarstva, vključno z naložbami v socialni učinek in sklepanjem pogodb z družbenimi učinki. Program InvestEU bi moral okrepiti nastajajoči ekosistem socialnega trga s povečanjem ponudbe in dostopa do financiranja za mikro- in socialna podjetja
  in ustanove socialne solidarnosti
  , da se zadosti povpraševanju tistih, ki to najbolj potrebujejo. V poročilu skupine na visoki ravni o vlaganju v socialno infrastrukturo v Evropi (9)

  je za obdobje 2018–2030 ugotovljena vrzel v višini najmanj 1,5 bilijona EUR
  pri vlaganju v socialno infrastrukturo in storitve, vključno z izobraževanjem, usposabljanjem, zdravstvom in stanovanji, ki zahtevajo podporo, tudi na ravni Unije. Zato bi bilo treba izkoristiti združeno moč javnega, komercialnega in človekoljubnega kapitala ter podporo
  alternativnih oblik ponudnikov financiranja, na primer tistih, ki podpirajo etične, socialne in trajnostne vidike, in
  fundacij za pomoč razvoju vrednostne verige socialnega trga in odpornejši Uniji. |
| --- | --- |

(17)

Kot je navedeno v razmisleku o socialni razsežnosti Evrope (7) in evropskem stebru socialnih pravic (8)

  ter okviru Unije za Konvencijo OZN o pravicah invalidov
  , je vzpostavitev bolj vključujoče in poštene Unije ključna prednostna naloga Unije pri odpravljanju neenakosti in spodbujanju politik socialnega vključevanja v Evropi. Neenake možnosti vplivajo zlasti na dostop do izobraževanja, usposabljanja
  , kulture, zaposlovanja, zdravstva
  in socialnih storitev
  . Naložbe v gospodarstvo, povezane s socialo, spretnostmi in človeškimi viri ter vključevanjem ranljivih skupin prebivalstva v družbo lahko povečajo gospodarske priložnosti, zlasti če so usklajene na ravni Unije. Sklad InvestEU bi bilo treba uporabiti za podporo naložbam v izobraževanje in usposabljanje,
  vključno s prekvalificiranjem in izpopolnjevanjem delavcev, med drugim v regijah, ki so odvisne od visokoogljičnega gospodarstva in na katere vpliva strukturni prehod na nizkoogljično gospodarstvo,
  povečanje zaposlenosti, zlasti med neusposobljenimi in dolgotrajno brezposelnimi, ter za izboljšanje razmer glede
  enakosti med spoloma, enakih priložnosti,
  medgeneracijske solidarnosti, zdravstvenega sektorja
  in sektorja socialnih storitev, socialnih stanovanj
  , brezdomstva, digitalnega vključevanja, razvoja skupnosti, vloge in prostora mladih v družbi ter ranljivih skupin, vključno z državljani tretjih držav. Program InvestEU bi moral prispevati tudi k podpori evropske kulture in ustvarjalnosti. Da bi obvladali globoke spremembe v družbah Unije in na trgu dela v prihodnjem desetletju, je treba vlagati v človeški kapital,
  socialno infrastrukturo, trajnostno in socialno financiranje,
  mikrofinanciranje, financiranje socialnih podjetij in nove poslovne modele socialnega gospodarstva, vključno z naložbami v socialni učinek in sklepanjem pogodb z družbenimi učinki. Program InvestEU bi moral okrepiti nastajajoči ekosistem socialnega trga s povečanjem ponudbe in dostopa do financiranja za mikro- in socialna podjetja
  in ustanove socialne solidarnosti
  , da se zadosti povpraševanju tistih, ki to najbolj potrebujejo. V poročilu skupine na visoki ravni o vlaganju v socialno infrastrukturo v Evropi (9)

  je za obdobje 2018–2030 ugotovljena vrzel v višini najmanj 1,5 bilijona EUR
  pri vlaganju v socialno infrastrukturo in storitve, vključno z izobraževanjem, usposabljanjem, zdravstvom in stanovanji, ki zahtevajo podporo, tudi na ravni Unije. Zato bi bilo treba izkoristiti združeno moč javnega, komercialnega in človekoljubnega kapitala ter podporo
  alternativnih oblik ponudnikov financiranja, na primer tistih, ki podpirajo etične, socialne in trajnostne vidike, in
  fundacij za pomoč razvoju vrednostne verige socialnega trga in odpornejši Uniji.

| (18) | Sklad InvestEU bi moral delovati v okviru štirih sklopov politike, ki odražajo ključne prednostne naloge politike Unije; to so trajnostna infrastruktura; raziskave, inovacije in digitalizacija; MSP ter socialne naložbe in spretnosti. |
| --- | --- |

(18)

Sklad InvestEU bi moral delovati v okviru štirih sklopov politike, ki odražajo ključne prednostne naloge politike Unije; to so trajnostna infrastruktura; raziskave, inovacije in digitalizacija; MSP ter socialne naložbe in spretnosti.

| (19) | Vsak sklop politike bi moral biti sestavljen iz dveh oddelkov, tj. oddelka za EU in oddelka za države članice. Oddelek za EU bi moral
  obravnavati nedelovanje trga
  na ravni
  Unije ali posamezne države članice ali neoptimalne naložbene razmere, vključno s tistimi, ki so povezane s cilji politik Unije. Oddelek za države članice bi moral obravnavati nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene razmere v eni ali več državah članicah. Poleg tega bi morale države članice imeti možnost, da v ta oddelek prispevajo v obliki jamstev ali denarja. Za podporo posamezni operaciji financiranja ali naložbeni operaciji bi bilo treba oddelka za EU in države članice po potrebi uporabljati na dopolnjevalen način, tudi s kombiniranjem podpore iz obeh oddelkov. Regionalni organi bi morali imeti možnost, da v sklad InvestEU prek držav članic prenesejo del sredstev, s katerimi upravljajo v okviru deljenega upravljanja ter bi bila rezervirana za projekte InvestEU v isti regiji.
  Ukrepi, ki jih podpira sklad InvestEU prek oddelka za EU ali oddelka za države članice, ne bi smeli podvajati ali izrinjati zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(19)

Vsak sklop politike bi moral biti sestavljen iz dveh oddelkov, tj. oddelka za EU in oddelka za države članice. Oddelek za EU bi moral
  obravnavati nedelovanje trga
  na ravni
  Unije ali posamezne države članice ali neoptimalne naložbene razmere, vključno s tistimi, ki so povezane s cilji politik Unije. Oddelek za države članice bi moral obravnavati nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene razmere v eni ali več državah članicah. Poleg tega bi morale države članice imeti možnost, da v ta oddelek prispevajo v obliki jamstev ali denarja. Za podporo posamezni operaciji financiranja ali naložbeni operaciji bi bilo treba oddelka za EU in države članice po potrebi uporabljati na dopolnjevalen način, tudi s kombiniranjem podpore iz obeh oddelkov. Regionalni organi bi morali imeti možnost, da v sklad InvestEU prek držav članic prenesejo del sredstev, s katerimi upravljajo v okviru deljenega upravljanja ter bi bila rezervirana za projekte InvestEU v isti regiji.
  Ukrepi, ki jih podpira sklad InvestEU prek oddelka za EU ali oddelka za države članice, ne bi smeli podvajati ali izrinjati zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu.

| (20) | Oddelek za države članice bi moral biti zasnovan tako, da omogoča uporabo sredstev v okviru deljenega upravljanja za oblikovanje rezervacij za jamstvo, ki ga izda Unija.
  S to možnostjo bi se povečala dodana vrednost proračunskega jamstva, ki ga podpira Unija, in sicer tako, da se ta možnost zagotovi širšemu krogu finančnih prejemnikov in projektov ter da se diverzificirajo načini za doseganje ciljev skladov v deljenem upravljanju, obenem pa bi se zagotovilo dosledno obvladovanje
  tveganj pri pogojnih obveznostih, in sicer z izvajanjem jamstva, ki ga da Komisija v okviru posrednega upravljanja. Unija bi morala zagotoviti jamstvo za operacije financiranja in naložbene operacije, predvidene v sporazumih o jamstvu, sklenjenih med Komisijo in izvajalskimi partnerji v oddelku za države članice, skladi v okviru deljenega upravljanja bi morali zagotoviti oblikovanje rezervacij za jamstvo v skladu s stopnjo rezervacij, ki jo določi Komisija
  v dogovoru z državami članicami
  na podlagi narave operacij in iz tega izhajajočih pričakovanih izgub, država članica
  in/ali izvedbeni partnerji ali zasebni vlagatelji
  pa bi z izdajo kritnega jamstva v korist Unije
  prevzeli
  izgube, ki bi presegle pričakovane izgube. Te ureditve bi morale biti določene v enem samem sporazumu o prispevku z vsako državo članico, ki prostovoljno izbere to možnost. Sporazum o prispevku bi moral zajemati enega ali več posebnih sporazumov o jamstvu, ki se bodo izvajali v zadevni državi članici. Določitev stopnje rezervacij za vsak primer posebej zahteva odstopanje od [člena 211(1)] Uredbe (EU, Euratom) št. XXXX (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Takšna zasnova zagotavlja tudi enoten sklop pravil za proračunska jamstva, podprta s centralno upravljanimi sredstvi ali s sredstvi v okviru deljenega upravljanja, kar bi olajšalo njihovo kombiniranje. |
| --- | --- |

(20)

Oddelek za države članice bi moral biti zasnovan tako, da omogoča uporabo sredstev v okviru deljenega upravljanja za oblikovanje rezervacij za jamstvo, ki ga izda Unija.
  S to možnostjo bi se povečala dodana vrednost proračunskega jamstva, ki ga podpira Unija, in sicer tako, da se ta možnost zagotovi širšemu krogu finančnih prejemnikov in projektov ter da se diverzificirajo načini za doseganje ciljev skladov v deljenem upravljanju, obenem pa bi se zagotovilo dosledno obvladovanje
  tveganj pri pogojnih obveznostih, in sicer z izvajanjem jamstva, ki ga da Komisija v okviru posrednega upravljanja. Unija bi morala zagotoviti jamstvo za operacije financiranja in naložbene operacije, predvidene v sporazumih o jamstvu, sklenjenih med Komisijo in izvajalskimi partnerji v oddelku za države članice, skladi v okviru deljenega upravljanja bi morali zagotoviti oblikovanje rezervacij za jamstvo v skladu s stopnjo rezervacij, ki jo določi Komisija
  v dogovoru z državami članicami
  na podlagi narave operacij in iz tega izhajajočih pričakovanih izgub, država članica
  in/ali izvedbeni partnerji ali zasebni vlagatelji
  pa bi z izdajo kritnega jamstva v korist Unije
  prevzeli
  izgube, ki bi presegle pričakovane izgube. Te ureditve bi morale biti določene v enem samem sporazumu o prispevku z vsako državo članico, ki prostovoljno izbere to možnost. Sporazum o prispevku bi moral zajemati enega ali več posebnih sporazumov o jamstvu, ki se bodo izvajali v zadevni državi članici. Določitev stopnje rezervacij za vsak primer posebej zahteva odstopanje od [člena 211(1)] Uredbe (EU, Euratom) št. XXXX (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Takšna zasnova zagotavlja tudi enoten sklop pravil za proračunska jamstva, podprta s centralno upravljanimi sredstvi ali s sredstvi v okviru deljenega upravljanja, kar bi olajšalo njihovo kombiniranje.

| (21) | Sklad InvestEU bi moral biti odprt za prispevke tretjih držav, ki so članice Evropskega združenja za prosto trgovino, držav pristopnic, držav kandidatk in potencialnih kandidatk, držav, ki jih zajema sosedska politika, ter drugih držav v skladu s pogoji, ki jih določijo Unija in navedene države. To bi moralo omogočiti nadaljnje sodelovanje z zadevnimi državami, kjer je primerno, zlasti na področju raziskav in inovacij ter MSP. |
| --- | --- |

(21)

Sklad InvestEU bi moral biti odprt za prispevke tretjih držav, ki so članice Evropskega združenja za prosto trgovino, držav pristopnic, držav kandidatk in potencialnih kandidatk, držav, ki jih zajema sosedska politika, ter drugih držav v skladu s pogoji, ki jih določijo Unija in navedene države. To bi moralo omogočiti nadaljnje sodelovanje z zadevnimi državami, kjer je primerno, zlasti na področju raziskav in inovacij ter MSP.

| (22) | Ta uredba določa finančna sredstva tudi za druge ukrepe programa InvestEU poleg oblikovanja rezervacij za jamstvo EU, ki za Evropski parlament in Svet pomeni prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu [sklic se ustrezno posodobi v skladu z novim medinstitucionalnim sporazumom: točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (10)]. |
| --- | --- |

(22)

Ta uredba določa finančna sredstva tudi za druge ukrepe programa InvestEU poleg oblikovanja rezervacij za jamstvo EU, ki za Evropski parlament in Svet pomeni prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu [sklic se ustrezno posodobi v skladu z novim medinstitucionalnim sporazumom: točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (10)].

| (23) | Jamstvo EU v višini
  40 817 500 000 EUR
  (v tekočih cenah) na ravni Unije bo po pričakovanjih mobiliziralo več kot
  698 194 079 000 EUR
  dodatnih naložb po vsej Uniji in bi ga bilo treba ▌razporediti med sklope politik. |
| --- | --- |

(23)

Jamstvo EU v višini
  40 817 500 000 EUR
  (v tekočih cenah) na ravni Unije bo po pričakovanjih mobiliziralo več kot
  698 194 079 000 EUR
  dodatnih naložb po vsej Uniji in bi ga bilo treba ▌razporediti med sklope politik.

| (23a) | Države članice lahko prispevajo v oddelek za države članice v obliki jamstev ali denarja. Brez poseganja v pristojnosti Sveta glede izvajanja Pakta za stabilnost in rast se enkratni prispevki držav članic v oddelek za države članice v obliki jamstev ali denarja ali prispevki države članice ali nacionalnih spodbujevalnih bank, ki so uvrščene v sektor država ali delujejo v imenu države članice, v naložbene platforme, načeloma obravnavajo kot enkratni ukrepi v smislu člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97
   (1a)

  in člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97
   (1b)
  . |
| --- | --- |

(23a)

Države članice lahko prispevajo v oddelek za države članice v obliki jamstev ali denarja. Brez poseganja v pristojnosti Sveta glede izvajanja Pakta za stabilnost in rast se enkratni prispevki držav članic v oddelek za države članice v obliki jamstev ali denarja ali prispevki države članice ali nacionalnih spodbujevalnih bank, ki so uvrščene v sektor država ali delujejo v imenu države članice, v naložbene platforme, načeloma obravnavajo kot enkratni ukrepi v smislu člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97
   (1a)

  in člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97
   (1b)
  .

| (24) | Jamstvo EU, ki podpira sklad InvestEU, bi morala posredno izvajati Komisija z opiranjem na izvajalske partnerje, ki
  so, kadar je to primerno, v stiku s končnimi posredniki in končni prejemniki
  .
  Izbor izvajalskih partnerjev bi moral biti pregleden in brez nasprotij interesov.
  Komisija bi morala z vsakim izvajalskim partnerjem skleniti sporazum o jamstvu, s katerim se dodeli ustrezna jamstvena zmogljivost sklada InvestEU, da podpre operacije financiranja in naložbene operacije tega izvajalskega partnerja, ki izpolnjujejo cilje in merila za upravičenost sklada InvestEU.
  Obvladovanje tveganja jamstva ne bi smelo ovirati neposrednega dostopa izvajalskih partnerjev do jamstva. Ko se jamstvo v okviru oddelka za EU dodeli izvajalskim partnerjem, bi morali biti ti v celoti odgovorni za celoten naložbeni proces in potrebno skrbnost operacij financiranja ali naložbenih operacij. Sklad InvestEU bi moral podpirati projekte, ki imajo običajno višji profil tveganja kot projekti, ki se podpirajo v okviru ustaljenega delovanja izvajalskih partnerjev, in jih izvajalski partnerji v obdobju, v katerem se lahko uporabi jamstvo EU, brez podpore sklada InvestEU ne bi mogli izvesti ali pa jih ne bi mogli izvesti v enaki meri
  . |
| --- | --- |

(24)

Jamstvo EU, ki podpira sklad InvestEU, bi morala posredno izvajati Komisija z opiranjem na izvajalske partnerje, ki
  so, kadar je to primerno, v stiku s končnimi posredniki in končni prejemniki
  .
  Izbor izvajalskih partnerjev bi moral biti pregleden in brez nasprotij interesov.
  Komisija bi morala z vsakim izvajalskim partnerjem skleniti sporazum o jamstvu, s katerim se dodeli ustrezna jamstvena zmogljivost sklada InvestEU, da podpre operacije financiranja in naložbene operacije tega izvajalskega partnerja, ki izpolnjujejo cilje in merila za upravičenost sklada InvestEU.
  Obvladovanje tveganja jamstva ne bi smelo ovirati neposrednega dostopa izvajalskih partnerjev do jamstva. Ko se jamstvo v okviru oddelka za EU dodeli izvajalskim partnerjem, bi morali biti ti v celoti odgovorni za celoten naložbeni proces in potrebno skrbnost operacij financiranja ali naložbenih operacij. Sklad InvestEU bi moral podpirati projekte, ki imajo običajno višji profil tveganja kot projekti, ki se podpirajo v okviru ustaljenega delovanja izvajalskih partnerjev, in jih izvajalski partnerji v obdobju, v katerem se lahko uporabi jamstvo EU, brez podpore sklada InvestEU ne bi mogli izvesti ali pa jih ne bi mogli izvesti v enaki meri
  .

| (24a) | Sklad InvestEU bi moral imeti ustrezno strukturo upravljanja, katere naloga bi morala biti sorazmerna z njenim edinim namenom, in sicer zagotavljanjem primerne uporabe jamstva EU, skladno z zagotavljanjem politične neodvisnosti odločitev o naložbah in, kadar je to primerno, načelom, da je sklad InvestEU po svoji naravi tržno naravnan. To strukturo upravljanja bi morali sestavljati usmerjevalni in svetovalni odbor ter povsem neodvisen naložbeni odbor. Komisija bi morala oceniti združljivost operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih predložijo izvajalski partnerji, s pravom in politikami Unije, odločitve o operacijah financiranja in naložbenih operacijah pa bi moral nazadnje sprejeti izvajalski partner. Kar zadeva splošno sestavo strukture upravljanja, bi bilo treba zagotoviti uravnoteženo zastopanost spolov. |
| --- | --- |

(24a)

Sklad InvestEU bi moral imeti ustrezno strukturo upravljanja, katere naloga bi morala biti sorazmerna z njenim edinim namenom, in sicer zagotavljanjem primerne uporabe jamstva EU, skladno z zagotavljanjem politične neodvisnosti odločitev o naložbah in, kadar je to primerno, načelom, da je sklad InvestEU po svoji naravi tržno naravnan. To strukturo upravljanja bi morali sestavljati usmerjevalni in svetovalni odbor ter povsem neodvisen naložbeni odbor. Komisija bi morala oceniti združljivost operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih predložijo izvajalski partnerji, s pravom in politikami Unije, odločitve o operacijah financiranja in naložbenih operacijah pa bi moral nazadnje sprejeti izvajalski partner. Kar zadeva splošno sestavo strukture upravljanja, bi bilo treba zagotoviti uravnoteženo zastopanost spolov.

| (25) | Ustanoviti bi bilo treba svetovalni odbor, ki bi ga sestavljali predstavniki
  Komisije, skupine Evropske investicijske banke,
  izvajalskih partnerjev in držav članic,
  po en strokovnjak za vsakega od štirih sklopov politike, ki jih imenuje Evropski ekonomsko-socialni odbor, in strokovnjak, ki ga imenuje Odbor regij,
  da bi si izmenjevali informacije, razpravljali o uporabi finančnih produktov, ki se izvajajo v okviru Sklada EU, ter se pogovarjali o nastajajočih potrebah in novih produktih, vključno s tržnimi vrzelmi na specifičnih ozemljih. |
| --- | --- |

(25)

Ustanoviti bi bilo treba svetovalni odbor, ki bi ga sestavljali predstavniki
  Komisije, skupine Evropske investicijske banke,
  izvajalskih partnerjev in držav članic,
  po en strokovnjak za vsakega od štirih sklopov politike, ki jih imenuje Evropski ekonomsko-socialni odbor, in strokovnjak, ki ga imenuje Odbor regij,
  da bi si izmenjevali informacije, razpravljali o uporabi finančnih produktov, ki se izvajajo v okviru Sklada EU, ter se pogovarjali o nastajajočih potrebah in novih produktih, vključno s tržnimi vrzelmi na specifičnih ozemljih.

| (26) | Usmerjevalni odbor bi moral oblikovati strateške usmeritve sklada InvestEU in pravila, potrebna za njegovo delovanje, ter določiti pravila za operacije z naložbenimi platformami. Usmerjevalni odbor bi moral biti sestavljen iz šestih članov, in sicer: treh članov, ki jih imenuje Komisija, enega člana, ki ga imenuje Evropska investicijska banka, enega člana, ki ga imenuje svetovalni odbor izmed predstavnikov izvajalskih partnerjev in ne bi smel biti predstavnik skupine EIB, in enega strokovnjaka, ki ga imenuje Evropski parlament; ti ne bi smeli zahtevati ali sprejemati navodil od institucij, organov, uradov ali agencij Unije, vlad držav članic ali katerih koli drugih javnih ali zasebnih organov in bi morali delovati popolnoma neodvisno. Svoje naloge bi moral(a) opravljati nepristransko in v interesu sklada InvestEU. Podrobni zapisniki sej usmerjevalnega odbora bi morali biti objavljeni takoj, ko jih odobri usmerjevalni odbor, in Evropski parlament bi moral biti takoj obveščen o njihovi objavi
  . |
| --- | --- |

(26)

Usmerjevalni odbor bi moral oblikovati strateške usmeritve sklada InvestEU in pravila, potrebna za njegovo delovanje, ter določiti pravila za operacije z naložbenimi platformami. Usmerjevalni odbor bi moral biti sestavljen iz šestih članov, in sicer: treh članov, ki jih imenuje Komisija, enega člana, ki ga imenuje Evropska investicijska banka, enega člana, ki ga imenuje svetovalni odbor izmed predstavnikov izvajalskih partnerjev in ne bi smel biti predstavnik skupine EIB, in enega strokovnjaka, ki ga imenuje Evropski parlament; ti ne bi smeli zahtevati ali sprejemati navodil od institucij, organov, uradov ali agencij Unije, vlad držav članic ali katerih koli drugih javnih ali zasebnih organov in bi morali delovati popolnoma neodvisno. Svoje naloge bi moral(a) opravljati nepristransko in v interesu sklada InvestEU. Podrobni zapisniki sej usmerjevalnega odbora bi morali biti objavljeni takoj, ko jih odobri usmerjevalni odbor, in Evropski parlament bi moral biti takoj obveščen o njihovi objavi
  .

| (27) | Preden se projekt predloži naložbenemu odboru, bi moral sekretariat, ki ga gosti Komisija, zanj pa je odgovoren predsednik naložbenega odbora, preveriti, ali so izvajalski partnerji predložili vso potrebno dokumentacijo, in pomagati Komisiji pri oceni združljivost naložbenih operacij in operacij financiranja s pravom in politikami Unije. Sekretariat bi moral tudi pomagati usmerjevalnemu odboru
  . |
| --- | --- |

(27)

Preden se projekt predloži naložbenemu odboru, bi moral sekretariat, ki ga gosti Komisija, zanj pa je odgovoren predsednik naložbenega odbora, preveriti, ali so izvajalski partnerji predložili vso potrebno dokumentacijo, in pomagati Komisiji pri oceni združljivost naložbenih operacij in operacij financiranja s pravom in politikami Unije. Sekretariat bi moral tudi pomagati usmerjevalnemu odboru
  .

| (28) | O dodelitvi podpore jamstva EU za operacije financiranja in naložbene operacije, ki izpolnjujejo merila za upravičenost, bi moral odločati naložbeni odbor, ki bi bil sestavljen iz neodvisnih strokovnjakov in tako zagotavljal zunanje strokovno znanje pri ocenah naložb v zvezi s projekti. Da bi se kar najbolje pokrili različna področja in sektorji politike, bi se moral naložbeni odbor sestajati v različnih sestavah. |
| --- | --- |

(28)

O dodelitvi podpore jamstva EU za operacije financiranja in naložbene operacije, ki izpolnjujejo merila za upravičenost, bi moral odločati naložbeni odbor, ki bi bil sestavljen iz neodvisnih strokovnjakov in tako zagotavljal zunanje strokovno znanje pri ocenah naložb v zvezi s projekti. Da bi se kar najbolje pokrili različna področja in sektorji politike, bi se moral naložbeni odbor sestajati v različnih sestavah.

| (29) | Komisija bi morala pri izbiri izvajalskih partnerjev za izvrševanje sklada InvestEU upoštevati zmožnost nasprotne stranke, da izpolni cilje sklada InvestEU in vanj prispeva, da se zagotovita ustrezna geografska pokritost in razpršenost, vključijo zasebni vlagatelji ter zagotovijo zadostna razpršenost tveganja in nove rešitve za odpravljanje nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih razmer
  ter zagotovitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije
  . Skupina
  EIB
  bi morala glede na vlogo v skladu s Pogodbama, zmožnost delovanja v vseh državah članicah ter obstoječe izkušnje v okviru sedanjih finančnih instrumentov in EFSI ostati privilegiran izvajalski partner v okviru oddelka za EU sklada InvestEU. Poleg skupine EIB bi morale imeti možnost ponuditi dopolnilno paleto finančnih produktov nacionalne spodbujevalne banke ali institucije, saj bi lahko njihove izkušnje in zmogljivosti na regionalni ravni koristile pri doseganju največjega možnega učinka javnih sredstev na
  celotnem
  ozemlju Unije
  in zagotavljanju pravičnejšega ozemeljskega ravnotežja projektov, ki prispevajo k zmanjšanju regionalnih razlik. Pri pravilih o sodelovanju nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij v programu InvestEU bi bilo treba upoštevati načelo sorazmernosti, kar zadeva kompleksnost, velikost in tveganje zadevnih izvajalskih partnerjev, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji za manjše in mlajše promocijske banke ali institucije.
  Poleg tega bi moralo biti omogočeno, da so lahko izvajalski partnerji tudi druge mednarodne finančne institucije, zlasti kadar predstavljajo primerjalno prednost v smislu posebnega strokovnega znanja in izkušenj v določenih državah članicah. Prav tako bi moralo biti omogočeno, da kot izvajalski partnerji delujejo tudi drugi subjekti, ki izpolnjujejo merila iz finančne uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Komisija bi morala pri izbiri izvajalskih partnerjev za izvrševanje sklada InvestEU upoštevati zmožnost nasprotne stranke, da izpolni cilje sklada InvestEU in vanj prispeva, da se zagotovita ustrezna geografska pokritost in razpršenost, vključijo zasebni vlagatelji ter zagotovijo zadostna razpršenost tveganja in nove rešitve za odpravljanje nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih razmer
  ter zagotovitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije
  . Skupina
  EIB
  bi morala glede na vlogo v skladu s Pogodbama, zmožnost delovanja v vseh državah članicah ter obstoječe izkušnje v okviru sedanjih finančnih instrumentov in EFSI ostati privilegiran izvajalski partner v okviru oddelka za EU sklada InvestEU. Poleg skupine EIB bi morale imeti možnost ponuditi dopolnilno paleto finančnih produktov nacionalne spodbujevalne banke ali institucije, saj bi lahko njihove izkušnje in zmogljivosti na regionalni ravni koristile pri doseganju največjega možnega učinka javnih sredstev na
  celotnem
  ozemlju Unije
  in zagotavljanju pravičnejšega ozemeljskega ravnotežja projektov, ki prispevajo k zmanjšanju regionalnih razlik. Pri pravilih o sodelovanju nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij v programu InvestEU bi bilo treba upoštevati načelo sorazmernosti, kar zadeva kompleksnost, velikost in tveganje zadevnih izvajalskih partnerjev, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji za manjše in mlajše promocijske banke ali institucije.
  Poleg tega bi moralo biti omogočeno, da so lahko izvajalski partnerji tudi druge mednarodne finančne institucije, zlasti kadar predstavljajo primerjalno prednost v smislu posebnega strokovnega znanja in izkušenj v določenih državah članicah. Prav tako bi moralo biti omogočeno, da kot izvajalski partnerji delujejo tudi drugi subjekti, ki izpolnjujejo merila iz finančne uredbe.

| (29a) | Naložbene platforme bi morale, kadar je to primerno, združevati sovlagatelje, javne organe, strokovnjake, ustanove za izobraževanje, usposabljanje in raziskave, relevantne socialne partnerje in predstavnike civilne družbe ter druge ustrezne akterje na ravni Unije ter nacionalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

(29a)

Naložbene platforme bi morale, kadar je to primerno, združevati sovlagatelje, javne organe, strokovnjake, ustanove za izobraževanje, usposabljanje in raziskave, relevantne socialne partnerje in predstavnike civilne družbe ter druge ustrezne akterje na ravni Unije ter nacionalni in regionalni ravni.

| (30) | Da se zagotovita osredotočenost posredovanja v okviru oddelka za EU pri skladu InvestEU na nedelovanje trga in neoptimalne naložbene razmere ▌ ter sočasno uresničevanje ciljev največjega možnega geografskega dosega, bi bilo treba jamstvo EU dodeliti izvajalskim partnerjem, ki lahko sami ali skupaj z drugimi izvajalskimi partnerji pokrijejo
  eno ali več držav članic. V slednjem primeru je pogodbena odgovornost izvajalskih partnerjev še naprej omejena z njihovimi ustreznimi nacionalnimi pristojnostmi. Za spodbujanje boljše geografske razpršenosti se lahko vzpostavijo namenske regionalne naložbene platforme, osredotočene na zainteresirane skupine držav članic, ki združujejo prizadevanja in strokovno znanje stebrnih ocenjenih finančnih institucij z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in omejenimi izkušnjami z uporabo finančnih instrumentov. Te strukture bi bilo treba spodbujati tudi z razpoložljivo podporo svetovalnega vozlišča InvestEU. Vsaj 75 % jamstva EU v okviru oddelka za EU bi bilo treba dodeliti skupini EIB. Zneski, ki presegajo 75 % jamstva EU, bi se lahko dali na voljo skupini EIB v primeru, da nacionalne spodbujevalne banke ali institucije ne bi mogle v celoti uporabiti preostalega deleža jamstva. Podobno bi se lahko zneski, ki presegajo 25 % jamstva EU, dali na voljo drugim izvajalskim partnerjem v primeru, da skupina EIB ne bi mogla v celoti uporabiti svojega deleža jamstva. Nacionalne spodbujevalne banke ali institucije bi lahko v celoti izkoristile jamstvo EU tudi v primeru, če bi se odločile, da bodo do njega dostopale prek EIB ali Evropskega investicijskega sklada. |
| --- | --- |

(30)

Da se zagotovita osredotočenost posredovanja v okviru oddelka za EU pri skladu InvestEU na nedelovanje trga in neoptimalne naložbene razmere ▌ ter sočasno uresničevanje ciljev največjega možnega geografskega dosega, bi bilo treba jamstvo EU dodeliti izvajalskim partnerjem, ki lahko sami ali skupaj z drugimi izvajalskimi partnerji pokrijejo
  eno ali več držav članic. V slednjem primeru je pogodbena odgovornost izvajalskih partnerjev še naprej omejena z njihovimi ustreznimi nacionalnimi pristojnostmi. Za spodbujanje boljše geografske razpršenosti se lahko vzpostavijo namenske regionalne naložbene platforme, osredotočene na zainteresirane skupine držav članic, ki združujejo prizadevanja in strokovno znanje stebrnih ocenjenih finančnih institucij z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in omejenimi izkušnjami z uporabo finančnih instrumentov. Te strukture bi bilo treba spodbujati tudi z razpoložljivo podporo svetovalnega vozlišča InvestEU. Vsaj 75 % jamstva EU v okviru oddelka za EU bi bilo treba dodeliti skupini EIB. Zneski, ki presegajo 75 % jamstva EU, bi se lahko dali na voljo skupini EIB v primeru, da nacionalne spodbujevalne banke ali institucije ne bi mogle v celoti uporabiti preostalega deleža jamstva. Podobno bi se lahko zneski, ki presegajo 25 % jamstva EU, dali na voljo drugim izvajalskim partnerjem v primeru, da skupina EIB ne bi mogla v celoti uporabiti svojega deleža jamstva. Nacionalne spodbujevalne banke ali institucije bi lahko v celoti izkoristile jamstvo EU tudi v primeru, če bi se odločile, da bodo do njega dostopale prek EIB ali Evropskega investicijskega sklada.

| (31) | Jamstvo EU v okviru oddelka za države članice bi bilo treba dodeliti vsakemu izvajalskemu partnerju, ki je upravičen v skladu s [členom 62(1)(c)] [finančne uredbe], vključno z nacionalnimi ali regionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami, EIB, Evropskim investicijskim skladom in drugimi multilateralnimi razvojnimi bankami. Komisija bi morala pri izbiri izvajalskih partnerjev v okviru oddelka za države članice upoštevati predloge vsake države članice. V skladu s [členom 154] [finančne uredbe] mora Komisija oceniti pravila in postopke izvajalskega partnerja, da se prepriča, da zagotavljajo enako raven zaščite finančnih interesov Unije, kot jo zagotavlja Komisija. |
| --- | --- |

(31)

Jamstvo EU v okviru oddelka za države članice bi bilo treba dodeliti vsakemu izvajalskemu partnerju, ki je upravičen v skladu s [členom 62(1)(c)] [finančne uredbe], vključno z nacionalnimi ali regionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami, EIB, Evropskim investicijskim skladom in drugimi multilateralnimi razvojnimi bankami. Komisija bi morala pri izbiri izvajalskih partnerjev v okviru oddelka za države članice upoštevati predloge vsake države članice. V skladu s [členom 154] [finančne uredbe] mora Komisija oceniti pravila in postopke izvajalskega partnerja, da se prepriča, da zagotavljajo enako raven zaščite finančnih interesov Unije, kot jo zagotavlja Komisija.

| (32) | O operacijah financiranja in naložbenih operacijah bi moral nazadnje odločati izvajalski partner v svojem imenu, izvedene bi morale biti v skladu z njegovimi notranjimi pravili in postopki ter obračunane v njegovih računovodskih izkazih. Zato bi morala Komisija poročati izključno o vsaki finančni obveznosti, ki izhaja iz jamstva EU, in razkriti najvišji znesek jamstva, vključno z vsemi relevantnimi informacijami o zagotovljenem jamstvu. |
| --- | --- |

(32)

O operacijah financiranja in naložbenih operacijah bi moral nazadnje odločati izvajalski partner v svojem imenu, izvedene bi morale biti v skladu z njegovimi notranjimi pravili in postopki ter obračunane v njegovih računovodskih izkazih. Zato bi morala Komisija poročati izključno o vsaki finančni obveznosti, ki izhaja iz jamstva EU, in razkriti najvišji znesek jamstva, vključno z vsemi relevantnimi informacijami o zagotovljenem jamstvu.

| (33) | Sklad InvestEU bi moral, kjer je primerno, omogočiti nemoteno in učinkovito kombiniranje nepovratnih sredstev ali finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna Unije ali
  drugih skladov, kot je inovacijski sklad
  sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ali obojih s tem jamstvom v primerih, ko je to potrebno za najboljšo podporo naložbam za odpravo določenega nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih razmer. |
| --- | --- |

(33)

Sklad InvestEU bi moral, kjer je primerno, omogočiti nemoteno in učinkovito kombiniranje nepovratnih sredstev ali finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna Unije ali
  drugih skladov, kot je inovacijski sklad
  sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ali obojih s tem jamstvom v primerih, ko je to potrebno za najboljšo podporo naložbam za odpravo določenega nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih razmer.

| (34) | Projekti, ki jih izvajalski partnerji predložijo za podporo iz programa InvestEU in vključujejo kombiniranje s podporo iz drugih programov Unije, bi morali biti kot celota skladni tudi s cilji in merili za upravičenost, ki jih vsebujejo pravila zadevnih programov Unije. O uporabi jamstva EU bi se bilo treba odločiti v skladu s pravili programa InvestEU. |
| --- | --- |

(34)

Projekti, ki jih izvajalski partnerji predložijo za podporo iz programa InvestEU in vključujejo kombiniranje s podporo iz drugih programov Unije, bi morali biti kot celota skladni tudi s cilji in merili za upravičenost, ki jih vsebujejo pravila zadevnih programov Unije. O uporabi jamstva EU bi se bilo treba odločiti v skladu s pravili programa InvestEU.

| (35) | Svetovalno vozlišče InvestEU bi moralo podpirati razvoj trdnega nabora naložbenih projektov v vsakem sklopu politike
  , s čimer bi zagotovili učinkovito izvajanje geografske razpršenosti, kar bi prispevalo k doseganju cilja Unije glede ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter zmanjšanju regionalnih razlik. Svetovalno vozlišče bi moralo posebno pozornost nameniti temu, da je treba majhne projekte povezovati in jih združiti v večje portfelje. Komisija bi morala podpisati sporazume s skupino EIB in drugimi izvajalskimi partnerji, da bi jih opredelila kot partnerje svetovalnega vozlišča. Komisija, skupina EIB in drugi izvajalski partnerji bi morali tesno sodelovati, da bi zagotovili učinkovitost, sinergije in učinkovito geografsko pokritost podpore po vsej Uniji, pri tem pa upoštevati strokovno znanje in lokalne zmogljivosti lokalnih izvajalskih partnerjev, pa tudi obstoječe strukture, kot je na primer svetovalno vozlišče za evropske naložbe.
  Poleg tega bi bilo treba v okviru programa InvestEU predvideti tudi medsektorsko komponento, ki bi zagotovila enotno vstopno točko in medsektorsko pomoč pri razvoju projektov za centralno upravljane programe Unije. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(35)

Svetovalno vozlišče InvestEU bi moralo podpirati razvoj trdnega nabora naložbenih projektov v vsakem sklopu politike
  , s čimer bi zagotovili učinkovito izvajanje geografske razpršenosti, kar bi prispevalo k doseganju cilja Unije glede ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter zmanjšanju regionalnih razlik. Svetovalno vozlišče bi moralo posebno pozornost nameniti temu, da je treba majhne projekte povezovati in jih združiti v večje portfelje. Komisija bi morala podpisati sporazume s skupino EIB in drugimi izvajalskimi partnerji, da bi jih opredelila kot partnerje svetovalnega vozlišča. Komisija, skupina EIB in drugi izvajalski partnerji bi morali tesno sodelovati, da bi zagotovili učinkovitost, sinergije in učinkovito geografsko pokritost podpore po vsej Uniji, pri tem pa upoštevati strokovno znanje in lokalne zmogljivosti lokalnih izvajalskih partnerjev, pa tudi obstoječe strukture, kot je na primer svetovalno vozlišče za evropske naložbe.
  Poleg tega bi bilo treba v okviru programa InvestEU predvideti tudi medsektorsko komponento, ki bi zagotovila enotno vstopno točko in medsektorsko pomoč pri razvoju projektov za centralno upravljane programe Unije. [Sprememba 5]

| (36) | Da bi zagotovili široko geografsko pokritost s svetovalnimi storitvami po vsej Uniji in uspešno povečali lokalno znanje o skladu InvestEU, bi bilo treba po potrebi ▌ zagotoviti lokalno prisotnost svetovalnega vozlišča InvestEU,
  ki bi dopolnjeval obstoječe podporne sheme in prisotnost lokalnih partnerjev,
  da bi lahko omogočili konkretno, proaktivno in prilagojeno podporo na kraju samem.
  Za lažje zagotavljanje svetovalne podpore na lokalni ravni in za zagotavljanje učinkovitosti, sinergij in dejanske geografske pokritosti s podporo po vsej Uniji bi moralo svetovalno vozlišče InvestEU sodelovati z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami in organi upravljanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter izkoristiti in uporabiti njihove izkušnje. V državah članicah, kjer nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij ni, bi moralo svetovalno vozlišče InvestEU po potrebi in na zahtevo zadevne države članice zagotoviti proaktivno svetovalno podporo za ustanovitev takšne banke ali institucije
  . |
| --- | --- |

(36)

Da bi zagotovili široko geografsko pokritost s svetovalnimi storitvami po vsej Uniji in uspešno povečali lokalno znanje o skladu InvestEU, bi bilo treba po potrebi ▌ zagotoviti lokalno prisotnost svetovalnega vozlišča InvestEU,
  ki bi dopolnjeval obstoječe podporne sheme in prisotnost lokalnih partnerjev,
  da bi lahko omogočili konkretno, proaktivno in prilagojeno podporo na kraju samem.
  Za lažje zagotavljanje svetovalne podpore na lokalni ravni in za zagotavljanje učinkovitosti, sinergij in dejanske geografske pokritosti s podporo po vsej Uniji bi moralo svetovalno vozlišče InvestEU sodelovati z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami in organi upravljanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter izkoristiti in uporabiti njihove izkušnje. V državah članicah, kjer nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij ni, bi moralo svetovalno vozlišče InvestEU po potrebi in na zahtevo zadevne države članice zagotoviti proaktivno svetovalno podporo za ustanovitev takšne banke ali institucije
  .

| (36a) | Svetovalno vozlišče InvestEU bi moralo zagotavljati svetovalno podporo za majhne projekte in projekte za zagonska podjetja, zlasti kadar želijo zagonska podjetja zaščititi svoje naložbe na področju raziskav in inovacij s pridobitvijo pravic intelektualne lastnine, kot so patenti. |
| --- | --- |

(36a)

Svetovalno vozlišče InvestEU bi moralo zagotavljati svetovalno podporo za majhne projekte in projekte za zagonska podjetja, zlasti kadar želijo zagonska podjetja zaščititi svoje naložbe na področju raziskav in inovacij s pridobitvijo pravic intelektualne lastnine, kot so patenti.

| (37) | V okviru sklada InvestEU je treba zagotoviti podporo za
  razvoj projektov in
  gradnjo zmogljivosti, da bi se razvile organizacijske zmogljivosti in dejavnosti vzdrževanja trga, ki so potrebne za pripravljanje kakovostnih projektov. Poleg tega je cilj ustvariti pogoje za razširitev možnega števila upravičenih prejemnikov v nastajajočih tržnih
  in lokalnih
  segmentih, zlasti kadar majhen obseg posameznih projektov znatno poveča stroške poslovanja na ravni projekta, kot velja za ekosistem socialnega financiranja. Zato bi morala ukrepe, sprejete v okviru drugih programov Unije, ki zajemajo specifično področje politike, dopolnjevati podpora za gradnjo zmogljivosti, ki bi se izvajala poleg teh ukrepov.
  Prizadevati bi si bilo treba tudi za podporo gradnji zmogljivosti potencialnih nosilcev projektov, zlasti lokalnih organizacij izvajalcev storitev in oblasti. |
| --- | --- |

(37)

V okviru sklada InvestEU je treba zagotoviti podporo za
  razvoj projektov in
  gradnjo zmogljivosti, da bi se razvile organizacijske zmogljivosti in dejavnosti vzdrževanja trga, ki so potrebne za pripravljanje kakovostnih projektov. Poleg tega je cilj ustvariti pogoje za razširitev možnega števila upravičenih prejemnikov v nastajajočih tržnih
  in lokalnih
  segmentih, zlasti kadar majhen obseg posameznih projektov znatno poveča stroške poslovanja na ravni projekta, kot velja za ekosistem socialnega financiranja. Zato bi morala ukrepe, sprejete v okviru drugih programov Unije, ki zajemajo specifično področje politike, dopolnjevati podpora za gradnjo zmogljivosti, ki bi se izvajala poleg teh ukrepov.
  Prizadevati bi si bilo treba tudi za podporo gradnji zmogljivosti potencialnih nosilcev projektov, zlasti lokalnih organizacij izvajalcev storitev in oblasti.

| (38) | Treba bi bilo vzpostaviti Portal InvestEU, ki bi zagotavljal zlahka dostopno in uporabniku prijazno podatkovno zbirko projektov za spodbujanje opaznosti naložbenih projektov, ki iščejo financiranje, z večjim poudarkom na zagotavljanju morebitnega nabora naložbenih projektov, ki so združljivi s pravom in politikami Unije, izvajalskim partnerjem. |
| --- | --- |

(38)

Treba bi bilo vzpostaviti Portal InvestEU, ki bi zagotavljal zlahka dostopno in uporabniku prijazno podatkovno zbirko projektov za spodbujanje opaznosti naložbenih projektov, ki iščejo financiranje, z večjim poudarkom na zagotavljanju morebitnega nabora naložbenih projektov, ki so združljivi s pravom in politikami Unije, izvajalskim partnerjem.

| (39) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (11) je treba program InvestEU oceniti na podlagi informacij, zbranih na podlagi specifičnih zahtev glede spremljanja, pri čemer se je treba izogibati pretiranemu urejanju in upravnim bremenom, zlasti za države članice. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki so podlaga za ocenjevanje učinkov programa InvestEU na terenu. |
| --- | --- |

(39)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (11) je treba program InvestEU oceniti na podlagi informacij, zbranih na podlagi specifičnih zahtev glede spremljanja, pri čemer se je treba izogibati pretiranemu urejanju in upravnim bremenom, zlasti za države članice. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki so podlaga za ocenjevanje učinkov programa InvestEU na terenu.

| (40) | Za spremljanje napredka pri doseganju ciljev Unije bi bilo treba izvajati trden okvir za spremljanje, ki temelji na kazalnikih izložkov, rezultatov in učinka. Za zagotovitev odgovornosti do evropskih državljanov bi morala Komisija
  in usmerjevalni odbor
  Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto poročati o napredku, učinku in operacijah programa InvestEU. |
| --- | --- |

(40)

Za spremljanje napredka pri doseganju ciljev Unije bi bilo treba izvajati trden okvir za spremljanje, ki temelji na kazalnikih izložkov, rezultatov in učinka. Za zagotovitev odgovornosti do evropskih državljanov bi morala Komisija
  in usmerjevalni odbor
  Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto poročati o napredku, učinku in operacijah programa InvestEU.

| (41) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. |
| --- | --- |

(41)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU.

| (42) | Za program InvestEU se uporablja Uredba (EU, Euratom) št. [nova finančna uredba]. Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o proračunskih jamstvih. |
| --- | --- |

(42)

Za program InvestEU se uporablja Uredba (EU, Euratom) št. [nova finančna uredba]. Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o proračunskih jamstvih.

| (43) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (13), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (14) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (15) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (16). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
| --- | --- |

(43)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (13), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (14) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (15) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (16). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

| (44) | Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko sodelujejo v programih Unije v okviru sodelovanja, vzpostavljenega s Sporazumom EGP, ki določa, da se programi izvajajo s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi
  izključevala off-shore družbe in podjetja s sedežem v „nekooperativnih“ državah ter podelila
  potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti
  ter jamčili za pravico Unije, da skrbi za dobro finančno poslovodenje in ščiti svoje finančne interese
  . |
| --- | --- |

(44)

Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko sodelujejo v programih Unije v okviru sodelovanja, vzpostavljenega s Sporazumom EGP, ki določa, da se programi izvajajo s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi
  izključevala off-shore družbe in podjetja s sedežem v „nekooperativnih“ državah ter podelila
  potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti
  ter jamčili za pravico Unije, da skrbi za dobro finančno poslovodenje in ščiti svoje finančne interese
  .

| (45) | V skladu s [sklic se posodobi po potrebi v skladu z novim sklepom o čezmorskih državah in ozemljih: členom 88 Sklepa Sveta 2013/755/EU] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa InvestEU ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan. |
| --- | --- |

(45)

V skladu s [sklic se posodobi po potrebi v skladu z novim sklepom o čezmorskih državah in ozemljih: členom 88 Sklepa Sveta 2013/755/EU] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa InvestEU ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan.

| (46) | Da bi dopolnili nebistvene elemente te uredbe z naložbenimi smernicami,
  ki bi jih morala razviti Komisija v tesnem sodelovanju z izvedbenimi partnerji po izvedbi javnega posvetovanja in
  ki bi morale biti upoštevane pri operacijah financiranja in naložbenih operacijah, da bi olajšali hitro in prožno prilagajanje kazalnikov smotrnosti ter da bi prilagodili stopnjo rezervacij, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s pripravo naložbenih smernic za operacije financiranja in naložbene operacije v okviru različnih sklopov politike, za spremembo Priloge III k tej uredbi, da se pregledajo ali dopolnijo kazalniki, ter za prilagoditev stopnje rezervacij.
  V skladu z načelom sorazmernosti bi morale te naložbene smernice vključevati ustrezne določbe, da bi se izognili nepotrebni upravni obremenitvi.
  Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(46)

Da bi dopolnili nebistvene elemente te uredbe z naložbenimi smernicami,
  ki bi jih morala razviti Komisija v tesnem sodelovanju z izvedbenimi partnerji po izvedbi javnega posvetovanja in
  ki bi morale biti upoštevane pri operacijah financiranja in naložbenih operacijah, da bi olajšali hitro in prožno prilagajanje kazalnikov smotrnosti ter da bi prilagodili stopnjo rezervacij, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s pripravo naložbenih smernic za operacije financiranja in naložbene operacije v okviru različnih sklopov politike, za spremembo Priloge III k tej uredbi, da se pregledajo ali dopolnijo kazalniki, ter za prilagoditev stopnje rezervacij.
  V skladu z načelom sorazmernosti bi morale te naložbene smernice vključevati ustrezne določbe, da bi se izognili nepotrebni upravni obremenitvi.
  Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (47) | Program InvestEU bi moral odpravljati
  specifične primere nedelovanja
  trga in
  neoptimalnih naložbenih razmer
  v celotni Uniji
  in/ali državah članicah
  ter pri novih ali zapletenih primerih nedelovanja trga zagotoviti tržno preskušanje inovativnih finančnih produktov in sisteme za njihovo širjenje v celotni EU. Zato so upravičeni ukrepi na ravni Unije – |
| --- | --- |

(47)

Program InvestEU bi moral odpravljati
  specifične primere nedelovanja
  trga in
  neoptimalnih naložbenih razmer
  v celotni Uniji
  in/ali državah članicah
  ter pri novih ali zapletenih primerih nedelovanja trga zagotoviti tržno preskušanje inovativnih finančnih produktov in sisteme za njihovo širjenje v celotni EU. Zato so upravičeni ukrepi na ravni Unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

S to uredbo se vzpostavi sklad InvestEU, ki zagotavlja jamstvo EU za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih izvajajo izvajalski partnerji v podporo notranjim politikam Unije.

S to uredbo se vzpostavi tudi mehanizem za svetovalno podporo, namenjen podpori razvoja projektov, ki so primerni za naložbe
  in trajnostni
  , in dostopa do financiranja, ter zagotavljanju s tem povezane gradnje zmogljivosti (svetovalno vozlišče InvestEU). Poleg tega se vzpostavi podatkovna zbirka, ki vidno izpostavlja projekte, za katere si nosilci projektov prizadevajo pridobiti sredstva in ki vlagateljem zagotavlja informacije o naložbenih priložnostih (portal InvestEU).

V njej so določeni cilji programa InvestEU, proračun in znesek jamstva EU za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takšnega financiranja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (-1) | „dodatnost“ pomeni dodatnost, kot je opredeljena v členu 7a te uredbe in kot je navedena v členu 209(2)(b) finančne uredbe; |
| --- | --- |

(-1)

„dodatnost“ pomeni dodatnost, kot je opredeljena v členu 7a te uredbe in kot je navedena v členu 209(2)(b) finančne uredbe;

| (-1a) | „partner svetovalnega vozlišča“ pomeni upravičenega partnerja, s katerim Komisija podpiše sporazum za izvajanje storitve, ki jo zagotavlja svetovalno vozlišče InvestEU; |
| --- | --- |

(-1a)

„partner svetovalnega vozlišča“ pomeni upravičenega partnerja, s katerim Komisija podpiše sporazum za izvajanje storitve, ki jo zagotavlja svetovalno vozlišče InvestEU;

| (1) | „operacije mešanega financiranja“ pomenijo operacije, ki jih podpira proračun Unije in združujejo nepovratne oblike podpore ali povratno podporo ali oboje iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; za namene te opredelitve se programi Unije, ki se ne financirajo iz proračuna Unije, kot je inovacijski sklad sistema EU za trgovanje z emisijami (v nadaljnjem besedilu: ETS), lahko vključijo med programe Unije, ki se financirajo iz proračuna Unije; |
| --- | --- |

(1)

„operacije mešanega financiranja“ pomenijo operacije, ki jih podpira proračun Unije in združujejo nepovratne oblike podpore ali povratno podporo ali oboje iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; za namene te opredelitve se programi Unije, ki se ne financirajo iz proračuna Unije, kot je inovacijski sklad sistema EU za trgovanje z emisijami (v nadaljnjem besedilu: ETS), lahko vključijo med programe Unije, ki se financirajo iz proračuna Unije;

| (1a) | „sporazum o prispevku“ pomeni pravni instrument, s katerim Komisija in države članice določijo pogoje jamstva EU v oddelku za države članice iz člena 9; |
| --- | --- |

(1a)

„sporazum o prispevku“ pomeni pravni instrument, s katerim Komisija in države članice določijo pogoje jamstva EU v oddelku za države članice iz člena 9;

| (1b) | „skupina EIB“ pomeni Evropsko investicijsko banko in njene podružnice; |
| --- | --- |

(1b)

„skupina EIB“ pomeni Evropsko investicijsko banko in njene podružnice;

| (2) | „jamstvo EU“ pomeni celovito jamstvo proračuna Unije, v skladu s katerim ob podpisu posameznih sporazumov o jamstvu z izvajalskimi partnerji začnejo učinkovati proračunska jamstva v skladu s [členom 219(1) finančne uredbe]; |
| --- | --- |

(2)

„jamstvo EU“ pomeni celovito jamstvo proračuna Unije, v skladu s katerim ob podpisu posameznih sporazumov o jamstvu z izvajalskimi partnerji začnejo učinkovati proračunska jamstva v skladu s [členom 219(1) finančne uredbe];

| (2a) | „finančni prispevek“ pomeni prispevek izvajalskega partnerja v obliki zmogljivosti za prevzem tveganja in/ali finančne podpore za operacijo, zajeto v tej uredbi; |
| --- | --- |

(2a)

„finančni prispevek“ pomeni prispevek izvajalskega partnerja v obliki zmogljivosti za prevzem tveganja in/ali finančne podpore za operacijo, zajeto v tej uredbi;

| (3) | „finančni produkt“ pomeni finančni mehanizem ali ureditev, o kateri se dogovorita Komisija in izvajalski partner ter ki določa pogoje, pod katerimi izvajalski partner zagotavlja neposredno ali posredno financiranje končnim prejemnikom v kateri koli obliki iz člena 13; |
| --- | --- |

(3)

„finančni produkt“ pomeni finančni mehanizem ali ureditev, o kateri se dogovorita Komisija in izvajalski partner ter ki določa pogoje, pod katerimi izvajalski partner zagotavlja neposredno ali posredno financiranje končnim prejemnikom v kateri koli obliki iz člena 13;

| (4) | „operacije financiranja in/ali naložbene operacije“ pomeni operacije, s katerimi se končnim uporabnikom zagotovi neposredno ali posredno financiranje v obliki finančnih produktov in ki jih v lastnem imenu izvaja izvajalski partner, ki jih izvaja v skladu s svojimi notranjimi pravili, in se obračunajo v njegovih računovodskih izkazih; |
| --- | --- |

(4)

„operacije financiranja in/ali naložbene operacije“ pomeni operacije, s katerimi se končnim uporabnikom zagotovi neposredno ali posredno financiranje v obliki finančnih produktov in ki jih v lastnem imenu izvaja izvajalski partner, ki jih izvaja v skladu s svojimi notranjimi pravili, in se obračunajo v njegovih računovodskih izkazih;

| (5) | „sredstva v okviru deljenega upravljanja“ pomeni sredstva, za katera je predvidena možnost, da se deloma dodelijo za oblikovanje rezervacij za proračunsko jamstvo v okviru oddelka sklada InvestEU za države članice, to je za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad+ (ESS+), Kohezijski sklad, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP); |
| --- | --- |

(5)

„sredstva v okviru deljenega upravljanja“ pomeni sredstva, za katera je predvidena možnost, da se deloma dodelijo za oblikovanje rezervacij za proračunsko jamstvo v okviru oddelka sklada InvestEU za države članice, to je za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad+ (ESS+), Kohezijski sklad, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP);

| (6) | „sporazum o jamstvu“ pomeni pravni instrument, s katerim Komisija in izvajalski partner določita pogoje za predlaganje operacij financiranja ali naložbenih operacij, ki naj se jim dodelijo ugodnosti jamstva EU, za zagotovitev proračunskega jamstva za take operacije in za njihovo izvajanje v skladu z določbami te uredbe; |
| --- | --- |

(6)

„sporazum o jamstvu“ pomeni pravni instrument, s katerim Komisija in izvajalski partner določita pogoje za predlaganje operacij financiranja ali naložbenih operacij, ki naj se jim dodelijo ugodnosti jamstva EU, za zagotovitev proračunskega jamstva za take operacije in za njihovo izvajanje v skladu z določbami te uredbe;

| (7) | „izvajalski partner“ pomeni upravičeno nasprotno stranko, kot je finančna institucija ali drug posrednik, s katerimi je Komisija podpisala sporazum o jamstvu ▌; |
| --- | --- |

(7)

„izvajalski partner“ pomeni upravičeno nasprotno stranko, kot je finančna institucija ali drug posrednik, s katerimi je Komisija podpisala sporazum o jamstvu ▌;

| (8) | „svetovalno vozlišče InvestEU“ pomeni tehnično pomoč, opredeljena v členu 20; |
| --- | --- |

(8)

„svetovalno vozlišče InvestEU“ pomeni tehnično pomoč, opredeljena v členu 20;

| (9) | „portal InvestEU“ je podatkovna zbirka, opredeljena v členu 21; |
| --- | --- |

(9)

„portal InvestEU“ je podatkovna zbirka, opredeljena v členu 21;

| (10) | „program InvestEU“ je skupni izraz za sklad InvestEU, svetovalno vozlišče InvestEU, portal InvestEU in operacije mešanega financiranja; |
| --- | --- |

(10)

„program InvestEU“ je skupni izraz za sklad InvestEU, svetovalno vozlišče InvestEU, portal InvestEU in operacije mešanega financiranja;

| (10a) | „naložbene smernice“ pomenijo sklop meril, ki temeljijo na načelih, vzpostavljenih s to uredbo v zvezi s splošnimi cilji, merili upravičenosti in upravičenimi instrumenti, in ki jih naložbeni odbor uporablja za pregledno in neodvisno odločanje o uporabi jamstva EU; |
| --- | --- |

(10a)

„naložbene smernice“ pomenijo sklop meril, ki temeljijo na načelih, vzpostavljenih s to uredbo v zvezi s splošnimi cilji, merili upravičenosti in upravičenimi instrumenti, in ki jih naložbeni odbor uporablja za pregledno in neodvisno odločanje o uporabi jamstva EU;

| (10b) | „naložbene platforme“ pomeni nosilce s posebnim namenom, upravljane račune, dogovore o sofinanciranju ali delitvi tveganja, ki temeljijo na pogodbi, ali dogovore, sklenjene na kateri koli drug način, s katerimi subjekti usmerjajo finančni prispevek za financiranje več naložbenih projektov, in ki lahko vključujejo:










  (a) | nacionalne platforme ali platforme na podnacionalni ravni, kjer je skupaj zbranih več naložbenih projektov na ozemlju določene države članice; |
| --- | --- | --- |

(10b)

„naložbene platforme“ pomeni nosilce s posebnim namenom, upravljane račune, dogovore o sofinanciranju ali delitvi tveganja, ki temeljijo na pogodbi, ali dogovore, sklenjene na kateri koli drug način, s katerimi subjekti usmerjajo finančni prispevek za financiranje več naložbenih projektov, in ki lahko vključujejo:

(a)

nacionalne platforme ali platforme na podnacionalni ravni, kjer je skupaj zbranih več naložbenih projektov na ozemlju določene države članice;

| (b) | večdržavne ali regionalne platforme, kjer so skupaj zbrani partnerji iz več držav članic ali tretjih držav, zainteresiranih za projekte na določenem geografskem območju; |
| --- | --- |

(b)

večdržavne ali regionalne platforme, kjer so skupaj zbrani partnerji iz več držav članic ali tretjih držav, zainteresiranih za projekte na določenem geografskem območju;

| (c) | tematske platforme, kjer so skupaj zbrani naložbeni projekti v določenem sektorju; |
| --- | --- |

(c)

tematske platforme, kjer so skupaj zbrani naložbeni projekti v določenem sektorju;

| (11) | „mikrofinanciranje“ je mikrofinanciranje, kot je opredeljeno v Uredbi [[ESS+] številka]; |
| --- | --- |

(11)

„mikrofinanciranje“ je mikrofinanciranje, kot je opredeljeno v Uredbi [[ESS+] številka];

| (12) | „podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ so subjekti z do 3 000 zaposlenimi, ki niso MSP ali mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo; |
| --- | --- |

(12)

„podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ so subjekti z do 3 000 zaposlenimi, ki niso MSP ali mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo;

| (13) | „nacionalne spodbujevalne banke ali institucije“ so pravni subjekti, ki profesionalno opravljajo finančne dejavnosti in imajo pooblastilo države članice ali subjekta države članice na državni, regionalni ali lokalni ravni za opravljanje razvojnih ali spodbujevalnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(13)

„nacionalne spodbujevalne banke ali institucije“ so pravni subjekti, ki profesionalno opravljajo finančne dejavnosti in imajo pooblastilo države članice ali subjekta države članice na državni, regionalni ali lokalni ravni za opravljanje razvojnih ali spodbujevalnih dejavnosti;

| (14) | „mala in srednja podjetja“ ali „MSP“ so mikro-, mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v Prilogi k Priporočilu Komisije 2003/361/ES (17); |
| --- | --- |

(14)

„mala in srednja podjetja“ ali „MSP“ so mikro-, mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v Prilogi k Priporočilu Komisije 2003/361/ES (17);

| (15) | „mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ so subjekti z do 499 zaposlenimi, ki niso MSP; |
| --- | --- |

(15)

„mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ so subjekti z do 499 zaposlenimi, ki niso MSP;

| (16) | „socialno podjetje“ je socialno podjetje, kot je opredeljeno v Uredbi [[ESS+] številka]; |
| --- | --- |

(16)

„socialno podjetje“ je socialno podjetje, kot je opredeljeno v Uredbi [[ESS+] številka];

| (16a) | „trajnostno financiranje“ pomeni proces ustreznega upoštevanja okoljskih in socialnih premislekov pri naložbenih odločitvah, ki vodi do večjih naložb v dolgoročne in trajnostne dejavnosti; |
| --- | --- |

(16a)

„trajnostno financiranje“ pomeni proces ustreznega upoštevanja okoljskih in socialnih premislekov pri naložbenih odločitvah, ki vodi do večjih naložb v dolgoročne in trajnostne dejavnosti;

| (17) | „tretja država“ je država, ki ni članica Unije. |
| --- | --- |

(17)

„tretja država“ je država, ki ni članica Unije.

Člen 3

Cilji programa InvestEU

1.   Splošni cilj programa InvestEU je podpreti cilje politike Unije s pomočjo operacij financiranja in naložbenih operacij, ki prispevajo k naslednjemu:

| (a) | konkurenčnosti Unije, vključno z 
  raziskavami,
  inovacijami in digitalizacijo; |
| --- | --- |

(a)

konkurenčnosti Unije, vključno z 
  raziskavami,
  inovacijami in digitalizacijo;

| (aa) | povečanju stopnje zaposlenosti v Uniji ter vzpostavitvi delovnih mest visoke kakovosti v Uniji; |
| --- | --- |

(aa)

povečanju stopnje zaposlenosti v Uniji ter vzpostavitvi delovnih mest visoke kakovosti v Uniji;

| (b) | rasti
  gospodarstva Unije in njegovi
  trajnosti, ki Uniji omogoča uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja in ciljev Pariškega podnebnega sporazuma
  ; |
| --- | --- |

(b)

rasti
  gospodarstva Unije in njegovi
  trajnosti, ki Uniji omogoča uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja in ciljev Pariškega podnebnega sporazuma
  ;

| (c) | socialni
  inovativnosti,
  odpornosti in vključevalnosti Unije; |
| --- | --- |

(c)

socialni
  inovativnosti,
  odpornosti in vključevalnosti Unije;

| (ca) | spodbujanju znanstvenega in tehnološkega napredka, kulture, izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

(ca)

spodbujanju znanstvenega in tehnološkega napredka, kulture, izobraževanja in usposabljanja;

| (cb) | ekonomski, teritorialni in socialni koheziji; |
| --- | --- |

(cb)

ekonomski, teritorialni in socialni koheziji;

| (d) | povezovanju kapitalskih trgov Unije in krepitvi enotnega trga, vključno z rešitvami za razdrobljenost kapitalskih trgov Unije, diverzifikacijo virov financiranja za podjetja Unije in spodbujanje vzdržnega financiranja. |
| --- | --- |

(d)

povezovanju kapitalskih trgov Unije in krepitvi enotnega trga, vključno z rešitvami za razdrobljenost kapitalskih trgov Unije, diverzifikacijo virov financiranja za podjetja Unije in spodbujanje vzdržnega financiranja.

2.   Specifični cilji programa InvestEU so:

| (a) | podpirati operacije financiranja in naložbene operacije v trajnostni infrastrukturi na področjih iz člena 7(1)(a); |
| --- | --- |

(a)

podpirati operacije financiranja in naložbene operacije v trajnostni infrastrukturi na področjih iz člena 7(1)(a);

| (b) | podpirati operacije financiranja in naložbene operacije na področju raziskav, inovacij in digitalizacije
  v vseh sklopih politik, vključno s podporo za širitev inovativnih podjetij in uvedbo tehnologij na trg
  ; |
| --- | --- |

(b)

podpirati operacije financiranja in naložbene operacije na področju raziskav, inovacij in digitalizacije
  v vseh sklopih politik, vključno s podporo za širitev inovativnih podjetij in uvedbo tehnologij na trg
  ;

| (c) | povečati
  in poenostaviti
  razpoložljivost financiranja in dostop do njega za
  inovativna zagonska podjetja,
  MSP,
  vključno z mikropodjetji, in povečati njihovo globalno konkurenčnost,
  v ustrezno utemeljenih primerih pa tudi za mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo; |
| --- | --- |

(c)

povečati
  in poenostaviti
  razpoložljivost financiranja in dostop do njega za
  inovativna zagonska podjetja,
  MSP,
  vključno z mikropodjetji, in povečati njihovo globalno konkurenčnost,
  v ustrezno utemeljenih primerih pa tudi za mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo;

| (d) | povečati razpoložljivost mikrofinanciranja in financiranja ter dostop do njiju za
  MSP,
  socialna podjetja,
  kulturni ter ustvarjalni in izobraževalni sektor,
  podpirati operacije financiranja in naložbene operacije v zvezi s socialnimi naložbami
  , kompetencami
  in spretnostmi ter utrditi trge za socialne naložbe na področjih iz člena 7(1)(d). |
| --- | --- |

(d)

povečati razpoložljivost mikrofinanciranja in financiranja ter dostop do njiju za
  MSP,
  socialna podjetja,
  kulturni ter ustvarjalni in izobraževalni sektor,
  podpirati operacije financiranja in naložbene operacije v zvezi s socialnimi naložbami
  , kompetencami
  in spretnostmi ter utrditi trge za socialne naložbe na področjih iz člena 7(1)(d).

Člen 4

Proračun in znesek jamstva EU

1.   Jamstvo EU za namene oddelka za EU iz člena 8(1)(a) znaša
  40 817 500 000
   EUR (v tekočih cenah). Oblikujejo se rezervacije v višini 40 %.

Za namene oddelka za države članice iz člena 8(1)(b) se lahko zagotovi dodaten znesek jamstva EU, če države članice v skladu s [členom 10(1)] uredbe [[o skupnih določbah] številka] in členom [75(1)] uredbe [[o strateškem načrtu SKP] številka] dodelijo ustrezne zneske.

Poleg prispevka iz drugega pododstavka lahko države članice prispevajo v oddelek za države članice tudi v obliki jamstev ali denarja.

Prispevki tretjih držav iz člena 5 prav tako povečajo jamstvo EU iz prvega pododstavka, če se rezervacije zagotovijo v celoti v obliki gotovine v skladu s [členom 218(2)] [finančne uredbe].

2.   ▌Razdelitev zneska iz prvega pododstavka odstavka 1
  tega člena
  je določena v Prilogi I. 
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 v zvezi z dopolnitvijo te uredbe s spremembo zneskov
  iz ▌priloge I, 
  kadar je to primerno,
  in sicer do 15 % za posamezen cilj.

3.   Predlagana finančna sredstva za izvajanje ukrepov iz poglavij V in VI znašajo 525 000 000 EUR (v tekočih cenah).

4.   Znesek iz odstavka 3 se lahko uporabi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje programa InvestEU, npr. dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi.

Člen 5

Tretje države, pridružene skladu InvestEU

V oddelek sklada InvestEU za EU iz člena 8(1)(a) in v vse sklope politik iz člena 7(1) lahko za sodelovanje pri nekaterih finančnih produktih v skladu s [členom 218(2)] [finančne uredbe] prispevajo naslednje tretje države:

| (a) | članice Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP; |
| --- | --- |

(a)

članice Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP;

| (b) | države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in pogoji za svojo udeležbo v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(b)

države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in pogoji za svojo udeležbo v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

| (c) | države, ki jih zajema evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(c)

države, ki jih zajema evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

| (d) | tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja udeležbo tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:






  (i) | zagotavlja pravično ravnotežje med prispevki in koristmi za tretjo državo, udeleženo v programih Unije; |
| --- | --- | --- |

(d)

tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja udeležbo tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:

(i)

zagotavlja pravično ravnotežje med prispevki in koristmi za tretjo državo, udeleženo v programih Unije;

| (ii) | določa pogoje udeležbe v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške. Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s [členom 21(5)] [finančne uredbe]; |
| --- | --- |

(ii)

določa pogoje udeležbe v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške. Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s [členom 21(5)] [finančne uredbe];

| (iii) | na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programom; |
| --- | --- |

(iii)

na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programom;

| (iv) | Uniji zagotavlja pravice za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov. |
| --- | --- |

(iv)

Uniji zagotavlja pravice za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov.

Člen 6

Izvajanje in oblike financiranja Unije

1.   Jamstvo EU se izvaja s posrednim upravljanjem z organi iz [člena 62(1)(c)(ii) do (vii)] [finančne uredbe]. Druge oblike financiranja EU v okviru te uredbe se izvajajo v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja v skladu s [finančno uredbo], vključno z nepovratnimi sredstvi, ki se izvajajo v skladu z [naslovom VIII] [finančne uredbe].

2.   Operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih krije jamstvo EU in so del operacije mešanega financiranja, ki kombinirajo podporo na podlagi te uredbe in podporo, dodeljeno v okviru enega ali več drugih programov Unije ali inovacijskega sklada sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), morajo biti:

| (a) | skladne s cilji politike in merili za upravičenost, določenimi v pravilih programa Unije, v okviru katerega se odloči o podpori; |
| --- | --- |

(a)

skladne s cilji politike in merili za upravičenost, določenimi v pravilih programa Unije, v okviru katerega se odloči o podpori;

| (b) | skladne s to uredbo. |
| --- | --- |

(b)

skladne s to uredbo.

2a.
     
  Operacije mešanega financiranja, ki kombinirajo podporo na podlagi te uredbe, potekajo čim bolj nemoteno.

3.   Operacije mešanega financiranja, ki vključujejo finančni instrument, ki se v celoti financira iz drugih programov Unije ali iz inovacijskega sklada ETS, ne da bi se uporabilo jamstvo EU v okviru te uredbe, morajo biti skladne s cilji politike in merili za upravičenost, ki so določeni v pravilih programa Unije, v okviru katerega se zagotavlja podpora.

4.   V skladu s členom 6(2) se o nepovratnih oblikah podpore in/ali finančnih instrumentih iz proračuna Unije, ki so del operacije mešanega financiranja iz odstavkov 2 in 3, odloči v skladu s pravili zadevnega programa Unije in se izvajajo v okviru operacije mešanega financiranja v skladu s to uredbo in z [naslovom X] [finančne uredbe].

Poročanje vključuje tudi elemente o skladnosti s cilji politike in merili za upravičenost, ki so določeni v pravilih programa Unije, v okviru katerega se odloči o podpori, in tudi o skladnosti s to uredbo.

POGLAVJE II

POGLAVJE II

Sklad InvestEU

Sklad InvestEU

Člen 7

Sklopi politike

1.   Sklad InvestEU deluje prek naslednjih štirih sklopov politike, ki odpravljajo nedelovanje trga
  in/
  ali neoptimalne naložbene razmere v okviru svojega specifičnega področja uporabe:

| (a) | sklop politike za trajnostno infrastrukturo: zajema trajnostne naložbe na področju prometa,
  vključno z multimodalnim prevozom, varnostjo v cestnem prometu, obnovo in vzdrževanjem železniške in cestne infrastrukture, turizma,
  energije,
  zlasti večje uporabe energije iz obnovljivih virov, energijske učinkovitosti v skladu z okvirom energetske politike do leta 2030 in 2050, projektov obnove stavb s poudarkom na energetskem prihranku in vključevanjem stavb v povezan energijski, digitalnih in transportni sistem ter sistem shrambe, izboljšanja medsebojne povezanosti,
  digitalne povezljivosti
  in dostopa, tudi na podeželju
  , dobave in predelave surovin, vesolja, oceanov
  , celinskih
  voda,
  preprečevanja
  odpadkov
  in krožnega gospodarstva
  , narave in druge okoljske infrastrukture, opreme, mobilnih sredstev in uporabe inovativnih tehnologij, ki prispevajo k okoljskim ali socialnim trajnostnim ciljem Unije oziroma obojim
  in
  izpolnjujejo okoljske ali socialne standarde Unije; |
| --- | --- |

(a)

sklop politike za trajnostno infrastrukturo: zajema trajnostne naložbe na področju prometa,
  vključno z multimodalnim prevozom, varnostjo v cestnem prometu, obnovo in vzdrževanjem železniške in cestne infrastrukture, turizma,
  energije,
  zlasti večje uporabe energije iz obnovljivih virov, energijske učinkovitosti v skladu z okvirom energetske politike do leta 2030 in 2050, projektov obnove stavb s poudarkom na energetskem prihranku in vključevanjem stavb v povezan energijski, digitalnih in transportni sistem ter sistem shrambe, izboljšanja medsebojne povezanosti,
  digitalne povezljivosti
  in dostopa, tudi na podeželju
  , dobave in predelave surovin, vesolja, oceanov
  , celinskih
  voda,
  preprečevanja
  odpadkov
  in krožnega gospodarstva
  , narave in druge okoljske infrastrukture, opreme, mobilnih sredstev in uporabe inovativnih tehnologij, ki prispevajo k okoljskim ali socialnim trajnostnim ciljem Unije oziroma obojim
  in
  izpolnjujejo okoljske ali socialne standarde Unije;

| (b) | sklop politike za raziskave, inovacije in digitalizacijo: zajema dejavnosti s področja raziskav
  , razvoja proizvodov
  in inovacij, prenos
  tehnologij in
  rezultatov raziskav na trg,
  podporo subjektov, ki omogočajo razvoj trga, in sodelovanja med podjetji,
  predstavitev in uvajanje inovativnih rešitev, podporo širitvi inovativnih podjetij,
  vključno z zagonskimi podjetji in
  MSP, in digitalizacijo industrije Unije
  , in sicer na podlagi pridobljenih izkušenj, zlasti v okviru instrumenta InnovFin
  ; |
| --- | --- |

(b)

sklop politike za raziskave, inovacije in digitalizacijo: zajema dejavnosti s področja raziskav
  , razvoja proizvodov
  in inovacij, prenos
  tehnologij in
  rezultatov raziskav na trg,
  podporo subjektov, ki omogočajo razvoj trga, in sodelovanja med podjetji,
  predstavitev in uvajanje inovativnih rešitev, podporo širitvi inovativnih podjetij,
  vključno z zagonskimi podjetji in
  MSP, in digitalizacijo industrije Unije
  , in sicer na podlagi pridobljenih izkušenj, zlasti v okviru instrumenta InnovFin
  ;

| (c) | sklop politike za MSP: zajema
  poenostavljen
  dostop do financiranja in njegovo razpoložljivost za
  zagonska podjetja,
  MSP,
  vključno z inovativnimi zagonskimi podjetji in MSP,
  v ustrezno utemeljenih primerih pa tudi za mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo
  , zlasti za izboljšanje globalne konkurenčnosti, inovacij, digitalizacije in trajnosti
  ; |
| --- | --- |

(c)

sklop politike za MSP: zajema
  poenostavljen
  dostop do financiranja in njegovo razpoložljivost za
  zagonska podjetja,
  MSP,
  vključno z inovativnimi zagonskimi podjetji in MSP,
  v ustrezno utemeljenih primerih pa tudi za mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo
  , zlasti za izboljšanje globalne konkurenčnosti, inovacij, digitalizacije in trajnosti
  ;

| (d) | sklop politike za socialne naložbe in spretnosti: zajema
  etično in trajnostno financiranje,
  mikrofinanciranje,
  delavske odkupe,
  financiranje socialnih podjetij in socialno gospodarstvo
  ter ukrepe za spodbujanje enakosti spolov in aktivne udeležbe žensk in ranljivih skupin
  ; spretnosti, izobraževanje, usposabljanje in s tem povezane storitve; socialno infrastrukturo (vključno s socialnimi in študentskimi stanovanji); socialne inovacije; zdravstveno varstvo in dolgotrajno nego; vključevanje in dostopnost; kulturne dejavnosti s socialnim ciljem;
  kulturne in ustvarjalne sektorje, vključno s cilji na področju medkulturnega dialoga in socialne kohezije;
  vključevanje ranljivih oseb, vključno z državljani tretjih držav. |
| --- | --- |

(d)

sklop politike za socialne naložbe in spretnosti: zajema
  etično in trajnostno financiranje,
  mikrofinanciranje,
  delavske odkupe,
  financiranje socialnih podjetij in socialno gospodarstvo
  ter ukrepe za spodbujanje enakosti spolov in aktivne udeležbe žensk in ranljivih skupin
  ; spretnosti, izobraževanje, usposabljanje in s tem povezane storitve; socialno infrastrukturo (vključno s socialnimi in študentskimi stanovanji); socialne inovacije; zdravstveno varstvo in dolgotrajno nego; vključevanje in dostopnost; kulturne dejavnosti s socialnim ciljem;
  kulturne in ustvarjalne sektorje, vključno s cilji na področju medkulturnega dialoga in socialne kohezije;
  vključevanje ranljivih oseb, vključno z državljani tretjih držav.

2.   Če operacija financiranja ali naložbena operacija, predlagana naložbenemu odboru iz člena 19, spada v več kot en sklop politike, se pripiše sklopu politike, v okvir katerega spada njen glavni cilj oziroma glavni cilj večine njenih podprojektov, razen če se z naložbenimi smernicami ne določi drugače.

3.   Za operacije financiranja in naložbene operacije v okviru
  vseh sklopov
  politike ▌iz ▌odstavka 1 se
  , kadar je to ustrezno,
  uporablja podnebno in okoljsko preverjanje ter preverjanje socialne vzdržnosti, da bi čim bolj zmanjšali negativne učinke in čim bolj povečali koristi za podnebno, okoljsko in socialno razsežnost. Nosilci, ki zaprosijo za financiranje, v ta namen predložijo ustrezne informacije na podlagi smernic, ki jih ▌Komisija
  pripravi v obliki delegiranega akta, pri čemer upošteva merila, določena z Uredbo (EU) št. .../... o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (COM(2018)0353), na podlagi katerih se določi, ali je določena gospodarska dejavnost okoljsko trajnostna
  .
  Kadar je to primerno, se lahko
  projekti, ki ne dosegajo določene velikosti, opredeljene v smernicah, ▌izključijo iz preverjanja.

Smernice Komisije omogočajo, da se:

| (a) | kar zadeva prilagajanje, zagotovi odpornost na morebitne neugodne vplive podnebnih sprememb na podlagi ocene tveganja in ranljivosti zaradi podnebnih sprememb, vključno z ustreznimi prilagoditvenimi ukrepi, in, kar zadeva blažitev, vključijo stroški emisij toplogrednih plinov in pozitivni učinki ukrepov za blažitev podnebnih sprememb v analizo stroškov in koristi
  ter zagotovi skladnost z okoljskimi cilji in standardi Unije
  ; |
| --- | --- |

(a)

kar zadeva prilagajanje, zagotovi odpornost na morebitne neugodne vplive podnebnih sprememb na podlagi ocene tveganja in ranljivosti zaradi podnebnih sprememb, vključno z ustreznimi prilagoditvenimi ukrepi, in, kar zadeva blažitev, vključijo stroški emisij toplogrednih plinov in pozitivni učinki ukrepov za blažitev podnebnih sprememb v analizo stroškov in koristi
  ter zagotovi skladnost z okoljskimi cilji in standardi Unije
  ;

| (b) | upošteva konsolidirani učinek projekta v smislu osnovnih elementov naravnega kapitala, ki se nanašajo na zrak, vodo, tla in biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

(b)

upošteva konsolidirani učinek projekta v smislu osnovnih elementov naravnega kapitala, ki se nanašajo na zrak, vodo, tla in biotsko raznovrstnost;

| (ba) | oceni vpliv na zaposlovanje in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

(ba)

oceni vpliv na zaposlovanje in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest;

| (c) | oceni učinek na socialno vključevanje nekaterih območij ali populacij. |
| --- | --- |

(c)

oceni učinek na socialno vključevanje nekaterih območij ali populacij.

4.   Izvajalski partnerji zagotovijo informacije, potrebne za sledenje naložb, ki prispevajo k doseganju podnebnih in okoljskih ciljev Unije, na podlagi smernic, ki jih da Komisija
  , in ocenijo, kadar je to primerno, skladnost dejavnosti z Uredbo (EU) .../... [o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb]
  .

4a.
     
  V okviru sklopa politike za MSP se nudi podpora tudi upravičencem, ki so podporo prejeli iz različnih jamstvenih instrumentov EU, združenih v okviru InvestEU, zlasti jamstvenega instrumenta za kulturne in ustvarjalne sektorje iz programa Ustvarjalna Evropa.

5.   Izvajalski partnerji si ciljno prizadevajo, da:

| (a) | vsaj
  65
   % naložbe v okviru sklopa politike za trajnostno infrastrukturo
  pomembno
  prispeva k doseganju podnebnih in okoljskih ciljev Unije na področju podnebja in okolja
  , v skladu z zavezami iz Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

vsaj
  65
   % naložbe v okviru sklopa politike za trajnostno infrastrukturo
  pomembno
  prispeva k doseganju podnebnih in okoljskih ciljev Unije na področju podnebja in okolja
  , v skladu z zavezami iz Pariškega sporazuma;

| (b) | na področju prometa vsaj 10 % naložbe v okviru sklopa politike za trajnostno infrastrukturo prispeva k doseganju cilja EU glede odprave prometnih nesreč s smrtnim izidom in težjimi poškodbami do leta 2050 ter obnovitve železniških in cestnih mostov in tunelov, da bi povečali njihovo varnost; |
| --- | --- |

(b)

na področju prometa vsaj 10 % naložbe v okviru sklopa politike za trajnostno infrastrukturo prispeva k doseganju cilja EU glede odprave prometnih nesreč s smrtnim izidom in težjimi poškodbami do leta 2050 ter obnovitve železniških in cestnih mostov in tunelov, da bi povečali njihovo varnost;

| (c) | vsaj 35 % naložbe v okviru sklopa politike za raziskave, inovacije in digitalizacijo prispeva k ciljem programa Obzorje Evropa; |
| --- | --- |

(c)

vsaj 35 % naložbe v okviru sklopa politike za raziskave, inovacije in digitalizacijo prispeva k ciljem programa Obzorje Evropa;

| (d) | precejšen delež jamstva, ki se v sklopu politike za MSP zagotavlja MSP in malim podjetjem s srednjo tržno kapitalizacijo, podpira inovativna MSP. |
| --- | --- |

(d)

precejšen delež jamstva, ki se v sklopu politike za MSP zagotavlja MSP in malim podjetjem s srednjo tržno kapitalizacijo, podpira inovativna MSP.

Komisija si skupaj z izvajalskimi partnerji prizadeva zagotoviti, da se del proračunskega jamstva, ki se uporablja za sklop politike za trajnostne naložbe, porazdeli, da bi zagotovili uravnoteženost ukrepov na različnih področjih.

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za opredelitev naložbenih smernic za vsak sklop politike.

6a.
     
  Kadar Komisija pripravi informacije o razlagi naložbenih smernic, da te informacije na voljo izvajalskim partnerjem, naložbenemu odboru in svetovalnemu vozlišču InvestEU.

Člen 7a

Dodatnost

Za namene te uredbe „dodatnost“ pomeni podporo sklada InvestEU za operacije, s katerimi se obravnavajo nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene razmere na ravni Unije in/ali na ravni posameznih držav članic in ki jih izvajalski partnerji v obdobju, v katerem se lahko uporabi jamstvo EU, brez podpore sklada InvestEU ne bi mogli izvesti ali pa jih ne bi mogli izvesti v enaki meri.

Člen 8

Oddelki

1.   Vsak sklop politike iz člena 7(1) je sestavljen iz dveh oddelkov, ki obravnavata ▌nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene razmere, in sicer:

| (a) | oddelek za EU obravnava katere koli izmed naslednjih razmer:






  (i) | nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene razmere, ki so povezane s prednostnimi nalogami politike Unije ▌; |
| --- | --- | --- |

(a)

oddelek za EU obravnava katere koli izmed naslednjih razmer:

(i)

nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene razmere, ki so povezane s prednostnimi nalogami politike Unije ▌;

| (ii) | nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene razmere po vsej Uniji
  in/ali v posamezni državi članici
  ; ali |
| --- | --- |

(ii)

nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene razmere po vsej Uniji
  in/ali v posamezni državi članici
  ; ali

| (iii) | novi ali zapleteni načini nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih razmer, z namenom razviti nove finančne rešitve in tržne strukture; |
| --- | --- |

(iii)

novi ali zapleteni načini nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih razmer, z namenom razviti nove finančne rešitve in tržne strukture;

| (b) | oddelek za države članice obravnava specifično nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene razmere v eni ali več državah članicah, in sicer za izpolnjevanje ciljev skladov, ki prispevajo v okviru deljenega upravljanja. |
| --- | --- |

(b)

oddelek za države članice obravnava specifično nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene razmere v eni ali več državah članicah, in sicer za izpolnjevanje ciljev skladov, ki prispevajo v okviru deljenega upravljanja.

2.   Oddelka iz odstavka 1 se
  po potrebi
  uporabita na dopolnjevalen način za podporo operaciji financiranja ali naložbeni operaciji, tudi s kombiniranjem podpore iz obeh oddelkov.

Člen 9

Posebne določbe, ki se uporabljajo za oddelek za države članice

1.   Zneski, ki jih dodeli država članica v skladu s členom [10(1)] uredbe [[o skupnih določbah] številka] ali členom [75(1)] uredbe [[o strateškem načrtu SKP] številka], se uporabijo za oblikovanje rezervacij za del jamstva EU v okviru oddelka za države članice, ki zajema operacije financiranja in naložbene operacije v zadevni državi članici.

1a.
     
  Države članice lahko prispevajo v oddelek za države članice tudi v obliki jamstev ali denarja. Takšni prispevki se lahko za plačila za unovčitev jamstev uporabijo šele po financiranju v okviru prvega pododstavka člena 4(1).

2.   Za vzpostavitev tega dela jamstva EU v okviru oddelka za države članice se sklene sporazum o prispevku med državo članico in Komisijo.

▌

Dve ali več držav članic lahko s Komisijo sklenejo skupni sporazum o prispevku.

Z odstopanjem od [člena 211(1)] [finančne uredbe] se stopnja rezervacij za jamstva EU v okviru oddelka za države članice določi na 40 % in se lahko v vsakem sporazumu o prispevku prilagodi navzdol ali navzgor, da se upoštevajo tveganja, povezana s finančnimi produkti, ki se želijo uporabiti.

3.   Sporazum o prispevku vsebuje vsaj naslednje elemente:

| (a) | skupni znesek dela jamstva EU v okviru oddelka za države članice, ki se nanaša na zadevno državo članico, stopnjo rezervacij zanj, znesek prispevka iz skladov v okviru deljenega upravljanja, obdobje zasnove rezervacij v skladu z letnim finančnim načrtom in znesek nastale pogojne obveznosti, ki se pokrije s kritnim jamstvom, ki ga
  dajo
  zadevna država članica
  in/ali izvajalski partnerji ali zasebni vlagatelji
  ; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek dela jamstva EU v okviru oddelka za države članice, ki se nanaša na zadevno državo članico, stopnjo rezervacij zanj, znesek prispevka iz skladov v okviru deljenega upravljanja, obdobje zasnove rezervacij v skladu z letnim finančnim načrtom in znesek nastale pogojne obveznosti, ki se pokrije s kritnim jamstvom, ki ga
  dajo
  zadevna država članica
  in/ali izvajalski partnerji ali zasebni vlagatelji
  ;

| (b) | strategijo, ki vključuje finančne produkte in njihov minimalni vzvod, geografsko pokritost, naložbeno obdobje in, kjer je to primerno, kategorije končnih prejemnikov in upravičenih posrednikov; |
| --- | --- |

(b)

strategijo, ki vključuje finančne produkte in njihov minimalni vzvod, geografsko pokritost, naložbeno obdobje in, kjer je to primerno, kategorije končnih prejemnikov in upravičenih posrednikov;

| (c) | izvajalskega partnerja ali partnerje
  , izbrane v dogovoru z državo članico
  ; |
| --- | --- |

(c)

izvajalskega partnerja ali partnerje
  , izbrane v dogovoru z državo članico
  ;

| (d) | možni prispevek iz skladov v okviru deljenega upravljanja za
  naložbene platforme in
  svetovalno vozlišče InvestEU; |
| --- | --- |

(d)

možni prispevek iz skladov v okviru deljenega upravljanja za
  naložbene platforme in
  svetovalno vozlišče InvestEU;

| (e) | letne obveznosti poročanja državi članici, vključno s poročanjem v skladu s kazalniki, navedenimi v sporazumu o prispevku; |
| --- | --- |

(e)

letne obveznosti poročanja državi članici, vključno s poročanjem v skladu s kazalniki, navedenimi v sporazumu o prispevku;

| (f) | določbe o nadomestilu za del jamstva EU v okviru oddelka za države članice; |
| --- | --- |

(f)

določbe o nadomestilu za del jamstva EU v okviru oddelka za države članice;

| (g) | možno kombiniranje z viri iz oddelka EU, tudi v večplastni strukturi, za doseganje boljšega kritja tveganja v skladu s členom 8(2). |
| --- | --- |

(g)

možno kombiniranje z viri iz oddelka EU, tudi v večplastni strukturi, za doseganje boljšega kritja tveganja v skladu s členom 8(2).

Prispevki iz skladov v okviru deljenega upravljanja se lahko po presoji držav članic v dogovoru z izvajalskimi partnerji uporabijo za zagotovitev katere koli tranše strukturiranih finančnih instrumentov.

4.   Sporazume o prispevku izvaja Komisija prek sporazumov o jamstvu, podpisanih z izvajalskimi partnerji v skladu s členom 14.

Če se v devetih mesecih od podpisa sporazuma o prispevku ne sklene sporazum o jamstvu ali se obveznost za znesek iz sporazuma o prispevku ne prevzame v celoti z enim ali več sporazumi o jamstvu, se sporazum o prispevku v prvem primeru prekine, v drugem primeru pa ustrezno spremeni, neuporabljeni znesek rezervacij pa se ponovno uporabi v skladu s [členom 10(5)] uredbe [[o skupnih določbah] številka] in členom [75 (5)] uredbe [[o strateškem načrtu SKP] številka].

Če se sporazum o jamstvu ne izvede pravilno v roku, določenem v členu [10(6)] uredbe [[o skupnih določbah] številka] ali členu [75(6)] uredbe [[o strateškem načrtu SKP] številka], se sporazum o prispevku spremeni in neporabljeni znesek rezervacij ponovno uporabi v skladu s [členom 10(6)] [[uredbe o skupnih določbah] številka] in členom [75 (6)] uredbe [[o strateškem načrtu SKP] številka].

5.   Za oblikovanje rezervacij za del jamstva EU v okviru oddelka za države članice, ki se oblikuje s sporazumom o prispevku, se uporabljajo naslednja pravila:

| (a) | po obdobju zasnove rezervacij iz točke (a) odstavka 3 tega člena se vsak letni presežek rezervacij, izračunan na podlagi primerjave zneska rezervacij, ki se zahtevajo po stopnji rezervacij, in dejanskih rezervacij, ponovno uporabi v skladu s [členom 10(6)] [uredbe o skupnih določbah] in členom [75(6)] [[uredbe o strateškem načrtu SKP] številka]; |
| --- | --- |

(a)

po obdobju zasnove rezervacij iz točke (a) odstavka 3 tega člena se vsak letni presežek rezervacij, izračunan na podlagi primerjave zneska rezervacij, ki se zahtevajo po stopnji rezervacij, in dejanskih rezervacij, ponovno uporabi v skladu s [členom 10(6)] [uredbe o skupnih določbah] in členom [75(6)] [[uredbe o strateškem načrtu SKP] številka];

| (b) | z odstopanjem od [člena 213(4)] [finančne uredbe] po obdobju zasnove rezervacij iz točke (a) odstavka 3 tega člena letna dopolnitev rezervacij ni mogoča, dokler je na voljo tisti del jamstva EU v okviru oddelka za države članice; |
| --- | --- |

(b)

z odstopanjem od [člena 213(4)] [finančne uredbe] po obdobju zasnove rezervacij iz točke (a) odstavka 3 tega člena letna dopolnitev rezervacij ni mogoča, dokler je na voljo tisti del jamstva EU v okviru oddelka za države članice;

| (c) | Komisija državo članico takoj obvesti, če zaradi unovčitve tistega dela jamstva EU v okviru oddelka za države članice raven rezervacij za tisti del jamstva EU pade pod 20 % prvotno oblikovanih rezervacij; |
| --- | --- |

(c)

Komisija državo članico takoj obvesti, če zaradi unovčitve tistega dela jamstva EU v okviru oddelka za države članice raven rezervacij za tisti del jamstva EU pade pod 20 % prvotno oblikovanih rezervacij;

| (d) | ▌ |
| --- | --- |

(d)

▌

POGLAVJE III

POGLAVJE III

Jamstvo EU

Jamstvo EU

Člen 10

Jamstvo EU

1.   Jamstvo EU
  v okviru sklada InvestEU
  se odobri izvajalskim partnerjem v skladu s [členom 219(1)] [finančne uredbe] in se upravlja v skladu z [naslovom X] [finančne uredbe].
  Jamstvo EU je nepreklicno, brezpogojno in zagotovljeno na prvi poziv v korist primernega partnerja za financiranje in naložbene operacije iz te uredbe, določitev njegove višine pa je izrecno povezana z značilnostmi in profilom tveganja zadevnih operacij, ob ustreznem upoštevanju narave teh operacij in uresničevanja zastavljenih ciljev politike, vključno, če je ustrezno utemeljeno, z možno uporabo posebnih ugodnih pogojev in spodbud, kot je potrebno, zlasti:

| (a) | kadar bi neurejene razmere na finančnem trgu onemogočile uresničevanje izvedljivega projekta; |
| --- | --- |

(a)

kadar bi neurejene razmere na finančnem trgu onemogočile uresničevanje izvedljivega projekta;

| (b) | kadar je to potrebno za lažjo vzpostavitev naložbenih platform ali financiranje projektov v sektorjih ali na področjih, ki se spopadajo z velikim nedelovanjem trga in/ali neoptimalnimi naložbenimi razmerami. |
| --- | --- |

(b)

kadar je to potrebno za lažjo vzpostavitev naložbenih platform ali financiranje projektov v sektorjih ali na področjih, ki se spopadajo z velikim nedelovanjem trga in/ali neoptimalnimi naložbenimi razmerami.

Poleg tega jamstvo EU zagotavlja:

| (a) | učinkovit mehanizem za njegovo takojšnjo uporabo; |
| --- | --- |

(a)

učinkovit mehanizem za njegovo takojšnjo uporabo;

| (b) | trajanje, skladno s končno zapadlostjo zadnje terjatve do končnega upravičenca; |
| --- | --- |

(b)

trajanje, skladno s končno zapadlostjo zadnje terjatve do končnega upravičenca;

| (c) | ustrezno spremljanje portfelja tveganja in jamstva; |
| --- | --- |

(c)

ustrezno spremljanje portfelja tveganja in jamstva;

| (d) | zanesljiv mehanizem za oceno pričakovanih denarnih tokov, če se uporablja; |
| --- | --- |

(d)

zanesljiv mehanizem za oceno pričakovanih denarnih tokov, če se uporablja;

| (e) | ustrezno dokumentacijo v zvezi z odločitvami glede obvladovanja tveganja; |
| --- | --- |

(e)

ustrezno dokumentacijo v zvezi z odločitvami glede obvladovanja tveganja;

| (f) | ustrezno prožnost v zvezi z načinom uporabe jamstva, ki izvajalskim partnerjem omogoča, da po potrebi neposredno koristijo jamstvo, zlasti če ne obstaja dodatna jamstvena shema; |
| --- | --- |

(f)

ustrezno prožnost v zvezi z načinom uporabe jamstva, ki izvajalskim partnerjem omogoča, da po potrebi neposredno koristijo jamstvo, zlasti če ne obstaja dodatna jamstvena shema;

| (g) | izpolnjevanje vseh dodatnih zahtev ustreznega regulativnega nadzornika, če obstajajo, da se za jamstvo lahko šteje, da učinkovito zmanjšuje vsa tveganja. |
| --- | --- |

(g)

izpolnjevanje vseh dodatnih zahtev ustreznega regulativnega nadzornika, če obstajajo, da se za jamstvo lahko šteje, da učinkovito zmanjšuje vsa tveganja.

1a.
     
  Jamstvo EU v okviru oddelka za EU se dodeli izvajalskim partnerjem. Vsaj 75 % jamstva EU v okviru oddelka za EU se dodeli skupini EIB. Zneski, ki presegajo 75 % jamstva EU, bi se lahko dali na voljo skupini EIB v primeru, da nacionalne spodbujevalne banke ali institucije ne bi mogle v celoti uporabiti preostalega deleža jamstva. Podobno bi se lahko zneski, ki presegajo 25 % jamstva EU, dali na voljo drugim izvajalskim partnerjem v primeru, da skupina EIB ne bi mogla v celoti uporabiti svojega deleža jamstva. Nacionalne spodbujevalne banke ali institucije bi lahko v celoti izkoristile jamstvo EU tudi v primeru, če bi se odločile, da bodo do njega dostopale prek skupine EIB ali Evropskega investicijskega sklada.

2.   Podpora jamstva EU se lahko odobri za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih zajema ta uredba, za naložbeno obdobje, ki se konča 31. decembra 2027. Pogodbe med izvajalskim partnerjem in končnim prejemnikom ali finančnim posrednikom ali drugim subjektom iz člena 13(1)(a) se podpišejo do 31. decembra 2028.

Člen 11

Upravičene operacije financiranja in naložbene operacije

1.   Sklad InvestEU podpira le
  javne in zasebne
  operacije financiranja in naložbene operacije, ki:

| (a) | izpolnjujejo pogoje iz [člena 209(2)(a) do (e)] [finančne uredbe]
  in
  zahtevo glede dodatnosti iz člena
  7a te
  uredbe
  ter
  , kjer je to ustrezno, maksimizirajo zasebne naložbe v skladu s [členom 209(2)(d)] [finančne uredbe]; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjujejo pogoje iz [člena 209(2)(a) do (e)] [finančne uredbe]
  in
  zahtevo glede dodatnosti iz člena
  7a te
  uredbe
  ter
  , kjer je to ustrezno, maksimizirajo zasebne naložbe v skladu s [členom 209(2)(d)] [finančne uredbe];

| (b) | prispevajo k ciljem politike Unije
  , jih dopolnjujejo
  in
  so skladni z njimi ter
  spadajo na področja, upravičena do operacij financiranja in naložbenih operacij v ustreznem sklopu v skladu s Prilogo II k tej uredbi; ter |
| --- | --- |

(b)

prispevajo k ciljem politike Unije
  , jih dopolnjujejo
  in
  so skladni z njimi ter
  spadajo na področja, upravičena do operacij financiranja in naložbenih operacij v ustreznem sklopu v skladu s Prilogo II k tej uredbi; ter

| (c) | so skladne z naložbenimi smernicami. |
| --- | --- |

(c)

so skladne z naložbenimi smernicami.

2.   Poleg projektov v Uniji lahko sklad InvestEU podpira naslednje projekte in operacije prek operacij financiranja in naložbenih operacij:

| (a) | ▌projekte med subjekti, ki se nahajajo ali imajo sedež v eni ali več državah članicah in zajemajo eno ali več tretjih držav, tudi države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke, države,
  ki spadajo v okvir v evropske sosedske politike
  , Evropski gospodarski prostor ali Evropsko združenje za prosto trgovino, ali čezmorske države ali ozemlja, določene v Prilogi II k PDEU, ali pridruženo tretjo državo, ne glede na to, ali je v teh tretjih državah oziroma čezmorskih državah ali ozemljih partner; |
| --- | --- |

(a)

▌projekte med subjekti, ki se nahajajo ali imajo sedež v eni ali več državah članicah in zajemajo eno ali več tretjih držav, tudi države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke, države,
  ki spadajo v okvir v evropske sosedske politike
  , Evropski gospodarski prostor ali Evropsko združenje za prosto trgovino, ali čezmorske države ali ozemlja, določene v Prilogi II k PDEU, ali pridruženo tretjo državo, ne glede na to, ali je v teh tretjih državah oziroma čezmorskih državah ali ozemljih partner;

| (b) | operacije financiranja in naložbene operacije v državah iz člena 5, ki so prispevale k posameznemu finančnemu produktu. |
| --- | --- |

(b)

operacije financiranja in naložbene operacije v državah iz člena 5, ki so prispevale k posameznemu finančnemu produktu.

3.   Sklad InvestEU lahko podpira operacije financiranja in naložbene operacije za zagotavljanje financiranja prejemnikom, ki so pravni subjekti s sedežem v kateri od naslednjih držav:

| (a) | državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju; |
| --- | --- |

(a)

državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju;

| (b) | tretji državi ali ozemlju, pridruženem programu InvestEU, v skladu s členom 5; |
| --- | --- |

(b)

tretji državi ali ozemlju, pridruženem programu InvestEU, v skladu s členom 5;

| (c) | kjer je primerno, tretji državi iz točke (a) odstavka 2; |
| --- | --- |

(c)

kjer je primerno, tretji državi iz točke (a) odstavka 2;

| (d) | drugih državah, kadar je to potrebno za financiranje projekta v državi ali na ozemlju iz točk (a) do (c). |
| --- | --- |

(d)

drugih državah, kadar je to potrebno za financiranje projekta v državi ali na ozemlju iz točk (a) do (c).

Člen 12

Izbira izvajalskih partnerjev

1.   Komisija v skladu s [členom 154] [finančne uredbe] izvajalske partnerje ali skupino izvajalskih partnerjev, kot je navedeno v drugem pododstavku tega odstavka, izbere med primernimi nasprotnimi strankami.

Za oddelek za EU primerne nasprotne stranke izrazijo svoj interes in morajo biti sposobne pokrivati operacije financiranja in naložbene operacije v 
  eni ali več
  državah članicah
  ali regijah
  . Izvajalski partnerji lahko tudi skupaj krijejo operacije financiranja in naložbene operacije v 
  eni ali več
  državah članicah
  ali regijah
  , tako da oblikujejo skupino.
  Izvajalski partnerji, katerih pogodbena odgovornost je omejena z njihovimi nacionalnimi pristojnostmi, lahko nedelovanje trga in neoptimalne naložbene razmere odpravljajo tudi z ustreznimi, lokalno prilagojenimi, primerljivimi instrumenti.

Na podlagi stopnje zrelosti projekta se lahko kadar koli oblikuje skupina izvajalskih partnerjev z različnimi konfiguracijami, da se učinkovito izpolnijo zahteve trga.

Za oddelek za države članice lahko zadevna država članica kot izvajalske partnerje predlaga eno ali več nasprotnih strank izmed tistih, ki so izrazile svoj interes v skladu s členom 9(3)(c).

Kadar zadevna država članica ne predlaga izvajalskega partnerja, Komisija ravna v skladu z drugim pododstavkom tega odstavka in izbira med tistimi izvajalskimi partnerji, ki lahko krijejo operacije financiranja in naložbene operacije na zadevnih geografskih območjih.

2.   Komisija pri izbiri izvajalskih partnerjev zagotovi, da portfelj finančnih produktov v okviru sklada InvestEU:

| (a) | čim bolj poveča zajetje ciljev, določenih v členu 3; |
| --- | --- |

(a)

čim bolj poveča zajetje ciljev, določenih v členu 3;

| (b) | čim bolj poveča učinek jamstva EU prek lastnih sredstev, ki jih je za to dodelil izvajalski partner; |
| --- | --- |

(b)

čim bolj poveča učinek jamstva EU prek lastnih sredstev, ki jih je za to dodelil izvajalski partner;

| (c) | kadar je to primerno, maksimizira zasebne naložbe; |
| --- | --- |

(c)

kadar je to primerno, maksimizira zasebne naložbe;

| (d) | dosega geografsko razpršenost
  in omogoča financiranje manjših projektov
  ; |
| --- | --- |

(d)

dosega geografsko razpršenost
  in omogoča financiranje manjših projektov
  ;

| (e) | zagotavlja zadostno razpršenost tveganja; |
| --- | --- |

(e)

zagotavlja zadostno razpršenost tveganja;

| (f) | spodbuja inovativne rešitve v zvezi z financiranjem in tveganji za odpravo nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih razmer; |
| --- | --- |

(f)

spodbuja inovativne rešitve v zvezi z financiranjem in tveganji za odpravo nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih razmer;

| (fa) | dosega dodatnost. |
| --- | --- |

(fa)

dosega dodatnost.

3.   Komisija pri izbiri izvajalskih partnerjev upošteva tudi:

| (a) | morebitne stroške in nadomestila za proračun Unije; |
| --- | --- |

(a)

morebitne stroške in nadomestila za proračun Unije;

| (b) | zmogljivost izvajalskega partnerja za temeljito izvajanje zahtev iz [
  členov
   155(2)
  in 155(3)
  ] [finančne uredbe] v zvezi z izogibanjem davkom, davčnimi goljufijami, davčnimi utajami, pranjem denarja, financiranjem terorizma in nekooperativnimi jurisdikcijami. |
| --- | --- |

(b)

zmogljivost izvajalskega partnerja za temeljito izvajanje zahtev iz [
  členov
   155(2)
  in 155(3)
  ] [finančne uredbe] v zvezi z izogibanjem davkom, davčnimi goljufijami, davčnimi utajami, pranjem denarja, financiranjem terorizma in nekooperativnimi jurisdikcijami.

| (ba) | zmogljivost izvajalskega partnerja za oceno operacij financiranja in naložbenih operacij v skladu z mednarodno priznanimi standardi za bonitetne ocene na socialnem področju, s posebnim poudarkom na socialnem in okoljskem učinku; |
| --- | --- |

(ba)

zmogljivost izvajalskega partnerja za oceno operacij financiranja in naložbenih operacij v skladu z mednarodno priznanimi standardi za bonitetne ocene na socialnem področju, s posebnim poudarkom na socialnem in okoljskem učinku;

| (bb) | zmogljivost izvajalskega partnerja za predložitev javnih dokazov o vseh operacijah financiranja in naložbenih operacijah ter zagotavljanje preglednosti in javnega dostopa do informacij v zvezi s temi operacijami; |
| --- | --- |

(bb)

zmogljivost izvajalskega partnerja za predložitev javnih dokazov o vseh operacijah financiranja in naložbenih operacijah ter zagotavljanje preglednosti in javnega dostopa do informacij v zvezi s temi operacijami;

| (bc) | kadar je to ustrezno, zmogljivost izvajalskih partnerjev za upravljanje finančnih instrumentov, ob upoštevanju preteklih izkušenj s finančnimi instrumenti in organi upravljanja, kot je navedeno v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta
   (1a)
  . |
| --- | --- |

(bc)

kadar je to ustrezno, zmogljivost izvajalskih partnerjev za upravljanje finančnih instrumentov, ob upoštevanju preteklih izkušenj s finančnimi instrumenti in organi upravljanja, kot je navedeno v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta
   (1a)
  .

4.   Nacionalne spodbujevalne banke ali institucije so lahko izbrane kot izvajalski partnerji, če izpolnjujejo zahteve iz tega člena in drugega pododstavka člena 14(1).

Člen 13

Upravičene vrste financiranja

1.   Jamstvo EU se lahko uporabi za kritje tveganja za naslednje vrste financiranja, ki ga zagotavljajo izvajalski partnerji:

| (a) | posojila, jamstva, posredna jamstva, instrumenti kapitalskega trga, katera koli druga oblika financiranja ali izboljšanja kreditne kakovosti, vključno s podrejenim dolgom, ali udeležba v lastniškem kapitalu ali navideznem lastniškem kapitalu, ki se zagotavlja neposredno ali posredno prek finančnih posrednikov, skladov, naložbenih platform ali drugih subjektov in se preusmeri do končnih prejemnikov; |
| --- | --- |

(a)

posojila, jamstva, posredna jamstva, instrumenti kapitalskega trga, katera koli druga oblika financiranja ali izboljšanja kreditne kakovosti, vključno s podrejenim dolgom, ali udeležba v lastniškem kapitalu ali navideznem lastniškem kapitalu, ki se zagotavlja neposredno ali posredno prek finančnih posrednikov, skladov, naložbenih platform ali drugih subjektov in se preusmeri do končnih prejemnikov;

| (b) | financiranje ali jamstva izvajalskega partnerja drugi finančni instituciji, ki tej instituciji omogoča izvajanje dejavnosti financiranja iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

financiranje ali jamstva izvajalskega partnerja drugi finančni instituciji, ki tej instituciji omogoča izvajanje dejavnosti financiranja iz točke (a).

Da se financiranje iz točk (a) in (b) prvega pododstavka tega odstavka krije z jamstvom EU, se odobri, pridobi ali izda za namen operacije financiranja ali naložbene operacije iz člena 11(1), če je bilo financiranje s strani izvajalskega partnerja odobreno v skladu s sporazumom o financiranju ali poslom, ki ga je podpisal ali sklenil izvajalski partner po podpisu sporazuma o jamstvu med Komisijo in izvajalskim partnerjem in ki ni potekel ali bil preklican.

2.   Operacije financiranja in naložbene operacije prek skladov ali drugih posredniških struktur se krijejo z jamstvom EU v skladu z določbami, ki se določijo v naložbenih smernicah, tudi če taka struktura manjšino vloženih sredstev vloži zunaj Unije in v državah iz člena 11(2) ali v sredstva, ki niso upravičena v skladu s to uredbo.

Člen 14

Sporazumi o jamstvu

1.   Komisija z vsakim izvajalskim partnerjem sklene sporazum o jamstvu za dodelitev jamstva EU v skladu z zahtevami te uredbe do zneska, ki ga določi Komisija.

Če izvajalski partnerji oblikujejo skupino iz drugega pododstavka člena 12(1), se sklene en sam sporazum o jamstvu med Komisijo in vsakim izvajalskim partnerjem znotraj skupine ali z enim izvajalskim partnerjem v imenu skupine.

2.   Sporazum o jamstvu vsebuje zlasti določbe, kar zadeva:

| (a) | znesek finančnega prispevka, ki ga mora zagotoviti izvajalski partner, in z njim povezane pogoje; |
| --- | --- |

(a)

znesek finančnega prispevka, ki ga mora zagotoviti izvajalski partner, in z njim povezane pogoje;

| (b) | pogoje financiranja ali jamstva, ki jih mora zagotoviti izvajalski partner drugemu pravnemu subjektu, ki sodeluje pri izvajanju, kadar poteka tako sodelovanje; |
| --- | --- |

(b)

pogoje financiranja ali jamstva, ki jih mora zagotoviti izvajalski partner drugemu pravnemu subjektu, ki sodeluje pri izvajanju, kadar poteka tako sodelovanje;

| (c) | podrobna pravila o zagotavljanju jamstva EU v skladu s členom 16, vključno s kritjem portfeljev posebnih vrst instrumentov in z njimi povezanih dogodkov, ki lahko sprožijo unovčitve jamstva EU; |
| --- | --- |

(c)

podrobna pravila o zagotavljanju jamstva EU v skladu s členom 16, vključno s kritjem portfeljev posebnih vrst instrumentov in z njimi povezanih dogodkov, ki lahko sprožijo unovčitve jamstva EU;

| (d) | nadomestilo za tveganje, ki se dodeli sorazmerno glede na zadevni delež Unije in izvajalskega partnerja v tveganju; |
| --- | --- |

(d)

nadomestilo za tveganje, ki se dodeli sorazmerno glede na zadevni delež Unije in izvajalskega partnerja v tveganju;

| (e) | plačilne pogoje; |
| --- | --- |

(e)

plačilne pogoje;

| (f) | zavezo izvajalskega partnerja, da bo sprejel sklepe Komisije in naložbenega odbora v zvezi z uporabo jamstva EU v korist predlagane operacije financiranja ali naložbene operacije, brez poseganja v odločanje izvajalskega partnerja o predlagani operaciji brez jamstva EU; |
| --- | --- |

(f)

zavezo izvajalskega partnerja, da bo sprejel sklepe Komisije in naložbenega odbora v zvezi z uporabo jamstva EU v korist predlagane operacije financiranja ali naložbene operacije, brez poseganja v odločanje izvajalskega partnerja o predlagani operaciji brez jamstva EU;

| (g) | določbe in postopke v zvezi z izterjavo terjatev, ki se zaupajo izvajalskemu partnerju; |
| --- | --- |

(g)

določbe in postopke v zvezi z izterjavo terjatev, ki se zaupajo izvajalskemu partnerju;

| (h) | finančno in operativno poročanje ter spremljanje operacij v okviru jamstva EU; |
| --- | --- |

(h)

finančno in operativno poročanje ter spremljanje operacij v okviru jamstva EU;

| (i) | ključne kazalnike smotrnosti, zlasti glede uporabe jamstva EU, izpolnjevanja ciljev in meril iz členov 3, 7 in 11 ter mobilizacije zasebnega kapitala; |
| --- | --- |

(i)

ključne kazalnike smotrnosti, zlasti glede uporabe jamstva EU, izpolnjevanja ciljev in meril iz členov 3, 7 in 11 ter mobilizacije zasebnega kapitala;

| (j) | kjer je to primerno, določbe in postopke v zvezi z operacijami mešanega financiranja; |
| --- | --- |

(j)

kjer je to primerno, določbe in postopke v zvezi z operacijami mešanega financiranja;

| (k) | druge ustrezne določbe v skladu z zahtevami iz [naslova X] [finančne uredbe]. |
| --- | --- |

(k)

druge ustrezne določbe v skladu z zahtevami iz [naslova X] [finančne uredbe].

3.   V sporazumu o jamstvu je prav tako določeno, da se nadomestilo, ki ga je mogoče pripisati Uniji iz operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih zajema ta uredba, zagotovi po odbitku zapadlih plačil na podlagi unovčitve jamstva EU.

4.   Poleg tega se v sporazumu o jamstvu določi, da se vsak znesek, dolgovan izvajalskemu partnerju v zvezi z jamstvom EU, odšteje od skupnega zneska nadomestil, prihodkov in vračil, ki jih izvajalski partner dolguje Uniji za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih zajema ta uredba. Če ta znesek ne zadostuje za kritje zneska, dolgovanega izvajalskemu partnerju v skladu s členom 15(3), se neporavnani znesek črpa iz oblikovanih rezervacij za jamstvo EU.

5.   Če je sporazum o jamstvu sklenjen v okviru oddelka za države članice, se lahko predvidi udeležba predstavnikov iz zadevne države članice ali zadevnih regij pri spremljanju izvajanja sporazuma o jamstvu.

Člen 15

Zahteve za uporabo jamstva EU

1.   Odobritev jamstva EU je pogojena z začetkom veljavnosti sporazuma o jamstvu, sklenjenega z zadevnim izvajalskim partnerjem.

2.   Operacije financiranja in naložbene operacije se z jamstvom EU krijejo samo, če izpolnjujejo merila iz te uredbe in ustreznih naložbenih smernic ter če je naložbeni odbor sklenil, da izpolnjujejo zahteve za upravičenost do podpore jamstva EU. Izvajalski partnerji so še naprej odgovorni za zagotavljanje skladnosti operacij financiranja in naložbenih operacij s to uredbo in ustreznimi naložbenimi smernicami.

3.   Komisija izvajalskemu partnerju ni dolžna plačati za upravne odhodke ali provizije, povezane z izvajanjem operacij financiranja in naložbenih operacij v okviru jamstva EU, razen če narava ciljev politike, na katere je osredotočen finančni proizvod, ki ga je treba izvesti, izvajalskemu partnerju omogoča, da dokaže potrebo po izjemi. Kritje teh stroškov se določi v sporazumu o jamstvu in je v skladu s [členom 209(2)(g)] [finančne uredbe].

4.   Poleg tega lahko izvajalski partner jamstvo EU uporabi za kritje ustreznega deleža morebitnih stroškov izterjave, razen če se ti v skladu s členom 14(4) odbijejo od prihodkov izterjave.

Člen 16

Kritje in pogoji jamstva EU

1.   Nadomestilo za tveganje se razdeli med Unijo in izvajalskega partnerja v sorazmerju z njunim deležem tveganja pri portfelju operacij financiranja in naložbenih operacij ali, kjer je ustrezno, pri posameznih operacijah
  ter je izključno povezano z značilnostmi in profilom tveganja operacij
  . Izvajalski partner ima ustrezno izpostavljenost do operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih podpira jamstvo EU, na lastno odgovornost, razen če so izjemoma cilji politike, na katere je osredotočen finančni proizvod, ki ga je treba izvesti, taki, da izvajalski partner sam ne bi mogel razumno prispevati lastne sposobnosti prevzemanja tveganj.

2.   Jamstvo EU krije:

| (a) | za dolžniške instrumente iz člena 13(1)(a):






  (i) | glavnico in vse obresti ter zneske, ki so dolgovani izvajalskemu partnerju in jih ta ni prejel v skladu s pogoji o operacijah financiranja do neizpolnitve obveznosti; v zvezi s podrejenim dolgom se odlog, zmanjšanje ali zahtevan izstop štejejo za neizpolnitev obveznosti; |
| --- | --- | --- |

(a)

za dolžniške instrumente iz člena 13(1)(a):

(i)

glavnico in vse obresti ter zneske, ki so dolgovani izvajalskemu partnerju in jih ta ni prejel v skladu s pogoji o operacijah financiranja do neizpolnitve obveznosti; v zvezi s podrejenim dolgom se odlog, zmanjšanje ali zahtevan izstop štejejo za neizpolnitev obveznosti;

| (ii) | izgube zaradi prestrukturiranja; |
| --- | --- |

(ii)

izgube zaradi prestrukturiranja;

| (iii) | izgube, ki izhajajo iz nihanj valut, ki niso euro, na trgih, na katerih so možnosti dolgoročnega varovanja pred tveganjem omejene; |
| --- | --- |

(iii)

izgube, ki izhajajo iz nihanj valut, ki niso euro, na trgih, na katerih so možnosti dolgoročnega varovanja pred tveganjem omejene;

| (b) | za naložbe v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital iz člena 13(1)(a) vložene zneske in z njimi povezane stroške financiranja ter izgube zaradi nihanj valut, ki niso euro; |
| --- | --- |

(b)

za naložbe v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital iz člena 13(1)(a) vložene zneske in z njimi povezane stroške financiranja ter izgube zaradi nihanj valut, ki niso euro;

| (c) | za financiranje ali jamstva izvajalskega partnerja drugemu pravnemu subjektu iz člena 13(1)(b) uporabljene zneske in z njimi povezane stroške financiranja. |
| --- | --- |

(c)

za financiranje ali jamstva izvajalskega partnerja drugemu pravnemu subjektu iz člena 13(1)(b) uporabljene zneske in z njimi povezane stroške financiranja.

3.   Kadar Unija opravi izplačilo izvajalskemu partnerju na podlagi unovčitve jamstva EU, se subrogira v ustrezne pravice izvajalskega partnerja v zvezi z njegovimi operacijami financiranja ali naložbenimi operacijami, ki jih krije jamstvo EU, v obsegu, v katerem še obstajajo.

Izvajalski partner si v imenu Unije prizadeva za izterjavo zneskov, ki jih prevzame s subrogacijo, in izterjane zneske povrne Uniji.

POGLAVJE IV

POGLAVJE IV

UPRAVLJANJE

UPRAVLJANJE

Člen 16a

Usmerjevalni odbor

1.
     
  Sklad InvestEU upravlja usmerjevalni odbor, ki za namene uporabe jamstva EU v skladu s splošnimi cilji iz člena 3 določi:

| (a) | strateško usmeritev sklada InvestEU; |
| --- | --- |

(a)

strateško usmeritev sklada InvestEU;

| (b) | operativne politike in postopke, ki so potrebni za delovanje sklada InvestEU; |
| --- | --- |

(b)

operativne politike in postopke, ki so potrebni za delovanje sklada InvestEU;

| (c) | pravila, ki se uporabljajo za operacije z naložbenimi platformami. |
| --- | --- |

(c)

pravila, ki se uporabljajo za operacije z naložbenimi platformami.

2.
     
  Usmerjevalni odbor:

| (a) | sestavlja naslednjih šest članov:










  (i) | trije člani, ki jih imenuje Komisija; |
| --- | --- | --- |

(a)

sestavlja naslednjih šest članov:

(i)

trije člani, ki jih imenuje Komisija;

| (ii) | en član, ki ga imenuje skupina EIB; |
| --- | --- |

(ii)

en član, ki ga imenuje skupina EIB;

| (iii) | en član, ki ga svetovalni odbor imenuje izmed predstavnikov izvajalskih partnerjev; ta član ni predstavnik skupine EIB; |
| --- | --- |

(iii)

en član, ki ga svetovalni odbor imenuje izmed predstavnikov izvajalskih partnerjev; ta član ni predstavnik skupine EIB;

| (iv) | en strokovnjak, ki ga imenuje Evropski parlament. Ta strokovnjak ne zahteva ali sprejema navodil od institucij, organov, uradov ali agencij Unije, od nobene vlade države članice ali katerega koli drugega javnega ali zasebnega organa in deluje povsem samostojno. Svoje naloge opravlja nepristransko in v interesu sklada InvestEU; |
| --- | --- |

(iv)

en strokovnjak, ki ga imenuje Evropski parlament. Ta strokovnjak ne zahteva ali sprejema navodil od institucij, organov, uradov ali agencij Unije, od nobene vlade države članice ali katerega koli drugega javnega ali zasebnega organa in deluje povsem samostojno. Svoje naloge opravlja nepristransko in v interesu sklada InvestEU;

| (b) | izmed treh članov, ki jih imenuje Komisija, izvoli predsednika za triletni mandat, ki se lahko enkrat podaljša; |
| --- | --- |

(b)

izmed treh članov, ki jih imenuje Komisija, izvoli predsednika za triletni mandat, ki se lahko enkrat podaljša;

| (c) | obravnava in v največji možni meri upošteva stališča vseh članov. Če se stališča članov preveč razhajajo, usmerjevalni odbor sprejme odločitve z večino svojih članov. Stališča vseh članov se vsebinsko povzamejo v zapisniku seje usmerjevalnega odbora. |
| --- | --- |

(c)

obravnava in v največji možni meri upošteva stališča vseh članov. Če se stališča članov preveč razhajajo, usmerjevalni odbor sprejme odločitve z večino svojih članov. Stališča vseh članov se vsebinsko povzamejo v zapisniku seje usmerjevalnega odbora.

3.
     
  Usmerjevalni odbor Komisiji predlaga spremembe razdelitve zneskov iz Priloge I.

4.
     
  Usmerjevalni odbor redno organizira posvetovanje z zadevnimi zainteresiranimi stranmi – zlasti sovlagatelji, javnimi organi, strokovnjaki, ustanovami za izobraževanje, usposabljanje in raziskave, človekoljubnimi organizacijami, zadevnimi socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe – o usmeritvi in izvajanju naložbene politike, ki se izvaja v skladu s to uredbo.

5.
     
  Podrobni zapisniki sej usmerjevalnega odbora se objavijo čim prej po tem, ko jih usmerjevalni odbor potrdi.

Člen 17

Svetovalni odbor

1.   Komisiji
  in usmerjevalnemu odboru
  svetuje svetovalni odbor ▌.

1a. Svetovalni odbor si prizadeva zagotoviti uravnoteženost glede na spol, v njem pa je:

| (a) | po en predstavnik vsakega izvajalskega partnerja; |
| --- | --- |

(a)

po en predstavnik vsakega izvajalskega partnerja;

| (b) | po en predstavnik vsake države članice; |
| --- | --- |

(b)

po en predstavnik vsake države članice;

| (c) | en predstavnik skupine EIB; |
| --- | --- |

(c)

en predstavnik skupine EIB;

| (d) | en predstavnik Komisije; |
| --- | --- |

(d)

en predstavnik Komisije;

| (e) | po en strokovnjak za vsak sklop politike, ki ga imenuje Evropski ekonomsko-socialni odbor. |
| --- | --- |

(e)

po en strokovnjak za vsak sklop politike, ki ga imenuje Evropski ekonomsko-socialni odbor.

| (f) | en strokovnjak, ki ga imenuje Odbor regij. |
| --- | --- |

(f)

en strokovnjak, ki ga imenuje Odbor regij.

2.   ▌

3.   ▌

4.   Sestanku svetovalnega odbora
  predseduje
  predstavnik Komisije ▌.
  Predstavnik skupine EIB je podpredsednik.

▌

Svetovalni odbor se sestaja redno in najmanj dvakrat letno na zahtevo predsednika. ▌

Podrobni zapisniki sej svetovalnega odbora se objavijo čim prej po tem, ko jih svetovalni odbor potrdi.

Komisija določi pravila in postopke delovanja svetovalnega odbora ter upravlja njegov sekretariat.

5.   Svetovalni odbor:

▌

| (a) | svetuje glede zasnove finančnih produktov, ki se bodo izvajali v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(a)

svetuje glede zasnove finančnih produktov, ki se bodo izvajali v skladu s to uredbo;

| (b) | svetuje Komisiji
  in usmerjevalnemu odboru
  glede nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih razmer ter tržnih pogojev;
  ▌ |
| --- | --- |

(b)

svetuje Komisiji
  in usmerjevalnemu odboru
  glede nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih razmer ter tržnih pogojev;

▌

| (c) | obvešča države članice o izvajanju sklada InvestEU
  v vsakem od sklopov politike
  ; |
| --- | --- |

(c)

obvešča države članice o izvajanju sklada InvestEU
  v vsakem od sklopov politike
  ;

| (d) | izmenjuje mnenja z državami članicami o razvoju trga in izmenjuje dobre prakse. |
| --- | --- |

(d)

izmenjuje mnenja z državami članicami o razvoju trga in izmenjuje dobre prakse.

Člen 17a

Metodologija ocene tveganja

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za dopolnitev te uredbe z določitvijo metodologije ocene tveganja. Ta metodologija ocene tveganja se pripravi v tesnem sodelovanju s skupino EIB in drugimi izvajalskimi partnerji ter vsebuje:

| (a) | razvrstitev ocene tveganja za skladno in standardno obravnavo vseh operacij, neodvisno od posredniške institucije; |
| --- | --- |

(a)

razvrstitev ocene tveganja za skladno in standardno obravnavo vseh operacij, neodvisno od posredniške institucije;

| (b) | metodologijo za oceno tvegane vrednosti in verjetnosti neplačila na podlagi jasnih statističnih metod, vključno z okoljskimi, socialnimi in upravljavskimi merili; |
| --- | --- |

(b)

metodologijo za oceno tvegane vrednosti in verjetnosti neplačila na podlagi jasnih statističnih metod, vključno z okoljskimi, socialnimi in upravljavskimi merili;

| (c) | metodo za oceno izpostavljenosti ob neplačilu in izgube ob neplačilu ob upoštevanju vrednosti financiranja, projektnega tveganja, pogojev poplačila, zavarovanja in drugih ustreznih kazalnikov. |
| --- | --- |

(c)

metodo za oceno izpostavljenosti ob neplačilu in izgube ob neplačilu ob upoštevanju vrednosti financiranja, projektnega tveganja, pogojev poplačila, zavarovanja in drugih ustreznih kazalnikov.

Člen 17b

Preglednica

1.
     
  Preglednico kazalnikov (v nadaljnjem besedilu: preglednica) posamezni izvajalski partnerji uporabijo za oceno kakovosti in smotrnosti naložb, ki bi lahko bile podprte z jamstvom EU. Preglednica zagotavlja neodvisno, pregledno in usklajeno oceno morebitne in dejanske uporabe jamstva EU.

2.
     
  Vsak izvajalski partner izpolni preglednico s svojimi predlaganimi operacijami financiranja in naložbenimi operacijami. Če naložbeno operacijo predlaga več izvajalskih partnerjev, jo vključeni izvajalski partnerji izpolnijo skupaj.

3.
     
  Preglednica vsebuje zlasti oceno:

| (a) | profila tveganja predlaganih operacij financiranja in naložbenih operacij, kot izhaja iz uporabe metodologije ocene tveganja iz člena 17a; |
| --- | --- |

(a)

profila tveganja predlaganih operacij financiranja in naložbenih operacij, kot izhaja iz uporabe metodologije ocene tveganja iz člena 17a;

| (b) | koristi za končne prejemnike; |
| --- | --- |

(b)

koristi za končne prejemnike;

| (c) | skladnosti z zavezami Unije v zvezi s cilji OZN glede trajnostnega razvoja, Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah, evropskim stebrom socialnih pravic ter Listino EU o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

(c)

skladnosti z zavezami Unije v zvezi s cilji OZN glede trajnostnega razvoja, Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah, evropskim stebrom socialnih pravic ter Listino EU o temeljnih pravicah;

| (d) | upoštevanja meril za upravičenost; |
| --- | --- |

(d)

upoštevanja meril za upravičenost;

| (e) | kakovosti naložbene operacije in njenega prispevka k trajnostni rasti in zaposlovanju; |
| --- | --- |

(e)

kakovosti naložbene operacije in njenega prispevka k trajnostni rasti in zaposlovanju;

| (f) | prispevka naložbene operacije k uresničevanju ciljev programa InvestEU; |
| --- | --- |

(f)

prispevka naložbene operacije k uresničevanju ciljev programa InvestEU;

| (g) | tehničnega in finančnega prispevka k projektu; |
| --- | --- |

(g)

tehničnega in finančnega prispevka k projektu;

| (h) | ali predlagana operacija obravnava opredeljeno nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene operacije. |
| --- | --- |

(h)

ali predlagana operacija obravnava opredeljeno nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene operacije.

4.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za dopolnitev te uredbe z določitvijo podrobnih pravil za uporabo preglednice s strani izvajalskih partnerjev.

5.
     
  Komisija lahko po potrebi zagotovi pomoč izvajalskim partnerjem pri uporabi metodologije ocene tveganja in pri pripravi preglednice. Poleg tega zagotovi, da se metodologija ocenjevanja pravilno uporablja in da so preglednice, predložene naložbenemu odboru, visoke kakovosti.

Člen 18

▌

Člen 19

Naložbeni odbor

1.   Ustanovi se
  povsem neodvisen
  naložbeni odbor. Naložbeni odbor:

| (a) | prouči predloge za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih predložijo izvajalski partnerji za kritje v okviru jamstva EU
  ter za katere je Komisija izvedla preverjanje skladnosti s pravom in politikami Unije
  ; |
| --- | --- |

(a)

prouči predloge za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih predložijo izvajalski partnerji za kritje v okviru jamstva EU
  ter za katere je Komisija izvedla preverjanje skladnosti s pravom in politikami Unije
  ;

| (b) | preveri njihovo skladnost s to uredbo in ustreznimi naložbenimi smernicami, pri čemer posebno pozornost nameni zahtevi glede dodatnosti iz člena 
  7a te
  uredbe in
  , kadar je to ustrezno,
  zahtevi po privabljanju zasebnih naložb iz [člena 209(2)(d)] [finančne uredbe]; ter |
| --- | --- |

(b)

preveri njihovo skladnost s to uredbo in ustreznimi naložbenimi smernicami, pri čemer posebno pozornost nameni zahtevi glede dodatnosti iz člena 
  7a te
  uredbe in
  , kadar je to ustrezno,
  zahtevi po privabljanju zasebnih naložb iz [člena 209(2)(d)] [finančne uredbe]; ter

| (c) | preveri, ali so operacije financiranja in naložbene operacije, ki bi bile deležne podpore jamstva EU, v skladu z vsemi ustreznimi zahtevami. |
| --- | --- |

(c)

preveri, ali so operacije financiranja in naložbene operacije, ki bi bile deležne podpore jamstva EU, v skladu z vsemi ustreznimi zahtevami.

2.   Naložbeni odbor se sestaja v štirih različnih sestavah, ki ustrezajo sklopom politike iz člena 7(1).

Vsaka sestava naložbenega odbora vključuje šest plačanih zunanjih strokovnjakov. Strokovnjaki se izberejo v skladu s [členom 237] [finančne uredbe] in jih Komisija imenuje za določen čas za največ štiri leta. Njihov mandat se lahko podaljša, vendar skupaj ne sme biti daljši od sedmih let.
  Usmerjevalni odbor
  se lahko odloči obnoviti mandat trenutnemu članu naložbenega odbora, ne da bi
  uporabil
  postopek iz tega odstavka.

Strokovnjaki imajo visoko raven izkušenj na ustreznem trgu pri strukturiranju in financiranju projektov oziroma financiranju MSP ali večjih podjetij.

Sestava naložbenega odbora zagotavlja, da zajema široko znanje o sektorjih, ki jih pokrivajo sklopi politike iz člena 7(1), in o geografskih trgih v Uniji ter da je v njem kot celoti zastopanost spolov uravnotežena.

Štirje člani so stalni člani vseh štirih sestav naložbenega odbora. Poleg tega sta v vsaki od štirih sestav po dva strokovnjaka z izkušnjami na področju naložb v sektorjih, ki jih zajema zadevni sklop politike. Vsaj eden od stalnih članov ima strokovno znanje na področju trajnostnih naložb.
  Usmerjevalni odbor
  člane naložbenega odbora razporedi v ustrezno sestavo oziroma sestave. Naložbeni odbor izvoli predsednika izmed svojih stalnih članov.

Komisija sprejme poslovnik naložbenega odbora in gosti njegov sekretariat.
  Sekretariat tudi pomaga usmerjevalnemu odboru.

3.   Ko člani naložbenega odbora sodelujejo pri dejavnostih naložbenega odbora, svoje dolžnosti opravljajo nepristransko in v izključnem interesu sklada InvestEU. Ne zahtevajo in ne sprejemajo navodil od izvajalskih partnerjev, institucij Unije, držav članic ali katerega koli drugega javnega ali zasebnega organa.

Življenjepis in izjava o interesih vsakega člana naložbenega odbora se javno objavi in stalno posodablja. Vsak član naložbenega odbora Komisiji
  in usmerjevalnemu odboru
  takoj sporoči vse informacije, ki so potrebne za redno preverjanje, da ni prišlo do navzkrižja interesov.

Usmerjevalni odbor
  lahko člana odstavi, če ne spoštuje zahtev iz tega odstavka ali iz drugih ustrezno utemeljenih razlogov.

4.   Kadar naložbeni odbor ukrepa v skladu s tem členom,
  mu pomaga sekretariat, ki ga gosti Komisija, zanj pa je odgovoren predsednik naložbenega odbora. Sekretariat preveri, ali so na razpolago vsi dokumenti,
  ki jih predložijo izvajalski partnerji
  in zajemajo standardiziran obrazec, preglednico in vse druge dokumente
  , za katere naložbeni odbor šteje, da so pomembni.
  Naložbeni odbor lahko od izvajalskega partnerja na sestanku zahteva pojasnila ali pa ga zaprosi, da na naslednjem sestanku poda dodatne informacije.
  Morebitna ocena projekta, ki jo opravi izvajalski partner, ni zavezujoča za naložbeni odbor za namene operacije financiranja ali naložbene operacije, ki je deležna kritja z jamstvom EU.

Naložbeni odbor pri ocenjevanju in preverjanju predlogov uporablja preglednico kazalnikov iz člena 
  17b
  .

5.   Sklepi naložbenega odbora se sprejmejo z navadno večino vseh članov
  , pri čemer taka navadna večina vključuje vsaj enega strokovnjaka.
   V primeru enakega števila glasov ima odločilni glas predsednik naložbenega odbora.

Sklepi naložbenega odbora o odobritvi podpore jamstva EU za operacijo financiranja ali naložbeno operacijo so javno dostopni in vključujejo utemeljitev odobritve.
  Sklicujejo se tudi na celovito oceno na podlagi preglednice. Kadar je primerno, naložbeni odbor v seznam odločitev o odobritvi podpore v okviru jamstva EU vključi podatke o operacijah, predvsem njihov opis, identiteto nosilcev projekta ali finančnih posrednikov in cilje projekta. Poslovno občutljive informacije se ne objavijo. Pri poslovno občutljivih odločitvah naložbeni odbor te odločitve in podatke o nosilcu projekta ali finančnem posredniku objavi ob koncu financiranja oziroma prej, če poslovna občutljivost preneha.

Preglednica je javno dostopna
  pred podpisom
  operacije financiranja ali naložbene operacije ali podprojekta ▌. Objava ne vsebuje poslovno občutljivih informacij ali osebnih podatkov, ki se v skladu s pravili Unije o varstvu podatkov ne razkrijejo.

Naložbeni odbor
  dvakrat letno
  predloži
  Evropskemu parlamentu in Svetu
  seznam vseh sklepov in preglednic v zvezi z vsemi takimi odločitvami. Pri taki predložitvi
  se upoštevajo stroge zahteve glede zaupnosti.

Sklepi naložbenega odbora o zavrnitvi uporabe jamstva EU se dajo zadevnemu izvajalskemu partnerju pravočasno na voljo.

6.   Če je naložbeni odbor zaprošen za odobritev uporabe jamstva EU za operacijo financiranja ali naložbeno operacijo, ki je instrument, program ali struktura, ki je podlaga za podprojekte, ta odobritev zajema zadevne podprojekte, razen če si naložbeni odbor
  v ustrezno utemeljenih primerih
  odloči pridržati pravico, da jih odobri ločeno.

6a.
     
  Naložbeni odbor lahko, kadar meni, da je to potrebno, Komisiji posreduje predloge sprememb k naložbenim smernicam.

POGLAVJE V

POGLAVJE V

Svetovalno vozlišče InvestEU

Svetovalno vozlišče InvestEU

Člen 20

Svetovalno vozlišče InvestEU

1.   Svetovalno vozlišče InvestEU zagotavlja svetovalno podporo pri opredeljevanju, pripravi, razvoju, strukturiranju in izvajanju naložbenih projektov ter javnem naročanju, povezanem z njimi, ali pri povečanju zmogljivosti nosilcev projektov in finančnih posrednikov za izvajanje operacij financiranja in naložbenih operacij. Njegova podpora lahko zajema katero koli fazo življenjskega cikla projekta ali financiranja subjekta, ki prejema podporo, če je to primerno.

Komisija podpiše sporazume s skupino EIB in drugimi izvajalskimi partnerji, da jih imenuje za partnerje svetovalnega vozlišča ter jim zaupa zagotavljanje svetovalne podpore, kakor je navedeno v prejšnjem pododstavku, in storitve iz odstavka 2. Komisija vzpostavi enotno točko za dostop do svetovalnega vozišča InvestEU in prošnje za svetovalno podporo usmeri na ustreznega partnerja svetovalnega vozlišča. Komisija, skupina EIB in drugi izvajalski partnerji tesno sodelujejo, da bi zagotovili učinkovitost, sinergije in učinkovito geografsko pokritost podpore po vsej Uniji, pri tem pa ustrezno upoštevajo obstoječe strukture in delo.

Svetovalno vozlišče InvestEU je na voljo kot sestavni del vsakega sklopa politike iz člena 7(1), ki zajema vse sektorje v zadevnem sklopu. Poleg tega so na voljo medsektorske svetovalne storitve
  za krepitev zmogljivosti
  .

2.   Svetovalno vozlišče InvestEU opravlja zlasti naslednje storitve:

| (a) | zagotavljanje enotne vstopne točke za pomoč pri razvoju projektov za organe in nosilce projektov, kar zadeva programe Unije, ki se upravljajo centralno; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje enotne vstopne točke za pomoč pri razvoju projektov za organe in nosilce projektov, kar zadeva programe Unije, ki se upravljajo centralno;

| (aa) | posredovanje vseh razpoložljivih dodatnih informacij v zvezi z naložbenimi smernicami in razlago teh smernic organom in nosilcem projektov. |
| --- | --- |

(aa)

posredovanje vseh razpoložljivih dodatnih informacij v zvezi z naložbenimi smernicami in razlago teh smernic organom in nosilcem projektov.

| (b) | pomoč nosilcem projektov, kadar je to primerno, pri razvoju projektov za doseganje ciljev in meril za upravičenost iz členov 3, 7 in 11 ter za lažji razvoj povezovalcev za projekte manjšega obsega; vendar takšna pomoč ne posega v sklepe naložbenega odbora o kritju podpore jamstva EU za take projekte; |
| --- | --- |

(b)

pomoč nosilcem projektov, kadar je to primerno, pri razvoju projektov za doseganje ciljev in meril za upravičenost iz členov 3, 7 in 11 ter za lažji razvoj povezovalcev za projekte manjšega obsega; vendar takšna pomoč ne posega v sklepe naložbenega odbora o kritju podpore jamstva EU za take projekte;

| (ba) | izkoriščanje možnosti za privabljanje in financiranje projektov manjšega obsega, tudi prek naložbenih platform; |
| --- | --- |

(ba)

izkoriščanje možnosti za privabljanje in financiranje projektov manjšega obsega, tudi prek naložbenih platform;

| (c) | podpiranje ukrepov in spodbujanje lokalnega znanja, da se olajša uporaba podpore sklada InvestEU v celotni Uniji, ter, kadar je to mogoče, dejavno prispevanje k cilju sektorske in geografske razpršenosti sklada InvestEU s podpiranjem izvajalskih partnerjev pri pripravljanju in razvoju potencialnih operacij financiranja in naložbenih operacij; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje ukrepov in spodbujanje lokalnega znanja, da se olajša uporaba podpore sklada InvestEU v celotni Uniji, ter, kadar je to mogoče, dejavno prispevanje k cilju sektorske in geografske razpršenosti sklada InvestEU s podpiranjem izvajalskih partnerjev pri pripravljanju in razvoju potencialnih operacij financiranja in naložbenih operacij;

| (d) | olajševanje vzpostavitve sodelovalnih platform za medsebojno izmenjavo in deljenje podatkov, znanja in izkušenj ter dobrih praks v podporo razvoju projektnih struktur in sektorskemu razvoju
  , vključno s pomočjo za spodbujanje sodelovanja med človekoljubnimi organizacijami na eni ter drugimi morebitnimi vlagatelji in nosilci projektov na drugi strani, zlasti ko gre za povezavo s sklopom politike za socialne naložbe in spretnosti
  ; |
| --- | --- |

(d)

olajševanje vzpostavitve sodelovalnih platform za medsebojno izmenjavo in deljenje podatkov, znanja in izkušenj ter dobrih praks v podporo razvoju projektnih struktur in sektorskemu razvoju
  , vključno s pomočjo za spodbujanje sodelovanja med človekoljubnimi organizacijami na eni ter drugimi morebitnimi vlagatelji in nosilci projektov na drugi strani, zlasti ko gre za povezavo s sklopom politike za socialne naložbe in spretnosti
  ;

| (e) | proaktivno svetovalno podporo
  , po potrebi tudi z lokalno prisotnostjo,
  pri ustanavljanju naložbenih platform, zlasti čezmejnih
  in makroregionalnih, pa tudi
  naložbenih platform
  , ki povezujejo majhne in srednje projekte v eni ali več držav članic glede na temo ali regijo; |
| --- | --- |

(e)

proaktivno svetovalno podporo
  , po potrebi tudi z lokalno prisotnostjo,
  pri ustanavljanju naložbenih platform, zlasti čezmejnih
  in makroregionalnih, pa tudi
  naložbenih platform
  , ki povezujejo majhne in srednje projekte v eni ali več držav članic glede na temo ali regijo;

| (ea) | poenostavitev in podporo pri kombiniranju nepovratnih sredstev ali finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna Unije ali z drugimi viri, da bi okrepili sinergije in povečali možnosti dopolnjevanja med instrumenti Unije ter čim bolj povečali učinek vzvoda in vpliv programa InvestEU; |
| --- | --- |

(ea)

poenostavitev in podporo pri kombiniranju nepovratnih sredstev ali finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna Unije ali z drugimi viri, da bi okrepili sinergije in povečali možnosti dopolnjevanja med instrumenti Unije ter čim bolj povečali učinek vzvoda in vpliv programa InvestEU;

| (f) | podpiranje ukrepov za gradnjo zmogljivosti za razvoj organizacijskih zmogljivosti, spretnosti in postopkov ter pospešitev pripravljenosti organizacij za naložbe, da bi nosilci projektov in organi lahko oblikovali strukture za naložbene projekte
  , razvili finančne instrumente in naložbene platforme
  in upravljali projekte, finančni posredniki pa izvajali operacije financiranja in naložbene operacije v korist subjektov, ki se soočajo s težavami pri pridobivanju dostopa do financiranja, tudi s podporo za razvoj zmogljivosti za oceno tveganja ali poznavanja specifičnega sektorja
  , s posebnim poudarkom na kulturnem in ustvarjalnem sektorju. |
| --- | --- |

(f)

podpiranje ukrepov za gradnjo zmogljivosti za razvoj organizacijskih zmogljivosti, spretnosti in postopkov ter pospešitev pripravljenosti organizacij za naložbe, da bi nosilci projektov in organi lahko oblikovali strukture za naložbene projekte
  , razvili finančne instrumente in naložbene platforme
  in upravljali projekte, finančni posredniki pa izvajali operacije financiranja in naložbene operacije v korist subjektov, ki se soočajo s težavami pri pridobivanju dostopa do financiranja, tudi s podporo za razvoj zmogljivosti za oceno tveganja ali poznavanja specifičnega sektorja
  , s posebnim poudarkom na kulturnem in ustvarjalnem sektorju.

| (fa) | zagotavljanje svetovalne podpore za zagonska podjetja, zlasti kadar želijo zaščititi svoje naložbe na področju raziskav in inovacij s pridobitvijo pravic intelektualne lastnine, kot so patenti. |
| --- | --- |

(fa)

zagotavljanje svetovalne podpore za zagonska podjetja, zlasti kadar želijo zaščititi svoje naložbe na področju raziskav in inovacij s pridobitvijo pravic intelektualne lastnine, kot so patenti.

3.   Svetovalno vozlišče InvestEU bo dostopno javnim in zasebnim nosilcem projektov
  , vključno z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami, naložbenimi platformami, malimi in srednjimi ter zagonskimi podjetji, pa tudi javnim organom
  ter finančnim in drugim posrednikom.

4.   Za kritje dela stroškov za opravljanje storitev iz odstavka 2 se lahko zaračunajo provizije
  , razen kadar gre za storitve, ki se zagotavljajo javnim nosilcem projektov in nepridobitnim organizacijam, ki so brezplačne. Provizije, ki se zaračunajo malim in srednjim podjetjem za storitve iz odstavka 2, se omejijo v višini tretjine stroškov za opravljanje teh storitev
  .

5.   Svetovalno vozlišče InvestEU za doseganje cilja iz odstavka 1 in za olajšanje zagotavljanja svetovalne podpore deluje na podlagi strokovnega znanja Komisije
  , skupine EIB
  in
  drugih
  izvajalskih partnerjev.

6.   Svetovalno vozlišče InvestEU ima po potrebi lokalno prisotnost. Vzpostavi se predvsem v državah članicah ali regijah, ki se soočajo s težavami pri razvoju projektov v okviru sklada InvestEU. Svetovalno vozlišče InvestEU pomaga pri prenosu znanja na regionalno in lokalno raven, da se okrepijo regionalne in lokalne zmogljivosti ter strokovno znanje in izkušnje za podporo iz odstavka 1
  ter za izvajanje in uvedbo manjših projektov
  .

6a.
     
  Svetovalno vozlišče InvestEU za zagotavljanje svetovalne podpore iz odstavke 1 in njegovo olajšanje na lokalni ravni sodeluje z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami in izkorišča njihovo strokovno znanje. Sodelovanje med svetovalnim vozliščem InvestEU ne eni strani in nacionalno spodbujevalno banko ali institucijo na drugi strani je lahko v obliki pogodbenega partnerstva. Svetovalno vozlišče InvestEU si prizadeva skleniti vsaj en sporazum o sodelovanju z nacionalno spodbujevalno banko ali institucijo na državo članico. V državah članicah, kjer nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij ni, svetovalno vozlišče InvestEU po potrebi in na zahtevo zadevne države članice zagotovi proaktivno svetovalno podporo za ustanovitev takšne banke ali institucije.

7.   Izvajalski partnerji predlagajo nosilcem projekta, ki so vložili vlogo za financiranje, zlasti za projekte manjšega obsega, naj svetovalno vozlišče InvestEU zaprosijo za pomoč pri svojih projektih, da po potrebi izboljšajo pripravo svojih projektov in omogočijo ocenitev možnosti združevanja projektov.

Izvajalski partnerji po potrebi tudi obveščajo nosilce projektov o možnosti uvrstitve njihovih projektov na portal InvestEU iz člena 21.

POGLAVJE VI

POGLAVJE VI

Člen 21

Portal InvestEU

1.   Komisija vzpostavi portal InvestEU. Portal je preprosto dostopna in uporabniku prijazna zbirka podatkov z ustreznimi informacijami za vsak projekt.

2.   Portal InvestEU zagotovi kanal, prek katerega nosilci projektov dosežejo vidnost svojih projektov, za katere si prizadevajo pridobiti financiranje, in tako informacije o njih zagotovijo vlagateljem. Vključitev projektov na portal InvestEU ne vpliva na odločitve glede končnih projektov, izbranih za podporo na podlagi te uredbe ali na podlagi katerega koli drugega instrumenta Unije ali za javno financiranje.

3.   Na portalu so navedeni le projekti, ki so združljivi s pravom in politikami Unije.

4.   Komisija projekte, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 3, posreduje ustreznim izvajalskim partnerjem
  in po potrebi svetovalnemu vozlišču InvestEU.

5.   Izvajalski partnerji pregledajo projekte, ki spadajo v njihovo geografsko območje in dejavnost.

POGLAVJE VII

POGLAVJE VII

ODGOVORNOST, SPREMLJANJE IN POROČANJE, OCENJEVANJE IN KONTROLA

ODGOVORNOST, SPREMLJANJE IN POROČANJE, OCENJEVANJE IN KONTROLA

Člen 21a

Odgovornost

1.
     
  Predsednik usmerjevalnega odbora na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta instituciji, ki to zahteva, poroča o uspešnosti sklada InvestEU, tudi z udeležbo na predstavitvi v Evropskem parlamentu.

2.
     
  Predsednik usmerjevalnega odbora ustno ali pisno odgovori na vprašanja, ki jih Evropski parlament ali Svet naslovi na sklad InvestEU, in sicer v vsakem primeru v petih tednih od dneva prejema vprašanja.

3.
     
  Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta predloži poročilo o uporabi te uredbe.

Člen 22

Spremljanje in poročanje

1.   Kazalniki za poročanje o napredku izvajanja programa InvestEU pri doseganju splošnih in specifičnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi III k tej uredbi.

2.   Za zagotovitev učinkovite ocene napredka programa InvestEU pri doseganju njegovih ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 v zvezi s spremembo Priloge III k tej uredbi za pregled ali dopolnitev kazalnikov, kadar bi bilo to potrebno, in za dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje.

3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se izvajalskim partnerjem in drugim prejemnikom finančnih sredstev Unije naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

4.   Komisija poroča o izvajanju programa InvestEU v skladu s [členoma 241 in 250] [finančne uredbe]. V ta namen
  skupina EIB in
  izvajalski partnerji vsako leto zagotovijo informacije, ki so potrebne
  , tudi tiste o delovanju jamstva,
  da
  lahko
  Komisija izpolni svoje obveznosti poročanja.

5.   Poleg tega vsak izvajalski partner vsakih šest mesecev
  Evropskemu parlamentu in
  Komisiji predloži poročilo o operacijah financiranja in naložbenih operacijah, ki jih krije ta uredba, razčlenjene na oddelek za EU in oddelek za države članice po državah članicah, kakor je primerno. Poročilo vključuje oceno skladnosti z zahtevami o uporabi jamstva EU in ključnimi kazalniki smotrnosti iz Priloge III k tej uredbi. Poročilo vključuje tudi operativne, statistične, finančne in računovodske podatke
  , in sicer v največji možni meri ob zaščiti zaupnosti zasebnih in poslovno občutljivih informacij,
  o vsaki operaciji financiranja in naložbeni operaciji, in sicer na ravni oddelka, sklopa politike in sklada InvestEU. Eno od teh poročil vsebuje informacije, ki jih izvajalski partnerji zagotovijo v skladu s [členom 155(1)(a)] [finančne uredbe].
  Komisija zbere in oceni poročila izvajalskih partnerjev ter pripravi povzetek v obliki javnih letnih poročil, v katerih poda informacije o stopnji izvajanja programa glede na zadane cilje in kazalnike uspešnosti ter navede tveganja in priložnosti za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih podpira program InvestEU.

Člen 23

Ocenjevanje

1.   Ocene se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja.

2.   Komisija do 30. septembra
  2024
  opravi vmesno oceno programa InvestEU, zlasti uporabe jamstva EU.

3.   Na koncu izvajanja programa InvestEU, vendar ne pozneje kot v 
  dveh
  letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno programa InvestEU, zlasti uporabe jamstva EU.

4.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

5.   Izvajalski partnerji prispevajo k ocenam iz odstavkov 1 in 2 ter posredujejo Komisiji informacije, potrebne za njihovo izvedbo.

6.   Komisija v skladu s [členom 211(1)] [finančne uredbe] v letno poročilo iz [člena 250] [finančne uredbe] vsaka tri leta vključi pregled ustreznosti stopnje rezervacij iz člena 4(1) te uredbe v primerjavi z dejanskim profilom tveganja operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih krije jamstvo EU. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, da na podlagi tega pregleda prilagodi stopnjo rezervacij iz člena 4(1) te uredbe za do 15 %.

Člen 24

Revizije

Revizije uporabe financiranja Unije
  , ki jih opravi Evropsko računsko sodišče, in revizije,
  ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno s tistimi, ki jih niso pooblastili institucije ali organi Unije, so osnova za splošno zagotovilo v skladu s [členom 127] [finančne uredbe].

Člen 25

Zaščita finančnih interesov Unije

Kadar tretja država sodeluje v programu InvestEU na podlagi sklepa v skladu z mednarodnim sporazumom ali na podlagi katerega koli drugega pravnega instrumenta, tretja država podeli potrebne pravice in dostop, da pristojni odredbodajalec, Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropsko računsko sodišče lahko nemoteno izvajajo svoje pristojnosti. V primeru Evropskega urada za preprečevanje goljufij take pravice zajemajo pravico do izvajanja preiskav, vključno s preverjanjem na kraju samem in inšpekcijami iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

Člen 26

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  Delegirani akti, ki se nanašajo na dejavnosti, ki jih izvajajo izvajalski partnerji ali te partnerje vključujejo, se pripravijo v tesnem dialogu s temi izvajalskimi partnerji.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 
  4(2), 7(3) in (6), 17a,
  17b, 22(2) in 23(6) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od [začetka veljavnosti te uredbe]. Komisija najpozneje devet mesecev pred koncem tega petletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz členov
  4(2),7(3) in (6), 17a, 17b,
  22(2) in 23(6) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov
  4(2), 7(3) in (6), 17a, 17b,
  22(2) in 23(6), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

POGLAVJE VIII

POGLAVJE VIII

PREGLEDNOST IN PREPOZNAVNOST

PREGLEDNOST IN PREPOZNAVNOST

Člen 27

Informiranje, komuniciranje in oglaševanje

1.   Izvajalski partnerji potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo
  , tudi z osredotočanjem tudi na socialne in okoljske vplive.

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom InvestEU ter njegovimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena programu InvestEU, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena 3.

POGLAVJE IX

POGLAVJE IX

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 28

Prehodne določbe

1.   Prihodki, vračila in izterjave iz finančnih instrumentov, vzpostavljenih s programi iz Priloge IV k tej uredbi, se lahko uporabijo za oblikovanje rezervacij za jamstvo EU v skladu s to uredbo.

2.   Prihodki, vračila in izterjave iz jamstva EU, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2015/1017, se lahko uporabijo za oblikovanje rezervacij za jamstvo EU v skladu s to uredbo, razen če se uporabljajo za namene iz členov 4, 9 in 12 Uredbe (EU) 2015/1017.

Člen 29

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I

Zneski

  za specifične cilje

▌Razdelitev iz člena 4(2) za operacije financiranja in naložbene operacije je naslednja:

| (a) | ▌ 11 500 000 000 EUR za cilje iz člena 3(2)(a); |
| --- | --- |

(a)

▌ 11 500 000 000 EUR za cilje iz člena 3(2)(a);

| (b) | ▌ 11 250 000 000 EUR za cilje iz člena 3(2)(b); |
| --- | --- |

(b)

▌ 11 250 000 000 EUR za cilje iz člena 3(2)(b);

| (c) | 12 500 000 000
   EUR za cilje iz člena 3(2)(c); |
| --- | --- |

(c)

12 500 000 000
   EUR za cilje iz člena 3(2)(c);

| (d) | 5 567 500 000
   EUR za cilje iz člena 3(2)(d); |
| --- | --- |

(d)

5 567 500 000
   EUR za cilje iz člena 3(2)(d);

PRILOGA II

Upravičena področja za operacije financiranja in naložbene operacije

Operacije financiranja in naložbene operacije lahko spadajo na eno ali več naslednjih področij:

| 1. | Razvoj energetskega sektorja v skladu s prednostnimi nalogami energetske unije, vključno z zanesljivostjo oskrbe z energijo, ter zavezami iz Agende 2030 in Pariškega sporazuma, zlasti s/z:






  (a) | širitvijo proizvodnje,
  pospešitvijo uvedbe,
  dobave ali
  izvajanja rešitev za čisto in trajnostno energijo
  iz obnovljivih virov |
| --- | --- | --- |

1.

Razvoj energetskega sektorja v skladu s prednostnimi nalogami energetske unije, vključno z zanesljivostjo oskrbe z energijo, ter zavezami iz Agende 2030 in Pariškega sporazuma, zlasti s/z:

(a)

širitvijo proizvodnje,
  pospešitvijo uvedbe,
  dobave ali
  izvajanja rešitev za čisto in trajnostno energijo
  iz obnovljivih virov

| (b) | energetsko učinkovitostjo
  , energetskim prehodom
  in prihranki energije (pri čemer je posebna pozornost namenjena zmanjševanju povpraševanja z upravljanjem povpraševanja in prenovo stavb); |
| --- | --- |

(b)

energetsko učinkovitostjo
  , energetskim prehodom
  in prihranki energije (pri čemer je posebna pozornost namenjena zmanjševanju povpraševanja z upravljanjem povpraševanja in prenovo stavb);

| (c) | razvojem in posodobitvijo trajnostne energetske infrastrukture (na ravni prenosa in distribucije, tehnologije za shranjevanje energije
  , pametna omrežja
  ) ter njeno nadgradnjo v pametno infrastrukturo
  in povečanjem ravni elektroenergetske povezanosti med državami članicami; |
| --- | --- |

(c)

razvojem in posodobitvijo trajnostne energetske infrastrukture (na ravni prenosa in distribucije, tehnologije za shranjevanje energije
  , pametna omrežja
  ) ter njeno nadgradnjo v pametno infrastrukturo
  in povečanjem ravni elektroenergetske povezanosti med državami članicami;

| (d) | proizvodnjo in dobavo
  trajnostnih
  sintetičnih goriv iz obnovljivih / ogljično nevtralnih virov
  ter
  alternativnimi gorivi
  , med drugim za vse načine prevoza v skladu z določbami iz [direktive o energiji iz obnovljivih virov 2009/28/ES]; |
| --- | --- |

(d)

proizvodnjo in dobavo
  trajnostnih
  sintetičnih goriv iz obnovljivih / ogljično nevtralnih virov
  ter
  alternativnimi gorivi
  , med drugim za vse načine prevoza v skladu z določbami iz [direktive o energiji iz obnovljivih virov 2009/28/ES];

| (e) | infrastrukturo za zajemanje in shranjevanje ogljika
  v industrijskih procesih, elektrarnah na biomaso in proizvodnih obratih na poti do energetskega prehoda. |
| --- | --- |

(e)

infrastrukturo za zajemanje in shranjevanje ogljika
  v industrijskih procesih, elektrarnah na biomaso in proizvodnih obratih na poti do energetskega prehoda.

| 2. | Razvoj trajnostne
  in varne
  prometne infrastrukture,
  mobilnostnih rešitev,
  opreme in inovativnih tehnologij v skladu s prednostnimi nalogami Unije na področju prometa in zavezami, sprejetimi v skladu s Pariškim sporazumom, zlasti s/z:






  (a) | projekti, ki podpirajo razvoj infrastrukture TEN-T, vključno z njenimi urbanimi vozlišči, pomorskimi pristanišči in pristanišči na celinskih plovnih poteh,
  letališči,
  večmodalnimi terminali in njihovo povezavo z glavnimi omrežji
  , pa tudi telematskimi aplikacijami iz Uredbe (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- | --- |

2.

Razvoj trajnostne
  in varne
  prometne infrastrukture,
  mobilnostnih rešitev,
  opreme in inovativnih tehnologij v skladu s prednostnimi nalogami Unije na področju prometa in zavezami, sprejetimi v skladu s Pariškim sporazumom, zlasti s/z:

(a)

projekti, ki podpirajo razvoj infrastrukture TEN-T, vključno z njenimi urbanimi vozlišči, pomorskimi pristanišči in pristanišči na celinskih plovnih poteh,
  letališči,
  večmodalnimi terminali in njihovo povezavo z glavnimi omrežji
  , pa tudi telematskimi aplikacijami iz Uredbe (EU) št. 1315/2013;

| (aa) | infrastrukturnimi projekti TEN-T, ki določajo uporabo vsaj dveh različnih načinov prevoza, zlasti večmodalnih tovornih terminalov in vozlišč potniškega prevoza; |
| --- | --- |

(aa)

infrastrukturnimi projekti TEN-T, ki določajo uporabo vsaj dveh različnih načinov prevoza, zlasti večmodalnih tovornih terminalov in vozlišč potniškega prevoza;

| (b) | projekti za pametno in trajnostno mobilnost v mestih
  , vključno s celinskimi plovnimi potmi in zračnim prometom
  (ciljno usmerjenimi v načine mestnega prevoza z nizkimi emisijami,
  nediskriminatorno
  dostopnost, onesnaževanje zraka in hrup, porabo energije in
  večjo varnost, tudi za kolesarje in pešce
  ); |
| --- | --- |

(b)

projekti za pametno in trajnostno mobilnost v mestih
  , vključno s celinskimi plovnimi potmi in zračnim prometom
  (ciljno usmerjenimi v načine mestnega prevoza z nizkimi emisijami,
  nediskriminatorno
  dostopnost, onesnaževanje zraka in hrup, porabo energije in
  večjo varnost, tudi za kolesarje in pešce
  );

| (c) | podpiranjem obnove in naknadnega opremljanja prometnih mobilnih sredstev z namenom uporabe rešitev za mobilnost z nizkimi emisijami
  , vključno z uporabo alternativnih in sintetičnih goriv iz obnovljivih/brezogljičnih virov v vseh vrstah vozil; |
| --- | --- |

(c)

podpiranjem obnove in naknadnega opremljanja prometnih mobilnih sredstev z namenom uporabe rešitev za mobilnost z nizkimi emisijami
  , vključno z uporabo alternativnih in sintetičnih goriv iz obnovljivih/brezogljičnih virov v vseh vrstah vozil;

| (d) | železniško infrastrukturo in drugimi železniškimi projekti
  , infrastrukturo za celinske vodne poti
  ter pomorskimi pristanišči
  in pomorskimi avtocestami; |
| --- | --- |

(d)

železniško infrastrukturo in drugimi železniškimi projekti
  , infrastrukturo za celinske vodne poti
  ter pomorskimi pristanišči
  in pomorskimi avtocestami;

| (e) | infrastrukturo za alternativna goriva
  za vse načine prevoza
  , vključno z infrastrukturo za električno polnjenje. |
| --- | --- |

(e)

infrastrukturo za alternativna goriva
  za vse načine prevoza
  , vključno z infrastrukturo za električno polnjenje.

| (ea) | projekti za pametno in trajnostno mobilnost, usmerjeni v










  (i) | varnost v cestnem prometu (vključno s projekti, ki pomagajo povečati varnost voznika in potnikov ter zmanjšati število nesreč s smrtnim izidom in hudimi poškodbami); |
| --- | --- | --- |

(ea)

projekti za pametno in trajnostno mobilnost, usmerjeni v

(i)

varnost v cestnem prometu (vključno s projekti, ki pomagajo povečati varnost voznika in potnikov ter zmanjšati število nesreč s smrtnim izidom in hudimi poškodbami);

| (ii) | dostopnost (tudi na podeželju); |
| --- | --- |

(ii)

dostopnost (tudi na podeželju);

| (iii) | zmanjšanje emisij; |
| --- | --- |

(iii)

zmanjšanje emisij;

| (iv) | razvoj in uvajanje novih prometnih tehnologij in storitev, zlasti prek malih in srednjih podjetij, med drugim v zvezi s povezanimi in avtonomnimi načini prevoza in integriranimi rešitvami za izdajo vozovnic; |
| --- | --- |

(iv)

razvoj in uvajanje novih prometnih tehnologij in storitev, zlasti prek malih in srednjih podjetij, med drugim v zvezi s povezanimi in avtonomnimi načini prevoza in integriranimi rešitvami za izdajo vozovnic;

| (eb) | projekti za vzdrževanje ali nadgrajevanje obstoječe prometne infrastrukture, vključno z avtocestami v TEN-T, kjer je treba nadgraditi, ohraniti ali izboljšati cestno varnost, razviti storitve inteligentnih prometnih sistemov ali zagotoviti celovitost in standarde infrastrukture, zlasti varna parkirišča in objekte, črpalke z alternativnim gorivom in električne polnilne postaje; |
| --- | --- |

(eb)

projekti za vzdrževanje ali nadgrajevanje obstoječe prometne infrastrukture, vključno z avtocestami v TEN-T, kjer je treba nadgraditi, ohraniti ali izboljšati cestno varnost, razviti storitve inteligentnih prometnih sistemov ali zagotoviti celovitost in standarde infrastrukture, zlasti varna parkirišča in objekte, črpalke z alternativnim gorivom in električne polnilne postaje;

| (ec) | cestno infrastrukturo za promet v kohezijskih državah ter manj razvitih regijah ali v primeru čezmejnih prometnih projektov. |
| --- | --- |

(ec)

cestno infrastrukturo za promet v kohezijskih državah ter manj razvitih regijah ali v primeru čezmejnih prometnih projektov.

| 3. | Okolje in viri, zlasti s/z:






  (a) | vodo, vključno z oskrbo in sanitarnimi storitvami, ter obalno infrastrukturo in drugo z vodo povezano zeleno infrastrukturo; |
| --- | --- | --- |

3.

Okolje in viri, zlasti s/z:

(a)

vodo, vključno z oskrbo in sanitarnimi storitvami, ter obalno infrastrukturo in drugo z vodo povezano zeleno infrastrukturo;

| (b) | infrastrukturo za ravnanje z odpadki; |
| --- | --- |

(b)

infrastrukturo za ravnanje z odpadki;

| (c) | projekti in podjetji na področju ravnanja z okoljskimi viri in
  trajnostnih
  tehnologij; |
| --- | --- |

(c)

projekti in podjetji na področju ravnanja z okoljskimi viri in
  trajnostnih
  tehnologij;

| (d) | izboljšanjem in obnavljanjem ekosistemov ter s tem povezanih storitev; |
| --- | --- |

(d)

izboljšanjem in obnavljanjem ekosistemov ter s tem povezanih storitev;

| (e) | trajnostnim razvojem
  in obnovo
  mest, podeželja in obalnih območij; |
| --- | --- |

(e)

trajnostnim razvojem
  in obnovo
  mest, podeželja in obalnih območij;

| (f) | ukrepi v zvezi s podnebnimi spremembami, vključno z zmanjševanjem tveganja naravnih nesreč
  ter blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje; |
| --- | --- |

(f)

ukrepi v zvezi s podnebnimi spremembami, vključno z zmanjševanjem tveganja naravnih nesreč
  ter blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje;

| (g) | projekti in podjetji, ki izvajajo krožno gospodarstvo z vključevanjem vidikov učinkovite rabe virov v proizvodnjo in življenjski cikel izdelkov, vključno s trajnostno oskrbo s primarnimi in sekundarnimi surovinami; |
| --- | --- |

(g)

projekti in podjetji, ki izvajajo krožno gospodarstvo z vključevanjem vidikov učinkovite rabe virov v proizvodnjo in življenjski cikel izdelkov, vključno s trajnostno oskrbo s primarnimi in sekundarnimi surovinami;

| (h) | razogljičenjem in znatnim zmanjšanjem emisij energetsko intenzivnih industrij, vključno s široko zastavljenim predstavljanjem inovativnih tehnologij z nizkimi emisijami in njihove uporabe; |
| --- | --- |

(h)

razogljičenjem in znatnim zmanjšanjem emisij energetsko intenzivnih industrij, vključno s široko zastavljenim predstavljanjem inovativnih tehnologij z nizkimi emisijami in njihove uporabe;

| (ha) | projekti za spodbujanje trajnostne kulturne dediščine, zlasti strategij in instrumentov za varstvo evropske materialne in nematerialne kulturne dediščine. |
| --- | --- |

(ha)

projekti za spodbujanje trajnostne kulturne dediščine, zlasti strategij in instrumentov za varstvo evropske materialne in nematerialne kulturne dediščine.

| 4. | Razvoj infrastrukture za digitalno povezljivost, zlasti s projekti, ki podpirajo uvedbo zelo visokozmogljivih digitalnih omrežij
  , povezljivost 5G ter izboljšujejo digitalno povezljivost in dostop, zlasti do podeželja in obrobnih regij. |
| --- | --- |

4.

Razvoj infrastrukture za digitalno povezljivost, zlasti s projekti, ki podpirajo uvedbo zelo visokozmogljivih digitalnih omrežij
  , povezljivost 5G ter izboljšujejo digitalno povezljivost in dostop, zlasti do podeželja in obrobnih regij.

| 5. | Raziskave, razvoj in inovacije, zlasti s/z:






  (a) | podporo raziskovalni infrastrukturi ter raziskovalnim in inovacijskim projektom na vseh tematskih področjih, kakor so opredeljeni v ciljih programa Obzorje Evropa, h katerim tudi prispevajo; |
| --- | --- | --- |

5.

Raziskave, razvoj in inovacije, zlasti s/z:

(a)

podporo raziskovalni infrastrukturi ter raziskovalnim in inovacijskim projektom na vseh tematskih področjih, kakor so opredeljeni v ciljih programa Obzorje Evropa, h katerim tudi prispevajo;

| (b) | projekti za podjetja
  , vključno z usposabljanjem in spodbujanjem oblikovanja gruč in poslovnih mrež; |
| --- | --- |

(b)

projekti za podjetja
  , vključno z usposabljanjem in spodbujanjem oblikovanja gruč in poslovnih mrež;

| (c) | predstavitvenimi projekti in programi ter vzpostavitvijo ustrezne infrastrukture, tehnologij in procesov; |
| --- | --- |

(c)

predstavitvenimi projekti in programi ter vzpostavitvijo ustrezne infrastrukture, tehnologij in procesov;

| (d) | projekti sodelovanja
  na področju raziskav in inovacij
  med akademskim svetom
  , raziskovalnimi in inovacijskimi organizacijami
  in industrijo;
  javno-zasebnimi partnerstvi in organizacijami civilne družbe; |
| --- | --- |

(d)

projekti sodelovanja
  na področju raziskav in inovacij
  med akademskim svetom
  , raziskovalnimi in inovacijskimi organizacijami
  in industrijo;
  javno-zasebnimi partnerstvi in organizacijami civilne družbe;

| (e) | prenosom znanja in tehnologije; |
| --- | --- |

(e)

prenosom znanja in tehnologije;

| (f) | novimi učinkovitimi
  in dostopnimi
  zdravstvenimi izdelki, vključno s farmacevtskimi izdelki, medicinskimi pripomočki,
  diagnostičnimi pripomočki
  in zdravili za napredno zdravljenje
  , novimi antimikrobiki ter inovativnimi razvojnimi procesi, ki se izogibajo preizkusom na živalih. |
| --- | --- |

(f)

novimi učinkovitimi
  in dostopnimi
  zdravstvenimi izdelki, vključno s farmacevtskimi izdelki, medicinskimi pripomočki,
  diagnostičnimi pripomočki
  in zdravili za napredno zdravljenje
  , novimi antimikrobiki ter inovativnimi razvojnimi procesi, ki se izogibajo preizkusom na živalih.

| 6. | Razvoj, razširjanje
  in pogostejša
  uporaba digitalnih in komunikacijskih tehnologij, zlasti s/z:






  (a) | umetno inteligenco
  v skladu s programom Digitalna Evropa, zlasti kar zadeva etiko; |
| --- | --- | --- |

6.

Razvoj, razširjanje
  in pogostejša
  uporaba digitalnih in komunikacijskih tehnologij, zlasti s/z:

(a)

umetno inteligenco
  v skladu s programom Digitalna Evropa, zlasti kar zadeva etiko;

| (aa) | kvantno tehnologijo; |
| --- | --- |

(aa)

kvantno tehnologijo;

| (b) | infrastrukturo za kibernetsko varnost in varnost omrežij; |
| --- | --- |

(b)

infrastrukturo za kibernetsko varnost in varnost omrežij;

| (c) | internetom stvari; |
| --- | --- |

(c)

internetom stvari;

| (d) | blokovno verigo in drugimi tehnologijami razpršene evidence; |
| --- | --- |

(d)

blokovno verigo in drugimi tehnologijami razpršene evidence;

| (e) | naprednimi digitalnimi znanji in spretnostmi; |
| --- | --- |

(e)

naprednimi digitalnimi znanji in spretnostmi;

| (f) | drugimi naprednimi digitalnimi tehnologijami in storitvami, ki prispevajo k digitalizaciji industrije Unije
  in vključevanju digitalnih tehnologij, storitev in sposobnosti v prometni sektor Unije; |
| --- | --- |

(f)

drugimi naprednimi digitalnimi tehnologijami in storitvami, ki prispevajo k digitalizaciji industrije Unije
  in vključevanju digitalnih tehnologij, storitev in sposobnosti v prometni sektor Unije;

| (fa) | robotiko in avtomatizacijo. |
| --- | --- |

(fa)

robotiko in avtomatizacijo.

| 7. | Finančna podpora za subjekte z do 3 000 zaposlenimi
  . Sklop za MSP se osredotoča izključno na
  MSP in
  mala podjetja
  s srednje veliko tržno kapitalizacijo
  ter socialna podjetja male ali srednje velikosti
  , zlasti z:






  (a) | zagotavljanjem obratnega kapitala in naložb
  , zlasti v zvezi z ukrepi, ki spodbujajo podjetniško kulturo in okolje ter ustanavljanje in rast mikropodjetij ter malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- | --- |

7.

Finančna podpora za subjekte z do 3 000 zaposlenimi
  . Sklop za MSP se osredotoča izključno na
  MSP in
  mala podjetja
  s srednje veliko tržno kapitalizacijo
  ter socialna podjetja male ali srednje velikosti
  , zlasti z:

(a)

zagotavljanjem obratnega kapitala in naložb
  , zlasti v zvezi z ukrepi, ki spodbujajo podjetniško kulturo in okolje ter ustanavljanje in rast mikropodjetij ter malih in srednjih podjetij;

| (b) | zagotavljanjem financiranja za kritje tveganja od faze zagona dejavnosti do faze širitve, da bi zagotovili vodilno tehnološko vlogo v inovativnih in trajnostnih sektorjih,
  vključno z izboljšanjem njihove digitalizacijske in inovacijske zmogljivosti, ter da bi zagotovili njihovo globalno konkurenčnost. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanjem financiranja za kritje tveganja od faze zagona dejavnosti do faze širitve, da bi zagotovili vodilno tehnološko vlogo v inovativnih in trajnostnih sektorjih,
  vključno z izboljšanjem njihove digitalizacijske in inovacijske zmogljivosti, ter da bi zagotovili njihovo globalno konkurenčnost.

| 8. | Kulturni in ustvarjalni sektor; mediji, avdiovizualni sektor in novinarstvo
  , med drugim zlasti z naslednjim:










  (a) | novimi tehnologijami, kot so pomožne tehnologije, ki se uporabljajo za kulturno in ustvarjalno blago in storitve; |
| --- | --- | --- |

8.

Kulturni in ustvarjalni sektor; mediji, avdiovizualni sektor in novinarstvo
  , med drugim zlasti z naslednjim:

(a)

novimi tehnologijami, kot so pomožne tehnologije, ki se uporabljajo za kulturno in ustvarjalno blago in storitve;

| (b) | uporabo digitalnih tehnologij za ohranjanje in obnovo evropske materialne in nematerialne kulturne dediščine; |
| --- | --- |

(b)

uporabo digitalnih tehnologij za ohranjanje in obnovo evropske materialne in nematerialne kulturne dediščine;

| (c) | kulturnim in ustvarjalnim sektorjem in panogami, kot so razširjena resničnost/virtualna resničnost, potopitvena okolja, vmesniki za interakcijo med človekom in računalnikom, infrastrukture internetnega protokola in oblaka, omrežja 5G, novi mediji; |
| --- | --- |

(c)

kulturnim in ustvarjalnim sektorjem in panogami, kot so razširjena resničnost/virtualna resničnost, potopitvena okolja, vmesniki za interakcijo med človekom in računalnikom, infrastrukture internetnega protokola in oblaka, omrežja 5G, novi mediji;

| (d) | tehnološkim upravljanjem pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

(d)

tehnološkim upravljanjem pravic intelektualne lastnine.

| 9. | Sektor turizma
  . |
| --- | --- |

9.

Sektor turizma
  .

| 10. | Trajnostno kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo, akvakultura in drugi elementi širšega trajnostnega biogospodarstva. |
| --- | --- |

10.

Trajnostno kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo, akvakultura in drugi elementi širšega trajnostnega biogospodarstva.

| 11. | Socialne naložbe, vključno s tistimi, ki podpirajo izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, zlasti prek:






  (a) | etičnega in trajnostnega financiranja,
  mikrofinanciranja, financiranja socialnih podjetij in socialnega gospodarstva; |
| --- | --- | --- |

11.

Socialne naložbe, vključno s tistimi, ki podpirajo izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, zlasti prek:

(a)

etičnega in trajnostnega financiranja,
  mikrofinanciranja, financiranja socialnih podjetij in socialnega gospodarstva;

| (b) | povpraševanja po znanjih in spretnostih ter njihove ponudbe; |
| --- | --- |

(b)

povpraševanja po znanjih in spretnostih ter njihove ponudbe;

| (c) | izobraževanja,
  poklicnega
  usposabljanja in s tem povezanih storitev; |
| --- | --- |

(c)

izobraževanja,
  poklicnega
  usposabljanja in s tem povezanih storitev;

| (d) | socialne infrastrukture, zlasti






  (i) | izobraževanja in usposabljanja, vključno z vzgojo in varstvom v zgodnjem otroštvu, izobraževalnimi ustanovami, študentskimi stanovanji in digitalnimi napravami; |
| --- | --- | --- |

(d)

socialne infrastrukture, zlasti

(i)

izobraževanja in usposabljanja, vključno z vzgojo in varstvom v zgodnjem otroštvu, izobraževalnimi ustanovami, študentskimi stanovanji in digitalnimi napravami;

| (ii) | socialnih stanovanj; |
| --- | --- |

(ii)

socialnih stanovanj;

| (iii) | zdravstvene oskrbe in dolgoročne nege, vključno s klinikami, bolnišnicami, primarno oskrbo, storitvami na domu in oskrbo v skupnosti; |
| --- | --- |

(iii)

zdravstvene oskrbe in dolgoročne nege, vključno s klinikami, bolnišnicami, primarno oskrbo, storitvami na domu in oskrbo v skupnosti;

| (e) | socialnih inovacij, vključno z inovativnimi socialnimi rešitvami in shemami za spodbujanje socialnih učinkov in rezultatov na področjih iz te točke; |
| --- | --- |

(e)

socialnih inovacij, vključno z inovativnimi socialnimi rešitvami in shemami za spodbujanje socialnih učinkov in rezultatov na področjih iz te točke;

| (f) | kulturnih dejavnosti s socialnim ciljem; |
| --- | --- |

(f)

kulturnih dejavnosti s socialnim ciljem;

| (fa) | ukrepov za spodbujanje enakosti spolov in aktivne udeležbe žensk; |
| --- | --- |

(fa)

ukrepov za spodbujanje enakosti spolov in aktivne udeležbe žensk;

| (g) | vključevanja ranljivih oseb, vključno z državljani tretjih držav; |
| --- | --- |

(g)

vključevanja ranljivih oseb, vključno z državljani tretjih držav;

| (h) | inovativnih zdravstvenih rešitev, vključno z 
  e-zdravjem,
  zdravstvenimi storitvami in novimi modeli oskrbe; |
| --- | --- |

(h)

inovativnih zdravstvenih rešitev, vključno z 
  e-zdravjem,
  zdravstvenimi storitvami in novimi modeli oskrbe;

| (i) | vključevanja invalidov in urejanja dostopnosti zanje. |
| --- | --- |

(i)

vključevanja invalidov in urejanja dostopnosti zanje.

| 12. | Razvoj obrambne industrije, s čimer se krepi strateška avtonomnost Unije, zlasti s podporo:






  (a) | dobavni verigi obrambne industrije Unije, zlasti s finančno podporo MSP in podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo; |
| --- | --- | --- |

12.

Razvoj obrambne industrije, s čimer se krepi strateška avtonomnost Unije, zlasti s podporo:

(a)

dobavni verigi obrambne industrije Unije, zlasti s finančno podporo MSP in podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo;

| (b) | podjetjem, ki sodelujejo pri projektih za disruptivne inovacije v obrambnem sektorju in tesno povezanih tehnologijah z dvojno rabo; |
| --- | --- |

(b)

podjetjem, ki sodelujejo pri projektih za disruptivne inovacije v obrambnem sektorju in tesno povezanih tehnologijah z dvojno rabo;

| (c) | dobavni verigi obrambnega sektorja pri sodelovanju v skupnih raziskovalnih in razvojnih projektih na področju obrambe, vključno s tistimi, ki jih podpira evropski obrambni sklad; |
| --- | --- |

(c)

dobavni verigi obrambnega sektorja pri sodelovanju v skupnih raziskovalnih in razvojnih projektih na področju obrambe, vključno s tistimi, ki jih podpira evropski obrambni sklad;

| (d) | infrastrukturi za raziskave in usposabljanje na področju obrambe. |
| --- | --- |

(d)

infrastrukturi za raziskave in usposabljanje na področju obrambe.

| 13. | Vesolje, zlasti prek razvoja vesoljskega sektorja v skladu s cilji vesoljske strategije:






  (a) | čim bolj povečati koristi za družbo in gospodarstvo Unije; |
| --- | --- | --- |

13.

Vesolje, zlasti prek razvoja vesoljskega sektorja v skladu s cilji vesoljske strategije:

(a)

čim bolj povečati koristi za družbo in gospodarstvo Unije;

| (b) | spodbujati konkurenčnost vesoljskih sistemov in tehnologij, zlasti za odpravljanje
  neodvisnosti
  dobavnih verig; |
| --- | --- |

(b)

spodbujati konkurenčnost vesoljskih sistemov in tehnologij, zlasti za odpravljanje
  neodvisnosti
  dobavnih verig;

| (c) | podpirati vesoljsko podjetništvo
  , vključno z razvojem sorodnih storitev; |
| --- | --- |

(c)

podpirati vesoljsko podjetništvo
  , vključno z razvojem sorodnih storitev;

| (d) | spodbujati avtonomnost Unije pri varnem dostopu do vesolja, vključno z vidiki dvojne rabe. |
| --- | --- |

(d)

spodbujati avtonomnost Unije pri varnem dostopu do vesolja, vključno z vidiki dvojne rabe.

| 13a. | Morja in oceani, prek razvoja trajnostnega modrega gospodarstva v skladu s cilji integrirane pomorske politike, zlasti prek:










  (a) | pomorskega podjetništva; |
| --- | --- | --- |

13a.

Morja in oceani, prek razvoja trajnostnega modrega gospodarstva v skladu s cilji integrirane pomorske politike, zlasti prek:

(a)

pomorskega podjetništva;

| (b) | inovativne in konkurenčne pomorske industrije; |
| --- | --- |

(b)

inovativne in konkurenčne pomorske industrije;

| (c) | oceanske pismenosti in modrih poklicev; |
| --- | --- |

(c)

oceanske pismenosti in modrih poklicev;

| (d) | izvajanja ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 14 (življenje v vodi); |
| --- | --- |

(d)

izvajanja ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 14 (življenje v vodi);

| (e) | obnovljivih morskih virov energije in krožnega gospodarstva. [Spremembi 2 in 16/rev] |
| --- | --- |

(e)

obnovljivih morskih virov energije in krožnega gospodarstva. [Spremembi 2 in 16/rev]

PRILOGA III

Ključni kazalniki uspešnosti

1.   Obseg financiranja InvestEU (razčlenjeno po točkah in podtočkah upravičenih področij za operacije financiranja in naložbene operacije iz Priloge II)

| 1.1 | Obseg podpisanih operacij |
| --- | --- |

1.1

Obseg podpisanih operacij

| 1.2 | Mobilizirane naložbe |
| --- | --- |

1.2

Mobilizirane naložbe

| 1.3 | Znesek mobiliziranih zasebnih sredstev |
| --- | --- |

1.3

Znesek mobiliziranih zasebnih sredstev

| 1.4 | Doseženi učinek finančnega vzvoda in multiplikacijski učinek |
| --- | --- |

1.4

Doseženi učinek finančnega vzvoda in multiplikacijski učinek

| 1.4a | Sinergije z drugimi programi Unije |
| --- | --- |

1.4a

Sinergije z drugimi programi Unije

2.   Geografska pokritost financiranja InvestEU (razčlenjeno po t
  očkah in podtočkah upravičenih področij za operacije financiranja in naložbene operacije iz Priloge II)

| 2.1 | Število držav, zajetih v projektih |
| --- | --- |

2.1

Število držav, zajetih v projektih

| 2.1a | Število regij, zajetih v projektih |
| --- | --- |

2.1a

Število regij, zajetih v projektih

| 2.1b | Število in obseg dejavnosti, razčlenjenih po državi članici in regiji |
| --- | --- |

2.1b

Število in obseg dejavnosti, razčlenjenih po državi članici in regiji

3.   Učinek financiranja InvestEU

| 3.1 | Število ustvarjenih ali podprtih delovnih mest |
| --- | --- |

3.1

Število ustvarjenih ali podprtih delovnih mest

| 3.2 | Naložbe v podporo
  energetskim in
  podnebnim ciljem
  in, kadar je to ustrezno, podrobno opredeljeni sklopi, razvrščeni po politiki in kategoriji, pa tudi delež vpliva na podnebje |
| --- | --- |

3.2

Naložbe v podporo
  energetskim in
  podnebnim ciljem
  in, kadar je to ustrezno, podrobno opredeljeni sklopi, razvrščeni po politiki in kategoriji, pa tudi delež vpliva na podnebje

| 3.3 | Naložbe v podporo digitalizaciji |
| --- | --- |

3.3

Naložbe v podporo digitalizaciji

| 3.3a | Naložbe v podporo socialnim ciljem |
| --- | --- |

3.3a

Naložbe v podporo socialnim ciljem

4.   Trajnostna infrastruktura

| 4.1 | Energija: nameščene dodatne zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov (v MW)
  po viru |
| --- | --- |

4.1

Energija: nameščene dodatne zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov (v MW)
  po viru

| 4.2 | Energija: število gospodinjstev
  , število javnih in komercialnih objektov
  z boljšim razredom energijske porabe
  , vključno s stopnjo izboljšave v razredu oziroma v ustreznih številkah, ali število prenovljenih gospodinjstev, ki sedaj izpolnjujejo standard za nizkoenergetske in pasivne gradnje |
| --- | --- |

4.2

Energija: število gospodinjstev
  , število javnih in komercialnih objektov
  z boljšim razredom energijske porabe
  , vključno s stopnjo izboljšave v razredu oziroma v ustreznih številkah, ali število prenovljenih gospodinjstev, ki sedaj izpolnjujejo standard za nizkoenergetske in pasivne gradnje

| 4.3 | Digitalno: dodatna gospodinjstva
  ter komercialne in/ali javne stavbe
  s širokopasovnim dostopom s hitrostjo vsaj 100 Mb/s, ki jo je mogoče nadgraditi v gigabitno hitrost
  , ali število ustvarjenih vstopnih točk za brezžično povezavo |
| --- | --- |

4.3

Digitalno: dodatna gospodinjstva
  ter komercialne in/ali javne stavbe
  s širokopasovnim dostopom s hitrostjo vsaj 100 Mb/s, ki jo je mogoče nadgraditi v gigabitno hitrost
  , ali število ustvarjenih vstopnih točk za brezžično povezavo

| 4.4 | Promet: naložbe, mobilizirane v TEN-T, od tega: ▌






  — | jedrno in celovito omrežje v sestavnih delih, opredeljenih v Prilogah k [Uredbi št. XXX, vstaviti sklicevanje na novi instrument za povezovanje Evrope]; |
| --- | --- | --- |

4.4

Promet: naložbe, mobilizirane v TEN-T, od tega: ▌

—

jedrno in celovito omrežje v sestavnih delih, opredeljenih v Prilogah k [Uredbi št. XXX, vstaviti sklicevanje na novi instrument za povezovanje Evrope];

| — | večmodalna infrastruktura; |
| --- | --- |

—

večmodalna infrastruktura;

| — | inovativne rešitve, ki prispevajo k uravnoteženi kombinaciji načinov prevoza, tudi za celinske plovne poti in zračni promet; |
| --- | --- |

—

inovativne rešitve, ki prispevajo k uravnoteženi kombinaciji načinov prevoza, tudi za celinske plovne poti in zračni promet;

| — | število uvedenih infrastrukturnih točk za alternativna goriva |
| --- | --- |

—

število uvedenih infrastrukturnih točk za alternativna goriva

| 4.5 | Okolje: naložbe, ki prispevajo k izvajanju načrtov in programov, kot jih zahteva pravni red Unije na področju okolja, kar zadeva kakovost zraka, vodo, odpadke in naravo |
| --- | --- |

4.5

Okolje: naložbe, ki prispevajo k izvajanju načrtov in programov, kot jih zahteva pravni red Unije na področju okolja, kar zadeva kakovost zraka, vodo, odpadke in naravo

| 4.5a | Število uvedenih infrastrukturnih točk za alternativna goriva |
| --- | --- |

4.5a

Število uvedenih infrastrukturnih točk za alternativna goriva

| 4.6 | Zmanjšanje emisij: količina zmanjšanih emisij CO2 |
| --- | --- |

4.6

Zmanjšanje emisij: količina zmanjšanih emisij CO2

5.   Raziskave, inovacije in digitalizacija

| 5.1 | Prispevek k cilju, da bi se
  v celotnem programu
  v raziskave, razvoj in inovacije vložilo 3 % BDP Unije |
| --- | --- |

5.1

Prispevek k cilju, da bi se
  v celotnem programu
  v raziskave, razvoj in inovacije vložilo 3 % BDP Unije

| 5.2 | Število podjetij, ki
  v celotnem programu
  prejemajo podporo za izvajanje raziskovalnih in inovacijskih projektov |
| --- | --- |

5.2

Število podjetij, ki
  v celotnem programu
  prejemajo podporo za izvajanje raziskovalnih in inovacijskih projektov

| 5.2a | Število projektov, ki so bili prej podprti prek programa Obzorje Evrope in/ali Digitalna Evropa |
| --- | --- |

5.2a

Število projektov, ki so bili prej podprti prek programa Obzorje Evrope in/ali Digitalna Evropa

6.   MSP

| 6.1 | Število podprtih podjetij po velikosti (mikro, mala, srednja in mala podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo) |
| --- | --- |

6.1

Število podprtih podjetij po velikosti (mikro, mala, srednja in mala podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo)

| 6.2 | Število podprtih podjetij po fazah razvoja (zgodnja, rast/širitev)
  , zlasti inovativnih MSP |
| --- | --- |

6.2

Število podprtih podjetij po fazah razvoja (zgodnja, rast/širitev)
  , zlasti inovativnih MSP

| 6.3 | Število podprtih podjetij po sektorjih |
| --- | --- |

6.3

Število podprtih podjetij po sektorjih

7.   Socialne naložbe in spretnosti

| 7.1 | Socialna infrastruktura: zmogljivost
  in doseg
  podprte socialne infrastrukture po sektorjih: nastanitev, izobraževanje, zdravstvo, drugo |
| --- | --- |

7.1

Socialna infrastruktura: zmogljivost
  in doseg
  podprte socialne infrastrukture po sektorjih: nastanitev, izobraževanje, zdravstvo, drugo

| 7.2 | Mikrofinanciranje in financiranje socialnih podjetij: število podprtih podjetij socialnega gospodarstva |
| --- | --- |

7.2

Mikrofinanciranje in financiranje socialnih podjetij: število podprtih podjetij socialnega gospodarstva

| 7.2a | Mikrofinanciranje in financiranje socialnih podjetij: število ustanovljenih podjetij socialnega gospodarstva |
| --- | --- |

7.2a

Mikrofinanciranje in financiranje socialnih podjetij: število ustanovljenih podjetij socialnega gospodarstva

| 7.2b | Mikrofinanciranje in financiranje socialnih podjetij: število podprtih podjetij socialnega gospodarstva po fazah razvoja (zgodnja, rast/širitev) |
| --- | --- |

7.2b

Mikrofinanciranje in financiranje socialnih podjetij: število podprtih podjetij socialnega gospodarstva po fazah razvoja (zgodnja, rast/širitev)

| 7.5 | Znanja in spretnosti: število posameznikov, ki so pridobili nova znanja in spretnosti
  , ali imajo priznana znanja in spretnosti
  : kvalifikacije, pridobljene s formalnim
  , priložnostnim in neformalnim
  izobraževanjem ali usposabljanjem |
| --- | --- |

7.5

Znanja in spretnosti: število posameznikov, ki so pridobili nova znanja in spretnosti
  , ali imajo priznana znanja in spretnosti
  : kvalifikacije, pridobljene s formalnim
  , priložnostnim in neformalnim
  izobraževanjem ali usposabljanjem

PRILOGA IV

Program InvestEU – prejšnji instrumenti

A.   Lastniški instrumenti:

| — | Evropska tehnološka pomoč (ETF98): Sklep Sveta 98/347/ES z dne 19. maja 1998 o ukrepih finančne pomoči za mala in srednja podjetja (MSP), ki so inovativna in ustvarjajo nova delovna mesta – pobuda za rast in delovna mesta (UL L 155, 29.5.1998, str. 43). |
| --- | --- |

—

Evropska tehnološka pomoč (ETF98): Sklep Sveta 98/347/ES z dne 19. maja 1998 o ukrepih finančne pomoči za mala in srednja podjetja (MSP), ki so inovativna in ustvarjajo nova delovna mesta – pobuda za rast in delovna mesta (UL L 155, 29.5.1998, str. 43).

| — | TTP: Sklep Komisije o sprejetju odločitve o dopolnilnem financiranju glede financiranja ukrepov dejavnosti „notranjega trga blaga in sektorskih politik“ Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo za leto 2007 ter sprejetje okvirnega sklepa o financiranju pripravljalnega ukrepa „prevzem vloge EU v globaliziranem svetu“ in štirih pilotnih projektov „Erasmus za mlade podjetnike“, „ukrepi za spodbujanje sodelovanja in partnerstev med mikro-, malimi in srednjimi podjetji“, „prenos tehnologije“ in „evropske destinacije odličnosti“ Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo za leto 2007 (C(2007) 531). |
| --- | --- |

—

TTP: Sklep Komisije o sprejetju odločitve o dopolnilnem financiranju glede financiranja ukrepov dejavnosti „notranjega trga blaga in sektorskih politik“ Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo za leto 2007 ter sprejetje okvirnega sklepa o financiranju pripravljalnega ukrepa „prevzem vloge EU v globaliziranem svetu“ in štirih pilotnih projektov „Erasmus za mlade podjetnike“, „ukrepi za spodbujanje sodelovanja in partnerstev med mikro-, malimi in srednjimi podjetji“, „prenos tehnologije“ in „evropske destinacije odličnosti“ Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo za leto 2007 (C(2007) 531).

| — | Evropska tehnološka pomoč (ETF01): Odločba Sveta 2000/819/ES z dne 20. decembra 2000 o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001–2005) (UL L 333, 29.12.2000, str. 84). |
| --- | --- |

—

Evropska tehnološka pomoč (ETF01): Odločba Sveta 2000/819/ES z dne 20. decembra 2000 o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001–2005) (UL L 333, 29.12.2000, str. 84).

| — | Pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP (GIF): Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (UL L 310, 9.11.2006, str. 15). |
| --- | --- |

—

Pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP (GIF): Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (UL L 310, 9.11.2006, str. 15).

| — | Instrument za povezovanje Evrope (CEF): Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1). |
| --- | --- |

—

Instrument za povezovanje Evrope (CEF): Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1).

| — | Kapitalska shema za rast COSME: Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 33). |
| --- | --- |

—

Kapitalska shema za rast COSME: Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 33).

| — | Kapitalski instrument InnovFin Equity:







  — | Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104). |
| --- | --- | --- |

—

Kapitalski instrument InnovFin Equity:

—

Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

| — | Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81).

| — | Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965). |
| --- | --- |

—

Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965).

| — | Naložbeno okno za krepitev zmogljivosti EaSI: Uredba (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 347, 20.12.2013, str. 238). |
| --- | --- |

—

Naložbeno okno za krepitev zmogljivosti EaSI: Uredba (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 347, 20.12.2013, str. 238).

B.   Jamstveni instrumenti:

| — | Jamstveni sklad za MSP ‘98 (SMEG98): Sklep Sveta 98/347/ES z dne 19. maja 1998 o ukrepih finančne pomoči za mala in srednja podjetja (MSP), ki so inovativna in ustvarjajo nova delovna mesta – pobuda za rast in delovna mesta (UL L 155, 29.5.1998, str. 43). |
| --- | --- |

—

Jamstveni sklad za MSP ‘98 (SMEG98): Sklep Sveta 98/347/ES z dne 19. maja 1998 o ukrepih finančne pomoči za mala in srednja podjetja (MSP), ki so inovativna in ustvarjajo nova delovna mesta – pobuda za rast in delovna mesta (UL L 155, 29.5.1998, str. 43).

| — | Jamstveni sklad za MSP ‘01 (SMEG01): Odločba Sveta 2000/819/ES z dne 20. decembra 2000 o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001–2005) (UL L 333, 29.12.2000, str. 84). |
| --- | --- |

—

Jamstveni sklad za MSP ‘01 (SMEG01): Odločba Sveta 2000/819/ES z dne 20. decembra 2000 o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001–2005) (UL L 333, 29.12.2000, str. 84).

| — | Jamstveni sklad za MSP ‘07 (SMEG07): Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (UL L 310, 9.11.2006, str. 15). |
| --- | --- |

—

Jamstveni sklad za MSP ‘07 (SMEG07): Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (UL L 310, 9.11.2006, str. 15).

| — | Evropski mikrofinančni instrument Progress – Jamstvo (EPMF-G): Sklep št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 87, 7.4.2010, str. 1). |
| --- | --- |

—

Evropski mikrofinančni instrument Progress – Jamstvo (EPMF-G): Sklep št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 87, 7.4.2010, str. 1).

| — | Instrument za porazdelitev tveganja (RSI):







  — | Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) Izjave Komisije (UL L 412, 30.12.2006, str. 1). |
| --- | --- | --- |

—

Instrument za porazdelitev tveganja (RSI):

—

Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) Izjave Komisije (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

| — | Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu Sodelovanje za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 86). |
| --- | --- |

—

Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu Sodelovanje za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 86).

| — | Odločba Sveta 2006/974/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Zmogljivosti“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 299). |
| --- | --- |

—

Odločba Sveta 2006/974/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Zmogljivosti“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 299).

| — | Jamstvo EaSI: Uredba (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 347, 20.12.2013, str. 238). |
| --- | --- |

—

Jamstvo EaSI: Uredba (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 347, 20.12.2013, str. 238).

| — | Jamstvena shema za posojila COSME (COSME LGF): Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 33). |
| --- | --- |

—

Jamstvena shema za posojila COSME (COSME LGF): Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 33).

| — | Storitev za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin Debt:







  — | Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81). |
| --- | --- | --- |

—

Storitev za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin Debt:

—

Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81).

| — | Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

| — | Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965). |
| --- | --- |

—

Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965).

| — | Jamstveni instrument za kulturne in ustvarjalne sektorje – (CCS GF): Uredba (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 221). |
| --- | --- |

—

Jamstveni instrument za kulturne in ustvarjalne sektorje – (CCS GF): Uredba (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 221).

| — | Jamstvena shema za študentska posojila (SLGF): Uredba (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. december 2013 o uvedbi programa „Erasmus+“: program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, št. 1720/2006/ES in št. 1298/2008/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 50). |
| --- | --- |

—

Jamstvena shema za študentska posojila (SLGF): Uredba (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. december 2013 o uvedbi programa „Erasmus+“: program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, št. 1720/2006/ES in št. 1298/2008/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 50).

| — | Instrument zasebnega financiranja za energijsko učinkovitost (PF4EE): Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 185). |
| --- | --- |

—

Instrument zasebnega financiranja za energijsko učinkovitost (PF4EE): Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 185).

C.   Instrumenti za porazdelitev tveganja:

| — | Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) Izjave Komisije (UL L 412, 30.12.2006, str. 1). |
| --- | --- |

—

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) Izjave Komisije (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

| — | InnovFin:






  — | Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81); |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin:

—

Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81);

| — | Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

| — | Dolžniški instrument instrumenta za povezovanje Evrope (CEF DI): Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope in o spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 ter razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129). |
| --- | --- |

—

Dolžniški instrument instrumenta za povezovanje Evrope (CEF DI): Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope in o spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 ter razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129).

| — | Finančni mehanizem za naravni kapital (instrument NCFF): Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 185). |
| --- | --- |

—

Finančni mehanizem za naravni kapital (instrument NCFF): Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 185).

D.   Namenski naložbeni subjekti:

| — | Evropski mikrofinančni instrument Progress – Fonds Commun de Placements – fonds d’investissements spécialisés (EPMF FCP-FIS): Sklep št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 87, 7.4.2010, str. 1). |
| --- | --- |

—

Evropski mikrofinančni instrument Progress – Fonds Commun de Placements – fonds d’investissements spécialisés (EPMF FCP-FIS): Sklep št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 87, 7.4.2010, str. 1).

| — | Sklad Marguerite:







  — | Uredba (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij (UL L 162, 22.6.2007, str. 1). |
| --- | --- | --- |

—

Sklad Marguerite:

—

Uredba (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij (UL L 162, 22.6.2007, str. 1).

| — | Sklep Komisije z dne 25. februarja 2010 o sodelovanju Evropske unije v Evropskem skladu 2020 za energetiko, podnebne spremembe in infrastrukturo (sklad Marguerite) (C(2010)0941). |
| --- | --- |

—

Sklep Komisije z dne 25. februarja 2010 o sodelovanju Evropske unije v Evropskem skladu 2020 za energetiko, podnebne spremembe in infrastrukturo (sklad Marguerite) (C(2010)0941).

| — | Evropski sklad za energetsko učinkovitost (EEEF): Uredba (EU) št. 1233/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o spremembah Uredbe (ES) št. 663/2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom (UL L 346, 30.12.2010, str. 5). |
| --- | --- |

—

Evropski sklad za energetsko učinkovitost (EEEF): Uredba (EU) št. 1233/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o spremembah Uredbe (ES) št. 663/2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom (UL L 346, 30.12.2010, str. 5).

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnima odboroma v medinstitucionalna pogajanja (A8-0482/2018).

1

(*1)  Predlogi sprememb:
  krepki ležeči
  tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

*1

krepki ležeči

(2)  UL C [...], [...], str. [...].

2

(3)  UL C [...], [...], str. [...].

3

(4)  COM(2018)0097.

4

(1a)  
  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

1a

Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

(5)  COM(2018)0353.

5

(6)  Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1).

6

(7)  COM(2017)0206.

7

(8)  COM(2017)0250.

8

(9)  Objavljeno kot European Economy Discussion Paper št. 074 januarja 2018.

9

European Economy Discussion Paper

(10)  Sklic za posodobitev: UL C 373, 20.12.2013, str. 1. Sporazum je dostopen na: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=uriserv%3AOJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ%3AC%3A2013%3A373%3ATOC

10

(1a)  
  Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (UL L 209, 2.8.1997, str. 1).

1a

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (UL L 209, 2.8.1997, str. 1).

(1b)  
  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

1b

Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

(11)  Medinstitucionalni sporazum z dne 13. aprila 2016 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

11

(12)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

12

(13)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

13

(14)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

14

(15)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

15

(16)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

16

(17)  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

17

(1a)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

1a

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/548 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/548

---

P8_TA(2019)0027

Potna listina EU za vrnitev *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o predlogu direktive Sveta o vzpostavitvi potne listine EU za vrnitev in razveljavitvi Sklepa 96/409/SZVP (COM(2018)0358 – C8-0386/2018 – 2018/0186(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2020/C 411/46)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0358), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0358),

| — | ob upoštevanju člena 23(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0386/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0386/2018),

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0433/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0433/2018),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (24) bi morala Komisija oceniti to direktivo, zlasti na podlagi informacij, zbranih s posebnimi ureditvami spremljanja, da bi ocenila učinke Direktive in potrebo po nadaljnjih ukrepih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (24) bi morala Komisija oceniti to direktivo, zlasti na podlagi informacij, zbranih s posebnimi ureditvami spremljanja, da bi ocenila učinke Direktive in potrebo po nadaljnjih ukrepih.

| (19) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (24) bi morala Komisija oceniti to direktivo, zlasti na podlagi informacij, zbranih s posebnimi ureditvami spremljanja, da bi ocenila učinke Direktive
  , vključno z njenim vplivom na temeljne pravice,
  in potrebo po nadaljnjih ukrepih.
  Ocena bi morala biti na voljo Evropskemu parlamentu, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in Agenciji za temeljne pravice. |
| --- | --- |

(19)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (24) bi morala Komisija oceniti to direktivo, zlasti na podlagi informacij, zbranih s posebnimi ureditvami spremljanja, da bi ocenila učinke Direktive
  , vključno z njenim vplivom na temeljne pravice,
  in potrebo po nadaljnjih ukrepih.
  Ocena bi morala biti na voljo Evropskemu parlamentu, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in Agenciji za temeljne pravice.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (25) se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvajajo države članice pri izvajanju te direktive. Sistem PLV EU zahteva obdelavo osebnih podatkov, potrebnih za preverjanje identitete prosilca, tiskanje nalepke PLV EU in omogočanje potovanja zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Treba je nadalje določiti zaščitne ukrepe, ki se uporabljajo za obdelane osebne podatke, kot je najdaljše obdobje hrambe zbranih osebnih podatkov. Za preprečevanje morebitnih zlorab je potrebno najdaljše obdobje hrambe
  treh let
  . Izbris osebnih podatkov prosilcev ne bi smel vplivati na sposobnost držav članic za spremljanje uporabe te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (25) se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvajajo države članice pri izvajanju te direktive. Sistem PLV EU zahteva obdelavo osebnih podatkov, potrebnih za preverjanje identitete prosilca, tiskanje nalepke PLV EU in omogočanje potovanja zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Treba je nadalje določiti zaščitne ukrepe, ki se uporabljajo za obdelane osebne podatke, kot je najdaljše obdobje hrambe zbranih osebnih podatkov. Za preprečevanje morebitnih zlorab je potrebno najdaljše obdobje hrambe
  treh let
  . Izbris osebnih podatkov prosilcev ne bi smel vplivati na sposobnost držav članic za spremljanje uporabe te direktive.

| (20) | Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (25) se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvajajo države članice pri izvajanju te direktive. Sistem PLV EU zahteva obdelavo osebnih podatkov, potrebnih za preverjanje identitete prosilca, tiskanje nalepke PLV EU in omogočanje potovanja zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Treba je nadalje določiti zaščitne ukrepe, ki se uporabljajo za obdelane osebne podatke, kot je najdaljše obdobje hrambe zbranih osebnih podatkov. Za preprečevanje morebitnih zlorab je potrebno najdaljše obdobje hrambe
  . To obdobje bi moralo biti sorazmerno in ne bi smelo biti daljše od 90 dni po koncu veljavnosti izdanih PLV EU. Anonimizacija ali
  izbris osebnih podatkov prosilcev ne bi smel vplivati na sposobnost držav članic za spremljanje uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(20)

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (25) se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvajajo države članice pri izvajanju te direktive. Sistem PLV EU zahteva obdelavo osebnih podatkov, potrebnih za preverjanje identitete prosilca, tiskanje nalepke PLV EU in omogočanje potovanja zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Treba je nadalje določiti zaščitne ukrepe, ki se uporabljajo za obdelane osebne podatke, kot je najdaljše obdobje hrambe zbranih osebnih podatkov. Za preprečevanje morebitnih zlorab je potrebno najdaljše obdobje hrambe
  . To obdobje bi moralo biti sorazmerno in ne bi smelo biti daljše od 90 dni po koncu veljavnosti izdanih PLV EU. Anonimizacija ali
  izbris osebnih podatkov prosilcev ne bi smel vplivati na sposobnost držav članic za spremljanje uporabe te direktive.

Sprememba 2

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   V 
  36
  urah po prejetju informacij iz odstavka 2 država članica, katere državljanstvo ima prosilec, odgovori na posvetovanje v skladu s členom 10(3) Direktive (EU) 2015/637 in potrdi, ali je prosilec njen državljan. Po potrditvi državljanstva prosilca država članica, ki nudi pomoč, prosilcu izda PLV EU najpozneje na delovni dan, ki sledi dnevu prejema odgovora države članice, katere državljanstvo ima prosilec. | 3.   V 
  24
  urah po prejetju informacij iz odstavka 2 država članica, katere državljanstvo ima prosilec, odgovori na posvetovanje v skladu s členom 10(3) Direktive (EU) 2015/637 in potrdi, ali je prosilec njen državljan. Po potrditvi državljanstva prosilca država članica, ki nudi pomoč, prosilcu izda PLV EU najpozneje na delovni dan, ki sledi dnevu prejema odgovora države članice, katere državljanstvo ima prosilec. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   V 
  36
  urah po prejetju informacij iz odstavka 2 država članica, katere državljanstvo ima prosilec, odgovori na posvetovanje v skladu s členom 10(3) Direktive (EU) 2015/637 in potrdi, ali je prosilec njen državljan. Po potrditvi državljanstva prosilca država članica, ki nudi pomoč, prosilcu izda PLV EU najpozneje na delovni dan, ki sledi dnevu prejema odgovora države članice, katere državljanstvo ima prosilec.

3.   V 
  24
  urah po prejetju informacij iz odstavka 2 država članica, katere državljanstvo ima prosilec, odgovori na posvetovanje v skladu s členom 10(3) Direktive (EU) 2015/637 in potrdi, ali je prosilec njen državljan. Po potrditvi državljanstva prosilca država članica, ki nudi pomoč, prosilcu izda PLV EU najpozneje na delovni dan, ki sledi dnevu prejema odgovora države članice, katere državljanstvo ima prosilec.

Sprememba 3

Sprememba 3

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 4

Člen 4 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   V ustrezno utemeljenih izjemnih primerih lahko države članice prekoračijo roke iz odstavkov 1 in 3. | 4.   V ustrezno utemeljenih izjemnih primerih lahko države članice
  to storijo prej ali
  prekoračijo roke iz odstavkov 1 in 3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   V ustrezno utemeljenih izjemnih primerih lahko države članice prekoračijo roke iz odstavkov 1 in 3.

4.   V ustrezno utemeljenih izjemnih primerih lahko države članice
  to storijo prej ali
  prekoračijo roke iz odstavkov 1 in 3.

Sprememba 6

Sprememba 6

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 1 – točka b

Člen 9 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | dodatne varnostne značilnosti in zahteve, vključno z višjimi standardi zaščite pred prenarejanjem in ponarejanjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

dodatne varnostne značilnosti in zahteve, vključno z višjimi standardi zaščite pred prenarejanjem in ponarejanjem;

| (b) | dodatne
  nebiometrične
  varnostne značilnosti in zahteve, vključno z višjimi standardi zaščite pred prenarejanjem in ponarejanjem; |
| --- | --- |

(b)

dodatne
  nebiometrične
  varnostne značilnosti in zahteve, vključno z višjimi standardi zaščite pred prenarejanjem in ponarejanjem;

nebiometrične

Sprememba 7

Sprememba 7

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 13 – odstavek 4

Člen 13 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Država članica, ki nudi pomoč, in država članica, katere državljanstvo ima prosilec, hranita osebne podatke prosilca največ
  tri leta
  . Po izteku obdobja hrambe se osebni podatki prosilca izbrišejo. | 4.   Država članica, ki nudi pomoč, in država članica, katere državljanstvo ima prosilec, hranita osebne podatke prosilca največ
  90 dni po koncu veljavnosti izdanih PLV EU
  . Po izteku obdobja hrambe se osebni podatki prosilca izbrišejo.
  Anonimizirani podatki se lahko hranijo, če je to potrebno za spremljanje in vrednotenje te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Država članica, ki nudi pomoč, in država članica, katere državljanstvo ima prosilec, hranita osebne podatke prosilca največ
  tri leta
  . Po izteku obdobja hrambe se osebni podatki prosilca izbrišejo.

4.   Država članica, ki nudi pomoč, in država članica, katere državljanstvo ima prosilec, hranita osebne podatke prosilca največ
  90 dni po koncu veljavnosti izdanih PLV EU
  . Po izteku obdobja hrambe se osebni podatki prosilca izbrišejo.
  Anonimizirani podatki se lahko hranijo, če je to potrebno za spremljanje in vrednotenje te uredbe.

Sprememba 4

Sprememba 4

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 1

Člen 15 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija ne prej kot
  pet let
  po datumu prenosa te direktive opravi oceno te direktive ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o glavnih ugotovitvah, vključno z ustreznostjo stopnje varnosti osebnih podatkov. | 1.   Komisija ne prej kot
  tri leta
  po datumu prenosa te direktive opravi oceno te direktive ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o glavnih ugotovitvah, vključno z ustreznostjo stopnje varnosti osebnih podatkov
  in mogočem vplivu na temeljne pravice
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija ne prej kot
  pet let
  po datumu prenosa te direktive opravi oceno te direktive ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o glavnih ugotovitvah, vključno z ustreznostjo stopnje varnosti osebnih podatkov.

1.   Komisija ne prej kot
  tri leta
  po datumu prenosa te direktive opravi oceno te direktive ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o glavnih ugotovitvah, vključno z ustreznostjo stopnje varnosti osebnih podatkov
  in mogočem vplivu na temeljne pravice
  .

---

(24)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

24

(24)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

24

(25)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

25

(25)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

25

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/552 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/552

---

P8_TA(2019)0028

Program za raziskave in usposabljanje Euratom za obdobje 2021–2025 *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi Programa za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo za obdobje 2021–2025, ki dopolnjuje okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (COM(2018)0437 – C8-0380/2018 – 2018/0226(NLE))

(Posvetovanje)

(2020/C 411/47)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0437), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0437),

| — | ob upoštevanju člena 7 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0380/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 7 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0380/2018),

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0406/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0406/2018),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | O vseh pomembnih korakih med izvajanjem in oceno programa se je treba posvetovati z Evropskim parlamentom. Svet je prosil Evropski parlament za mnenje o Programu za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo za obdobje 2021–2025. Ker pa se redni zakonodajni postopek ne uporablja za Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, se za Evropski parlament ne šteje, da je enakovreden Svetu pri sprejemanju zakonodaje v zvezi z atomsko energijo. Ob upoštevanju vloge Evropskega parlamenta kot sozakonodajalca v zvezi s proračunskimi zadevami ter da se zagotovita usklajena zasnova in izvajanje okvira Unije za raziskave in inovacije, bi bilo treba v prihodnje sprejemati tudi program Euratoma za raziskave in usposabljanje po rednem zakonodajnem postopku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

O vseh pomembnih korakih med izvajanjem in oceno programa se je treba posvetovati z Evropskim parlamentom. Svet je prosil Evropski parlament za mnenje o Programu za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo za obdobje 2021–2025. Ker pa se redni zakonodajni postopek ne uporablja za Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, se za Evropski parlament ne šteje, da je enakovreden Svetu pri sprejemanju zakonodaje v zvezi z atomsko energijo. Ob upoštevanju vloge Evropskega parlamenta kot sozakonodajalca v zvezi s proračunskimi zadevami ter da se zagotovita usklajena zasnova in izvajanje okvira Unije za raziskave in inovacije, bi bilo treba v prihodnje sprejemati tudi program Euratoma za raziskave in usposabljanje po rednem zakonodajnem postopku.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Jedrske raziskave lahko prispevajo k družbeni in gospodarski blaginji
  ter okoljski trajnostnosti
  z izboljševanjem jedrske varnosti in zaščite ter zaščite pred sevanjem. Raziskave na področju zaščite pred sevanjem
  so
  privedle do izboljšav v medicinski tehnologiji, od katerih imajo koristi številni državljani, te raziskave pa lahko zdaj vodijo k izboljšavam v drugih sektorjih, kot so industrija, kmetijstvo, okolje in varnost. Enako pomemben je tudi
  potencialen
  prispevek jedrskih raziskav k dolgoročnemu razogljičenju energetskega sistema na varen, učinkovit in zanesljiv način. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Jedrske raziskave lahko prispevajo k družbeni in gospodarski blaginji
  ter okoljski trajnostnosti
  z izboljševanjem jedrske varnosti in zaščite ter zaščite pred sevanjem. Raziskave na področju zaščite pred sevanjem
  so
  privedle do izboljšav v medicinski tehnologiji, od katerih imajo koristi številni državljani, te raziskave pa lahko zdaj vodijo k izboljšavam v drugih sektorjih, kot so industrija, kmetijstvo, okolje in varnost. Enako pomemben je tudi
  potencialen
  prispevek jedrskih raziskav k dolgoročnemu razogljičenju energetskega sistema na varen, učinkovit in zanesljiv način.

| (2) | Jedrske raziskave lahko prispevajo k družbeni in gospodarski blaginji z izboljševanjem jedrske varnosti in zaščite ter zaščite pred sevanjem.
  Jedrske raziskave pomembno prispevajo k okoljski trajnosti in boju proti podnebnim spremembam z zmanjšanjem odvisnosti Unije od uvožene energije, medtem ko so
  raziskave na področju zaščite pred sevanjem privedle do izboljšav v medicinski tehnologiji, od katerih imajo koristi številni državljani, te raziskave pa lahko zdaj vodijo k izboljšavam v drugih sektorjih, kot so industrija, kmetijstvo, okolje in varnost. Enako pomemben je tudi prispevek jedrskih raziskav k dolgoročnemu razogljičenju energetskega sistema na varen, učinkovit in zanesljiv način. |
| --- | --- |

(2)

Jedrske raziskave lahko prispevajo k družbeni in gospodarski blaginji z izboljševanjem jedrske varnosti in zaščite ter zaščite pred sevanjem.
  Jedrske raziskave pomembno prispevajo k okoljski trajnosti in boju proti podnebnim spremembam z zmanjšanjem odvisnosti Unije od uvožene energije, medtem ko so
  raziskave na področju zaščite pred sevanjem privedle do izboljšav v medicinski tehnologiji, od katerih imajo koristi številni državljani, te raziskave pa lahko zdaj vodijo k izboljšavam v drugih sektorjih, kot so industrija, kmetijstvo, okolje in varnost. Enako pomemben je tudi prispevek jedrskih raziskav k dolgoročnemu razogljičenju energetskega sistema na varen, učinkovit in zanesljiv način.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Poročilo Komisije o vmesni oceni Programa Euratoma za raziskave in usposabljanje za obdobje 2014–2018 (COM(2017)0697) zagotavlja niz vodilnih načel za Program. Med njimi so: nadalje podpirati jedrske raziskave, s poudarkom na jedrski varnosti
  in
  zaščiti, jedrskih zaščitnih ukrepih, ravnanjem z 
  jedrskimi
  odpadki, zaščito pred sevanjem in razvojem fuzije; nadalje skupaj z upravičenci izboljševati organizacijo in upravljanje evropskih skupnih programov na jedrskem področju; nadaljevati in okrepiti Euratomove ukrepe za izobraževanje in usposabljanje za razvoj ustreznih kompetenc, ki podpirajo vse vidike jedrske varnosti, zaščite in zaščite pred sevanjem; nadalje izkoriščati sinergije med programom Euratoma in drugimi tematskimi področji okvirnega programa Unije; ter nadalje raziskovati sinergije med neposrednimi in posrednimi ukrepi programa Euratoma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Poročilo Komisije o vmesni oceni Programa Euratoma za raziskave in usposabljanje za obdobje 2014–2018 (COM(2017)0697) zagotavlja niz vodilnih načel za Program. Med njimi so: nadalje podpirati jedrske raziskave, s poudarkom na jedrski varnosti
  in
  zaščiti, jedrskih zaščitnih ukrepih, ravnanjem z 
  jedrskimi
  odpadki, zaščito pred sevanjem in razvojem fuzije; nadalje skupaj z upravičenci izboljševati organizacijo in upravljanje evropskih skupnih programov na jedrskem področju; nadaljevati in okrepiti Euratomove ukrepe za izobraževanje in usposabljanje za razvoj ustreznih kompetenc, ki podpirajo vse vidike jedrske varnosti, zaščite in zaščite pred sevanjem; nadalje izkoriščati sinergije med programom Euratoma in drugimi tematskimi področji okvirnega programa Unije; ter nadalje raziskovati sinergije med neposrednimi in posrednimi ukrepi programa Euratoma.

| (4) | Poročilo Komisije o vmesni oceni Programa Euratoma za raziskave in usposabljanje za obdobje 2014–2018 (COM(2017)0697) zagotavlja niz vodilnih načel za Program. Med njimi so: nadalje podpirati jedrske raziskave, s poudarkom na jedrski varnosti
  , uspešnosti,
  zaščiti, jedrskih zaščitnih ukrepih, ravnanjem z 
  radioaktivnimi
  odpadki, zaščito pred sevanjem in razvojem fuzije; nadalje skupaj z upravičenci izboljševati organizacijo in upravljanje evropskih skupnih programov na jedrskem področju; nadaljevati in okrepiti Euratomove ukrepe za izobraževanje in usposabljanje za razvoj ustreznih kompetenc, ki podpirajo vse vidike jedrske varnosti, zaščite in zaščite pred sevanjem
  , da bi zagotovili visoko raven spretnosti, zlasti pri novi generaciji inženirjev
  ; nadalje izkoriščati sinergije med programom Euratoma in drugimi tematskimi področji okvirnega programa Unije; ter nadalje raziskovati sinergije med neposrednimi in posrednimi ukrepi
  programa Euratoma in pripomoči k zagotavljanju doslednosti ter učinkovitosti prek
  programa Euratoma. |
| --- | --- |

(4)

Poročilo Komisije o vmesni oceni Programa Euratoma za raziskave in usposabljanje za obdobje 2014–2018 (COM(2017)0697) zagotavlja niz vodilnih načel za Program. Med njimi so: nadalje podpirati jedrske raziskave, s poudarkom na jedrski varnosti
  , uspešnosti,
  zaščiti, jedrskih zaščitnih ukrepih, ravnanjem z 
  radioaktivnimi
  odpadki, zaščito pred sevanjem in razvojem fuzije; nadalje skupaj z upravičenci izboljševati organizacijo in upravljanje evropskih skupnih programov na jedrskem področju; nadaljevati in okrepiti Euratomove ukrepe za izobraževanje in usposabljanje za razvoj ustreznih kompetenc, ki podpirajo vse vidike jedrske varnosti, zaščite in zaščite pred sevanjem
  , da bi zagotovili visoko raven spretnosti, zlasti pri novi generaciji inženirjev
  ; nadalje izkoriščati sinergije med programom Euratoma in drugimi tematskimi področji okvirnega programa Unije; ter nadalje raziskovati sinergije med neposrednimi in posrednimi ukrepi
  programa Euratoma in pripomoči k zagotavljanju doslednosti ter učinkovitosti prek
  programa Euratoma.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Projekti Euratoma na področju ravnanja z odpadki prispevajo k boljšemu razumevanju vprašanj ravnanja z radioaktivnimi odpadki v Uniji, kot so varnost prihodnjih geoloških odlagališč, kondicioniranje radioaktivnih odpadkov in dolgoročno ravnanje z izrabljenim gorivom na odlagališču. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Projekti Euratoma na področju ravnanja z odpadki prispevajo k boljšemu razumevanju vprašanj ravnanja z radioaktivnimi odpadki v Uniji, kot so varnost prihodnjih geoloških odlagališč, kondicioniranje radioaktivnih odpadkov in dolgoročno ravnanje z izrabljenim gorivom na odlagališču.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Zasnova in oblikovanje programa sta zastavljena na podlagi potrebe po vzpostavitvi kritične mase podprtih dejavnosti. To je doseženo z vzpostavitvijo omejenega števila specifičnih ciljev, ki se osredotočajo na varno uporabo jedrske cepitve za energetske in neenergetske načine uporabe, vzdrževanje in razvoj potrebnega strokovnega znanja, spodbujanje fuzijske energije in podpiranje politike Unije o jedrski varnosti, zaščitnih ukrepih in zaščiti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Zasnova in oblikovanje programa sta zastavljena na podlagi potrebe po vzpostavitvi kritične mase podprtih dejavnosti. To je doseženo z vzpostavitvijo omejenega števila specifičnih ciljev, ki se osredotočajo na varno uporabo jedrske cepitve za energetske in neenergetske načine uporabe, vzdrževanje in razvoj potrebnega strokovnega znanja, spodbujanje fuzijske energije in podpiranje politike Unije o jedrski varnosti, zaščitnih ukrepih in zaščiti.

| (5) | Zasnova in oblikovanje programa sta zastavljena na podlagi potrebe po vzpostavitvi kritične mase podprtih dejavnosti. To je doseženo z vzpostavitvijo omejenega števila specifičnih ciljev, ki se osredotočajo na varno uporabo jedrske cepitve za energetske in neenergetske načine uporabe, vzdrževanje in razvoj potrebnega strokovnega znanja, spodbujanje fuzijske energije in podpiranje politike Unije o jedrski varnosti, zaščitnih ukrepih in zaščiti
  , vključno z razvojem znanja o varni, učinkoviti in stroškovno učinkoviti razgradnji objektov, ki so dosegli konec življenjske dobe, kar je področje, kjer določbe in naložbe zaostajajo
  . |
| --- | --- |

(5)

Zasnova in oblikovanje programa sta zastavljena na podlagi potrebe po vzpostavitvi kritične mase podprtih dejavnosti. To je doseženo z vzpostavitvijo omejenega števila specifičnih ciljev, ki se osredotočajo na varno uporabo jedrske cepitve za energetske in neenergetske načine uporabe, vzdrževanje in razvoj potrebnega strokovnega znanja, spodbujanje fuzijske energije in podpiranje politike Unije o jedrski varnosti, zaščitnih ukrepih in zaščiti
  , vključno z razvojem znanja o varni, učinkoviti in stroškovno učinkoviti razgradnji objektov, ki so dosegli konec življenjske dobe, kar je področje, kjer določbe in naložbe zaostajajo
  .

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Program je ključen del prizadevanj Unije za ohranitev in okrepitev znanstvenega in industrijskega vodilnega položaja na področju energetskih tehnologij. Da bi podprli varno delovanje obstoječega pridobivanja energije s fisijo in olajšali razogljičenje elektroenergetskega sistema, bi morale biti raziskave na področju fisije še naprej sestavni del programa Euratom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Program je ključen del prizadevanj Unije za ohranitev in okrepitev znanstvenega in industrijskega vodilnega položaja na področju energetskih tehnologij. Da bi podprli varno delovanje obstoječega pridobivanja energije s fisijo in olajšali razogljičenje elektroenergetskega sistema, bi morale biti raziskave na področju fisije še naprej sestavni del programa Euratom.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | Varno in zanesljivo uporabo jedrske energije in neenergetske načine uporabe ionizirajočega sevanja, vključno z jedrsko varnostjo in razgradnjo, bi bilo treba podpirati s strukturnimi čezmejnimi inšpekcijskimi pregledi ter izmenjavo znanja in najboljše prakse, povezane z varnostjo reaktorskih sistemov in gorivnih ciklov, ki se trenutno uporabljajo, zlasti v primeru jedrskih objektov, ki se nahajajo v bližini ene ali več meja med državami članicami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5b)

Varno in zanesljivo uporabo jedrske energije in neenergetske načine uporabe ionizirajočega sevanja, vključno z jedrsko varnostjo in razgradnjo, bi bilo treba podpirati s strukturnimi čezmejnimi inšpekcijskimi pregledi ter izmenjavo znanja in najboljše prakse, povezane z varnostjo reaktorskih sistemov in gorivnih ciklov, ki se trenutno uporabljajo, zlasti v primeru jedrskih objektov, ki se nahajajo v bližini ene ali več meja med državami članicami.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5c) | Težke jedrske nesreče lahko ogrozijo zdravje ljudi. Zato bi bilo treba v okviru programa za raziskave in usposabljanje nameniti kar največ pozornosti jedrski varnosti in po potrebi vidikom zaščite, s katerimi se ukvarja Skupno raziskovalno središče. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5c)

Težke jedrske nesreče lahko ogrozijo zdravje ljudi. Zato bi bilo treba v okviru programa za raziskave in usposabljanje nameniti kar največ pozornosti jedrski varnosti in po potrebi vidikom zaščite, s katerimi se ukvarja Skupno raziskovalno središče.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | S podpiranjem jedrskih raziskav bo program prispeval k doseganju ciljev okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (v nadaljnjem besedilu: program Obzorje Evropa), vzpostavljenega z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta (20),
  in
  olajšati izvajanje strategije Evropa 2030 ter krepiti Evropski raziskovalni prostor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

S podpiranjem jedrskih raziskav bo program prispeval k doseganju ciljev okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (v nadaljnjem besedilu: program Obzorje Evropa), vzpostavljenega z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta (20),
  in
  olajšati izvajanje strategije Evropa 2030 ter krepiti Evropski raziskovalni prostor.

| (7) | S podpiranjem jedrskih raziskav bi moral program prispevati k doseganju ciljev okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (v nadaljnjem besedilu: program Obzorje Evropa), vzpostavljenega z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta (20),
  zlasti s spodbujanjem odličnosti in odprte znanosti, ter
  olajšati izvajanje strategije Evropa 2030 ter krepiti Evropski raziskovalni prostor. |
| --- | --- |

(7)

S podpiranjem jedrskih raziskav bi moral program prispevati k doseganju ciljev okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (v nadaljnjem besedilu: program Obzorje Evropa), vzpostavljenega z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta (20),
  zlasti s spodbujanjem odličnosti in odprte znanosti, ter
  olajšati izvajanje strategije Evropa 2030 ter krepiti Evropski raziskovalni prostor.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Program bi si moral prizadevati za sinergije s programom Obzorje Evropa in drugimi programi Unije, od njihove zasnove in strateškega načrtovanja do izbire projektov, upravljanja, komuniciranja, razširjanja in izkoriščanja rezultatov, spremljanja, revizije in upravljanja. Da bi se izognili prekrivanju in podvajanju ter da bi povečali finančni vzvod financiranja EU, so možni prenosi iz drugih programov Unije v program Obzorje Evropa. V takih primerih bodo zanje veljala pravila programa Obzorje Evropa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Program bi si moral prizadevati za sinergije s programom Obzorje Evropa in drugimi programi Unije, od njihove zasnove in strateškega načrtovanja do izbire projektov, upravljanja, komuniciranja, razširjanja in izkoriščanja rezultatov, spremljanja, revizije in upravljanja. Da bi se izognili prekrivanju in podvajanju ter da bi povečali finančni vzvod financiranja EU, so možni prenosi iz drugih programov Unije v program Obzorje Evropa. V takih primerih bodo zanje veljala pravila programa Obzorje Evropa.

| (8) | Program bi si moral prizadevati za sinergije
  in tesnejšo usklajenost
  s programom Obzorje Evropa in drugimi programi Unije, od njihove zasnove in strateškega načrtovanja do izbire projektov, upravljanja, komuniciranja, razširjanja in izkoriščanja rezultatov, spremljanja, revizije in upravljanja.
  Bistveno je, da se v vseh programih ohranita ključni načeli odličnosti in odprte znanosti.
  Da bi se izognili prekrivanju in podvajanju ter da bi povečali finančni vzvod financiranja EU, so možni prenosi iz drugih programov Unije v program Obzorje Evropa. V takih primerih bodo zanje veljala pravila programa Obzorje Evropa. |
| --- | --- |

(8)

Program bi si moral prizadevati za sinergije
  in tesnejšo usklajenost
  s programom Obzorje Evropa in drugimi programi Unije, od njihove zasnove in strateškega načrtovanja do izbire projektov, upravljanja, komuniciranja, razširjanja in izkoriščanja rezultatov, spremljanja, revizije in upravljanja.
  Bistveno je, da se v vseh programih ohranita ključni načeli odličnosti in odprte znanosti.
  Da bi se izognili prekrivanju in podvajanju ter da bi povečali finančni vzvod financiranja EU, so možni prenosi iz drugih programov Unije v program Obzorje Evropa. V takih primerih bodo zanje veljala pravila programa Obzorje Evropa.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Dejavnosti, razvite v okviru tega programa, bi morale biti usmerjene v spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi na področju raziskav in inovacij, zlasti z obravnavanjem temeljnih vzrokov za neenakost med spoloma in izkoriščanjem vseh potencialov žensk in moških v raziskavah ter vključevanjem vidika spolov v vsebino projektov, da se izboljša kakovost raziskav in spodbujajo inovacije. Dejavnosti bi morale biti usmerjene tudi v udejanjanje načel glede enakosti med ženskami in moškimi iz členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji in člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Dejavnosti, razvite v okviru tega programa, bi morale biti usmerjene v spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi na področju raziskav in inovacij, zlasti z obravnavanjem temeljnih vzrokov za neenakost med spoloma in izkoriščanjem vseh potencialov žensk in moških v raziskavah ter vključevanjem vidika spolov v vsebino projektov, da se izboljša kakovost raziskav in spodbujajo inovacije. Dejavnosti bi morale biti usmerjene tudi v udejanjanje načel glede enakosti med ženskami in moškimi iz členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji in člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | JRC zagotavlja podporo za standardizacijo, odprt dostop znanstvenikov Unije do posameznih jedrskih objektov in dejavnosti usposabljanja na področjih, kot so jedrska jamstva, forenzika ali razgradnja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

JRC zagotavlja podporo za standardizacijo, odprt dostop znanstvenikov Unije do posameznih jedrskih objektov in dejavnosti usposabljanja na področjih, kot so jedrska jamstva, forenzika ali razgradnja.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | potencialno
  prispevati k dolgoročnemu razogljičenju energetskega sistema na varen, učinkovit in zanesljiv način. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

potencialno
  prispevati k dolgoročnemu razogljičenju energetskega sistema na varen, učinkovit in zanesljiv način.

| (b) | prispevati k dolgoročnemu razogljičenju energetskega sistema na varen, učinkovit in zanesljiv način. |
| --- | --- |

(b)

prispevati k dolgoročnemu razogljičenju energetskega sistema na varen, učinkovit in zanesljiv način.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | izboljšati varno
  in
  zanesljivo uporabo jedrske energije in neenergetskih načinov uporabe ionizirajočega sevanja, vključno z jedrsko varnostjo, zaščito, zaščitnimi ukrepi, zaščito pred sevanjem, varnim izrabljenim gorivom in ravnanjem z radioaktivnimi odpadki ter razgradnjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

izboljšati varno
  in
  zanesljivo uporabo jedrske energije in neenergetskih načinov uporabe ionizirajočega sevanja, vključno z jedrsko varnostjo, zaščito, zaščitnimi ukrepi, zaščito pred sevanjem, varnim izrabljenim gorivom in ravnanjem z radioaktivnimi odpadki ter razgradnjo;

| (a) | izboljšati varno, zanesljivo
  in učinkovito
  uporabo jedrske energije in neenergetskih načinov uporabe ionizirajočega sevanja, vključno z jedrsko varnostjo, zaščito, zaščitnimi ukrepi, zaščito pred sevanjem, varnim izrabljenim gorivom in ravnanjem z radioaktivnimi odpadki ter razgradnjo; |
| --- | --- |

(a)

izboljšati varno, zanesljivo
  in učinkovito
  uporabo jedrske energije in neenergetskih načinov uporabe ionizirajočega sevanja, vključno z jedrsko varnostjo, zaščito, zaščitnimi ukrepi, zaščito pred sevanjem, varnim izrabljenim gorivom in ravnanjem z radioaktivnimi odpadki ter razgradnjo;

Sprememba 13

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | podpirati politiko Skupnosti na področju jedrske varnosti in zaščite ter zaščitnih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

podpirati politiko Skupnosti na področju jedrske varnosti in zaščite ter zaščitnih ukrepov.

| (d) | podpirati politiko Skupnosti na področju jedrske varnosti in zaščite ter zaščitnih ukrepov
  , vključno z razvojem znanja o varni, učinkoviti in stroškovno učinkoviti razgradnji objektov, ki so dosegli konec življenjske dobe
  . |
| --- | --- |

(d)

podpirati politiko Skupnosti na področju jedrske varnosti in zaščite ter zaščitnih ukrepov
  , vključno z razvojem znanja o varni, učinkoviti in stroškovno učinkoviti razgradnji objektov, ki so dosegli konec življenjske dobe
  .

Sprememba 14

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Finančna sredstva za izvajanje Programa znašajo 1 675 000 000 EUR po tekočih cenah. | 1.   Finančna sredstva za izvajanje programa znašajo
  1 516 000 000  EUR po cenah iz leta 2018 (
  EUR 1 675 000 000 po tekočih cenah). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Finančna sredstva za izvajanje Programa znašajo 1 675 000 000 EUR po tekočih cenah.

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa znašajo
  1 516 000 000  EUR po cenah iz leta 2018 (
  EUR 1 675 000 000 po tekočih cenah).

Sprememba 15

Sprememba 15

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 1 – uvodni del

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Okvirna
  razdelitev zneska iz odstavka 1 je: | Razdelitev zneska iz odstavka 1 je: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Okvirna
  razdelitev zneska iz odstavka 1 je:

Okvirna

Razdelitev zneska iz odstavka 1 je:

Sprememba 16

Sprememba 16

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | 724 563 000 EUR
  za raziskave in razvoj fuzije, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

724 563 000 EUR
  za raziskave in razvoj fuzije,

724 563 000 EUR

| (a) | 43 %
  za raziskave in razvoj fuzije, |
| --- | --- |

(a)

43 %
  za raziskave in razvoj fuzije,

43 %

Sprememba 17

Sprememba 17

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | 330 930 000 EUR
  za jedrsko cepitev, jedrsko varnost in zaščito pred sevanjem, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

330 930 000 EUR
  za jedrsko cepitev, jedrsko varnost in zaščito pred sevanjem,

330 930 000 EUR

| (b) | 25 %
  za jedrsko cepitev, jedrsko varnost in zaščito pred sevanjem, |
| --- | --- |

(b)

25 %
  za jedrsko cepitev, jedrsko varnost in zaščito pred sevanjem,

25 %

Sprememba 18

Sprememba 18

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka c

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | 619 507 000  EUR
  za neposredne ukrepe, ki jih je sprejelo Skupno raziskovalno središče. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

619 507 000  EUR
  za neposredne ukrepe, ki jih je sprejelo Skupno raziskovalno središče.

619 507 000  EUR

| (c) | 32 %
  za neposredne ukrepe, ki jih je sprejelo Skupno raziskovalno središče. |
| --- | --- |

(c)

32 %
  za neposredne ukrepe, ki jih je sprejelo Skupno raziskovalno središče.

32 %

Sprememba 19

Sprememba 19

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 2

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija v okviru letnega proračunskega postopka
  ne sme odstopati
  od zneska, navedenega v 
  odstavku
   2
  (c)
  tega člena. | Komisija v okviru letnega proračunskega postopka
  lahko odstopa
  od zneska, navedenega v 
  prvem pododstavku odstavka
   2 tega člena
  , za največ 10 %
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija v okviru letnega proračunskega postopka
  ne sme odstopati
  od zneska, navedenega v 
  odstavku
   2
  (c)
  tega člena.

ne sme odstopati

odstavku

(c)

Komisija v okviru letnega proračunskega postopka
  lahko odstopa
  od zneska, navedenega v 
  prvem pododstavku odstavka
   2 tega člena
  , za največ 10 %
  .

lahko odstopa

prvem pododstavku odstavka

, za največ 10 %

Sprememba 20

Sprememba 20

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c – alinea 3 a (novo)

Člen 5 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c – alinea 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | spoštovanje načel pravne države; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

spoštovanje načel pravne države;

spoštovanje načel pravne države;

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 a (novo)

Člen 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 8a




  Enakost spolov




  Program zagotavlja učinkovito spodbujanje enakosti spolov in vidika spolov v vsebini raziskav in inovacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 8a

Enakost spolov

Program zagotavlja učinkovito spodbujanje enakosti spolov in vidika spolov v vsebini raziskav in inovacij.

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 b (novo)

Člen 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 8b




  Etična načela





  1.
     
  Vse dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki se izvajajo v okviru programa, so skladne z etičnimi načeli ter ustreznim nacionalnim pravom, pravom Unije in mednarodnim pravom, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah ter Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter njenimi dopolnilnimi protokoli.




  Posebna pozornost se nameni načelu sorazmernosti, pravici do zasebnosti, pravici do varstva osebnih podatkov, pravici do telesne in duševne celovitosti, pravici do nediskriminacije in potrebi po zagotavljanju visoke ravni varovanja zdravja ljudi.






  2.
     
  Dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki se izvajajo v okviru programa, so namenjene izključno za civilno uporabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 8b

Etična načela

1.
     
  Vse dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki se izvajajo v okviru programa, so skladne z etičnimi načeli ter ustreznim nacionalnim pravom, pravom Unije in mednarodnim pravom, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah ter Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter njenimi dopolnilnimi protokoli.

Posebna pozornost se nameni načelu sorazmernosti, pravici do zasebnosti, pravici do varstva osebnih podatkov, pravici do telesne in duševne celovitosti, pravici do nediskriminacije in potrebi po zagotavljanju visoke ravni varovanja zdravja ljudi.

2.
     
  Dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki se izvajajo v okviru programa, so namenjene izključno za civilno uporabo.

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   Prejemniki finančnih sredstev Skupnosti potrdijo izvor in
  zagotovijo prepoznavnost
  financiranja
  Skupnosti
  (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. | (1)   Prejemniki finančnih sredstev Skupnosti potrdijo izvor in
  navedejo izvore
  financiranja
  Unije, da se zagotovi njihova prepoznavnost
  (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)   Prejemniki finančnih sredstev Skupnosti potrdijo izvor in
  zagotovijo prepoznavnost
  financiranja
  Skupnosti
  (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

(1)   Prejemniki finančnih sredstev Skupnosti potrdijo izvor in
  navedejo izvore
  financiranja
  Unije, da se zagotovi njihova prepoznavnost
  (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

Sprememba 22

Sprememba 22

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2

Člen 13 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s Programom ter njegovimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena Programu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Skupnosti, kolikor so povezane s cilji iz člena 3. | (2)   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s Programom ter njegovimi ukrepi in rezultati
  , namenjene specializiranim prejemnikom in javnosti
  . Finančna sredstva, dodeljena Programu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Skupnosti, kolikor so povezane s cilji iz člena 3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s Programom ter njegovimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena Programu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Skupnosti, kolikor so povezane s cilji iz člena 3.

(2)   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s Programom ter njegovimi ukrepi in rezultati
  , namenjene specializiranim prejemnikom in javnosti
  . Finančna sredstva, dodeljena Programu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Skupnosti, kolikor so povezane s cilji iz člena 3.

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1

Člen 14 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ocenjevanja se izvajajo
  pravočasno
  , da bi jih bilo mogoče upoštevati v postopku odločanja o programu, njegovem nasledniku in drugih pobudah, pomembnih za raziskave in inovacije. | 1.   Ocenjevanja se izvajajo
  vsaki dve leti
  , da bi jih bilo mogoče upoštevati v postopku odločanja o programu, njegovem nasledniku in drugih pobudah, pomembnih za raziskave in inovacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Ocenjevanja se izvajajo
  pravočasno
  , da bi jih bilo mogoče upoštevati v postopku odločanja o programu, njegovem nasledniku in drugih pobudah, pomembnih za raziskave in inovacije.

1.   Ocenjevanja se izvajajo
  vsaki dve leti
  , da bi jih bilo mogoče upoštevati v postopku odločanja o programu, njegovem nasledniku in drugih pobudah, pomembnih za raziskave in inovacije.

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2

Člen 14 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Vmesna
  ocena Programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o njegovem izvajanju, vendar najpozneje
  tri leta po začetku
  izvajanja programa. V oceni se ovrednoti tudi dolgoročni učinek prejšnjih programov Euratoma in tvori osnovo za prilagoditev izvajanja programa, če je to potrebno. | 2.   
  Prva
  ocena Programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o njegovem izvajanju, vendar najpozneje
  v dveh letih od začetka
  izvajanja programa. V oceni se ovrednoti tudi dolgoročni učinek prejšnjih programov Euratoma in tvori osnovo za prilagoditev
  in podaljšanje
  izvajanja programa, če je to potrebno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Vmesna
  ocena Programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o njegovem izvajanju, vendar najpozneje
  tri leta po začetku
  izvajanja programa. V oceni se ovrednoti tudi dolgoročni učinek prejšnjih programov Euratoma in tvori osnovo za prilagoditev izvajanja programa, če je to potrebno.

2.   
  Prva
  ocena Programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o njegovem izvajanju, vendar najpozneje
  v dveh letih od začetka
  izvajanja programa. V oceni se ovrednoti tudi dolgoročni učinek prejšnjih programov Euratoma in tvori osnovo za prilagoditev
  in podaljšanje
  izvajanja programa, če je to potrebno.

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 3

Člen 14 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Na koncu izvajanja Programa, vendar ne pozneje kot v 
  štirih
  letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno programa. Ta vključuje oceno dolgoročnega učinka prejšnjih programov. | 3.   Na koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v 
  dveh
  letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno programa. Ta vključuje oceno dolgoročnega učinka prejšnjih programov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Na koncu izvajanja Programa, vendar ne pozneje kot v 
  štirih
  letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno programa. Ta vključuje oceno dolgoročnega učinka prejšnjih programov.

3.   Na koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v 
  dveh
  letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno programa. Ta vključuje oceno dolgoročnega učinka prejšnjih programov.

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 2

Priloga I – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za doseganje specifičnih ciljev bo Program podpiral medsektorske dejavnosti, ki zagotavljajo sinergije med prizadevanji na področju raziskav za reševanje skupnih izzivov. Ustrezne povezave in vmesniki, kot so skupni razpisi, bodo zagotovljeni v okviru programa Obzorje Evropa. Finančno podporo, ki se zagotovi iz skladov na podlagi Uredbe [uredba o skupnih določbah], lahko koristijo tudi povezane raziskovalne in inovacijske dejavnosti, če so skladne s cilji in predpisi teh skladov. | Za doseganje specifičnih ciljev bo Program podpiral medsektorske dejavnosti, ki zagotavljajo sinergije med prizadevanji na področju raziskav za reševanje skupnih izzivov. Ustrezne povezave in vmesniki, kot so skupni razpisi, bodo zagotovljeni v okviru programa Obzorje Evropa. Finančno podporo, ki se zagotovi iz skladov na podlagi Uredbe [uredba o skupnih določbah]
  ali drugih programov in finančnih instrumentov Unije
  , lahko koristijo tudi povezane raziskovalne in inovacijske dejavnosti, če so skladne s cilji in predpisi teh skladov
  , programov in instrumentov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za doseganje specifičnih ciljev bo Program podpiral medsektorske dejavnosti, ki zagotavljajo sinergije med prizadevanji na področju raziskav za reševanje skupnih izzivov. Ustrezne povezave in vmesniki, kot so skupni razpisi, bodo zagotovljeni v okviru programa Obzorje Evropa. Finančno podporo, ki se zagotovi iz skladov na podlagi Uredbe [uredba o skupnih določbah], lahko koristijo tudi povezane raziskovalne in inovacijske dejavnosti, če so skladne s cilji in predpisi teh skladov.

Za doseganje specifičnih ciljev bo Program podpiral medsektorske dejavnosti, ki zagotavljajo sinergije med prizadevanji na področju raziskav za reševanje skupnih izzivov. Ustrezne povezave in vmesniki, kot so skupni razpisi, bodo zagotovljeni v okviru programa Obzorje Evropa. Finančno podporo, ki se zagotovi iz skladov na podlagi Uredbe [uredba o skupnih določbah]
  ali drugih programov in finančnih instrumentov Unije
  , lahko koristijo tudi povezane raziskovalne in inovacijske dejavnosti, če so skladne s cilji in predpisi teh skladov
  , programov in instrumentov
  .

ali drugih programov in finančnih instrumentov Unije

, programov in instrumentov

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 4

Priloga I – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Prednostne naloge delovnih programov določi Komisija na podlagi prednostnih nalog svoje politike, prispevkov nacionalnih javnih organov in deležnikov s področja jedrskih raziskav, ki so združeni v organe ali okvire, kot so evropske tehnološke platforme, združenja, iniciative in tehnični forumi za jedrske sisteme in varnost, ravnanje z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim jedrskim gorivom, zaščito pred sevanjem/tveganje nizkega odmerka, zaščitne ukrepe in zaščito na jedrskem področju ter raziskave jedrske fuzije, oziroma vse ustrezne organizacije ali forumi deležnikov
  s področja jedrske energije
  . | Prednostne naloge delovnih programov določi Komisija na podlagi prednostnih nalog svoje politike, prispevkov nacionalnih javnih organov in deležnikov s področja jedrskih raziskav, ki so združeni v organe ali okvire, kot so evropske tehnološke platforme, združenja, iniciative in tehnični forumi za
  sedanje in prihodnje
  jedrske sisteme in varnost, ravnanje z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim jedrskim gorivom, zaščito pred sevanjem/tveganje nizkega odmerka, zaščitne ukrepe in zaščito na jedrskem področju ter raziskave jedrske fuzije oziroma vse ustrezne organizacije ali forumi
  zadevnih
  deležnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Prednostne naloge delovnih programov določi Komisija na podlagi prednostnih nalog svoje politike, prispevkov nacionalnih javnih organov in deležnikov s področja jedrskih raziskav, ki so združeni v organe ali okvire, kot so evropske tehnološke platforme, združenja, iniciative in tehnični forumi za jedrske sisteme in varnost, ravnanje z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim jedrskim gorivom, zaščito pred sevanjem/tveganje nizkega odmerka, zaščitne ukrepe in zaščito na jedrskem področju ter raziskave jedrske fuzije, oziroma vse ustrezne organizacije ali forumi deležnikov
  s področja jedrske energije
  .

s področja jedrske energije

Prednostne naloge delovnih programov določi Komisija na podlagi prednostnih nalog svoje politike, prispevkov nacionalnih javnih organov in deležnikov s področja jedrskih raziskav, ki so združeni v organe ali okvire, kot so evropske tehnološke platforme, združenja, iniciative in tehnični forumi za
  sedanje in prihodnje
  jedrske sisteme in varnost, ravnanje z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim jedrskim gorivom, zaščito pred sevanjem/tveganje nizkega odmerka, zaščitne ukrepe in zaščito na jedrskem področju ter raziskave jedrske fuzije oziroma vse ustrezne organizacije ali forumi
  zadevnih
  deležnikov.

sedanje in prihodnje

zadevnih

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 5 – točka a – točka 1

Priloga I – odstavek 5 – točka a – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | jedrska varnost: varnost reaktorskih sistemov in gorivnih ciklov, ki se uporabljajo v Skupnosti ali, če je potrebno zaradi ohranjanja obsežnega strokovnega znanja na področju jedrske varnosti v Skupnosti, vrst reaktorjev in gorivnih ciklov, ki bi se lahko uporabljali v prihodnosti, z izključnim poudarkom na varnostnih vidikih, vključno z vsemi vidiki gorivnega cikla, kot sta ločevanje in transmutacija; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)

jedrska varnost: varnost reaktorskih sistemov in gorivnih ciklov, ki se uporabljajo v Skupnosti ali, če je potrebno zaradi ohranjanja obsežnega strokovnega znanja na področju jedrske varnosti v Skupnosti, vrst reaktorjev in gorivnih ciklov, ki bi se lahko uporabljali v prihodnosti, z izključnim poudarkom na varnostnih vidikih, vključno z vsemi vidiki gorivnega cikla, kot sta ločevanje in transmutacija;

| (1) | jedrska varnost: varnost reaktorskih sistemov in gorivnih ciklov, ki se uporabljajo v Skupnosti ali, če je potrebno zaradi ohranjanja
  in razvoja
  obsežnega strokovnega znanja na področju jedrske varnosti v Skupnosti, vrst reaktorjev in gorivnih ciklov, ki bi se lahko uporabljali v prihodnosti, z izključnim poudarkom na varnostnih vidikih, vključno z vsemi vidiki gorivnega cikla, kot sta ločevanje in transmutacija;
  podpora izmenjavi znanja ter najboljše prakse, povezane z varnostjo reaktorskih sistemov in gorivnih ciklov, ki se trenutno uporabljajo, zlasti v primeru jedrskih objektov, ki se nahajajo v bližini ene ali več mej med državami članicami; |
| --- | --- |

(1)

jedrska varnost: varnost reaktorskih sistemov in gorivnih ciklov, ki se uporabljajo v Skupnosti ali, če je potrebno zaradi ohranjanja
  in razvoja
  obsežnega strokovnega znanja na področju jedrske varnosti v Skupnosti, vrst reaktorjev in gorivnih ciklov, ki bi se lahko uporabljali v prihodnosti, z izključnim poudarkom na varnostnih vidikih, vključno z vsemi vidiki gorivnega cikla, kot sta ločevanje in transmutacija;
  podpora izmenjavi znanja ter najboljše prakse, povezane z varnostjo reaktorskih sistemov in gorivnih ciklov, ki se trenutno uporabljajo, zlasti v primeru jedrskih objektov, ki se nahajajo v bližini ene ali več mej med državami članicami;

in razvoja

podpora izmenjavi znanja ter najboljše prakse, povezane z varnostjo reaktorskih sistemov in gorivnih ciklov, ki se trenutno uporabljajo, zlasti v primeru jedrskih objektov, ki se nahajajo v bližini ene ali več mej med državami članicami;

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 5 – točka a – točka 3

Priloga I – odstavek 5 – točka a – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | razgradnja: raziskave za razvoj in ocenjevanje tehnologij za razgradnjo in sanacijo okolja jedrskih objektov; podpora izmenjavi najboljših praks in znanja na področju razgradnje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)

razgradnja: raziskave za razvoj in ocenjevanje tehnologij za razgradnjo in sanacijo okolja jedrskih objektov; podpora izmenjavi najboljših praks in znanja na področju razgradnje;

| (3) | razgradnja: raziskave za razvoj in ocenjevanje tehnologij za razgradnjo in sanacijo okolja jedrskih objektov; podpora izmenjavi najboljših praks in znanja na področju razgradnje
  , vključno z izmenjavo znanja v primeru jedrskih objektov, ki se nahajajo v bližini ene ali več meja med državami članicami, ter z združevanjem sredstev in osebja v centrih odličnosti. |
| --- | --- |

(3)

razgradnja: raziskave za razvoj in ocenjevanje tehnologij za razgradnjo in sanacijo okolja jedrskih objektov; podpora izmenjavi najboljših praks in znanja na področju razgradnje
  , vključno z izmenjavo znanja v primeru jedrskih objektov, ki se nahajajo v bližini ene ali več meja med državami članicami, ter z združevanjem sredstev in osebja v centrih odličnosti.

, vključno z izmenjavo znanja v primeru jedrskih objektov, ki se nahajajo v bližini ene ali več meja med državami članicami, ter z združevanjem sredstev in osebja v centrih odličnosti.

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – podnaslov 4 – tabela

Priloga II – podnaslov 4 – tabela

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kazalniki poti do inovacijskih učinkov | Kazalniki poti do inovacijskih učinkov |
| Napredek EU proti ciljni vrednosti 3 % BDP zaradi programa Euratoma | Napredek EU proti ciljni vrednosti 3 % BDP
  glede porabe za raziskave in razvoj
  zaradi programa Euratoma |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kazalniki poti do inovacijskih učinkov

Kazalniki poti do inovacijskih učinkov

Napredek EU proti ciljni vrednosti 3 % BDP zaradi programa Euratoma

Napredek EU proti ciljni vrednosti 3 % BDP
  glede porabe za raziskave in razvoj
  zaradi programa Euratoma

glede porabe za raziskave in razvoj

---

(20)  Uredba (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta z dne [...] o vzpostavitvi EU OP 9 – okvirnega programa za raziskave in inovacije (2021–2027) ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1291/2013 (UL [...]).

20

(20)  Uredba (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta z dne [...] o vzpostavitvi EU OP 9 – okvirnega programa za raziskave in inovacije (2021–2027) ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1291/2013 (UL [...]).

20

---

Četrtek, 17. januar 2019

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/565 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/565

---

P8_TA(2019)0035

Program pomoči pri razgradnji jedrske elektrarne Ignalina v Litvi *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi programa pomoči pri razgradnji jedrske elektrarne Ignalina v Litvi (program Ignalina) in razveljavitvi Uredbe Sveta (EU) št. 1369/2013 (COM(2018)0466 – C8-0394/2018 – 2018/0251(NLE))

(Posvetovanje)

(2020/C 411/48)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0466), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0466),

| — | ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 2003 ter zlasti člena 3 Protokola št. 4 k Aktu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 2003 ter zlasti člena 3 Protokola št. 4 k Aktu,

| — | ob upoštevanju prošnje za mnenje, ki jo je prejel od Sveta (C8-0394/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za mnenje, ki jo je prejel od Sveta (C8-0394/2018),

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0413/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0413/2018),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | V skladu s Protokolom št. 4 k Aktu o pristopu iz leta 2003 o jedrski elektrarni Ignalina (1) se je Litva zavezala, da bo do 31. decembra 2004 zaprla enoto 1 jedrske elektrarne Ignalina in do 31. decembra 2009 enoto 2 ter nato ti enoti razgradila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

V skladu s Protokolom št. 4 k Aktu o pristopu iz leta 2003 o jedrski elektrarni Ignalina (1) se je Litva zavezala, da bo do 31. decembra 2004 zaprla enoto 1 jedrske elektrarne Ignalina in do 31. decembra 2009 enoto 2 ter nato ti enoti razgradila.

| (1) | V skladu s Protokolom št. 4 k Aktu o pristopu iz leta 2003 o jedrski elektrarni Ignalina (1) se je Litva zavezala, da bo do 31. decembra 2004 zaprla enoto 1 jedrske elektrarne Ignalina in do 31. decembra 2009 enoto 2 ter nato ti enoti razgradila.
  Pravna podlaga za program Ignalina ostaja Protokol št. 4. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Protokolom št. 4 k Aktu o pristopu iz leta 2003 o jedrski elektrarni Ignalina (1) se je Litva zavezala, da bo do 31. decembra 2004 zaprla enoto 1 jedrske elektrarne Ignalina in do 31. decembra 2009 enoto 2 ter nato ti enoti razgradila.
  Pravna podlaga za program Ignalina ostaja Protokol št. 4.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | V skladu z obveznostmi iz Akta o pristopu in s podporo pomoči Unije je Litva zaprla obe enoti jedrske elektrarne Ignalina v pripadajočih rokih in dosegla pomemben napredek pri njuni razgradnji. Potrebno je nadaljnje delo, da bi se še naprej zmanjševala raven radiološke nevarnosti. Na podlagi razpoložljivih ocen bodo po letu 2020 za ta namen potrebna dodatna finančna sredstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

V skladu z obveznostmi iz Akta o pristopu in s podporo pomoči Unije je Litva zaprla obe enoti jedrske elektrarne Ignalina v pripadajočih rokih in dosegla pomemben napredek pri njuni razgradnji. Potrebno je nadaljnje delo, da bi se še naprej zmanjševala raven radiološke nevarnosti. Na podlagi razpoložljivih ocen bodo po letu 2020 za ta namen potrebna dodatna finančna sredstva.

| (2) | V skladu z obveznostmi iz Akta o pristopu in s podporo pomoči Unije je Litva zaprla obe enoti jedrske elektrarne Ignalina v pripadajočih rokih in dosegla pomemben napredek pri njuni razgradnji. Potrebno je nadaljnje delo, da bi se še naprej zmanjševala raven radiološke nevarnosti. Na podlagi razpoložljivih ocen
  in glede na načrtovani datum končnega zaprtja leta 2038
  bodo po letu 2020 za ta namen potrebna
  znatna
  dodatna finančna sredstva.
  Za dokončanje načrta razgradnje do leta 2038 bo treba zapolniti finančno vrzel v višini 1 548  milijonov EUR. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z obveznostmi iz Akta o pristopu in s podporo pomoči Unije je Litva zaprla obe enoti jedrske elektrarne Ignalina v pripadajočih rokih in dosegla pomemben napredek pri njuni razgradnji. Potrebno je nadaljnje delo, da bi se še naprej zmanjševala raven radiološke nevarnosti. Na podlagi razpoložljivih ocen
  in glede na načrtovani datum končnega zaprtja leta 2038
  bodo po letu 2020 za ta namen potrebna
  znatna
  dodatna finančna sredstva.
  Za dokončanje načrta razgradnje do leta 2038 bo treba zapolniti finančno vrzel v višini 1 548  milijonov EUR.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Dejavnosti, ki jih zajema ta uredba, bi morale biti v skladu z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Razgradnjo jedrske elektrarne, ki jo zajema ta uredba, bi bilo treba izvajati v skladu z zakonodajo o jedrski varnosti, to je Direktivo Sveta 2009/71/Euratom (1), in ravnanju z odpadki, to je Direktivo Sveta 2011/70/Euratom (2). Končna odgovornost za jedrsko varnost ter varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki ostaja na Litvi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Dejavnosti, ki jih zajema ta uredba, bi morale biti v skladu z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Razgradnjo jedrske elektrarne, ki jo zajema ta uredba, bi bilo treba izvajati v skladu z zakonodajo o jedrski varnosti, to je Direktivo Sveta 2009/71/Euratom (1), in ravnanju z odpadki, to je Direktivo Sveta 2011/70/Euratom (2). Končna odgovornost za jedrsko varnost ter varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki ostaja na Litvi.

| (3) | Dejavnosti, ki jih zajema ta uredba, bi morale biti v skladu z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Razgradnjo jedrske elektrarne, ki jo zajema ta uredba, bi bilo treba izvajati v skladu z zakonodajo o jedrski varnosti, to je Direktivo Sveta 2009/71/Euratom (1), in ravnanju z odpadki, to je Direktivo Sveta 2011/70/Euratom (2). Končna odgovornost za jedrsko varnost ter varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki ostaja na Litvi.
  Kljub temu pa Direktiva 2011/70/Euratom omogoča prispevek Unije za obsežen nabor projektov razgradnje, vključno s skladiščenjem in odlaganjem izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov. Čeprav Direktiva 2011/70/Euratom določa, da stroške ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki nosi tisti, ki jih je proizvedel, se te določbe ne morejo retroaktivno uporabiti za Litvo, saj je jedrsko elektrarno Ignalina zaprla še pred sprejetjem navedene direktive, torej ni bila zmožna zbrati dovolj finančnih sredstev za skladiščenje in odlaganje izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov. |
| --- | --- |

(3)

Dejavnosti, ki jih zajema ta uredba, bi morale biti v skladu z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Razgradnjo jedrske elektrarne, ki jo zajema ta uredba, bi bilo treba izvajati v skladu z zakonodajo o jedrski varnosti, to je Direktivo Sveta 2009/71/Euratom (1), in ravnanju z odpadki, to je Direktivo Sveta 2011/70/Euratom (2). Končna odgovornost za jedrsko varnost ter varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki ostaja na Litvi.
  Kljub temu pa Direktiva 2011/70/Euratom omogoča prispevek Unije za obsežen nabor projektov razgradnje, vključno s skladiščenjem in odlaganjem izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov. Čeprav Direktiva 2011/70/Euratom določa, da stroške ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki nosi tisti, ki jih je proizvedel, se te določbe ne morejo retroaktivno uporabiti za Litvo, saj je jedrsko elektrarno Ignalina zaprla še pred sprejetjem navedene direktive, torej ni bila zmožna zbrati dovolj finančnih sredstev za skladiščenje in odlaganje izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Ob priznavanju, da sta predčasna zaustavitev in posledična razgradnja jedrske elektrarne Ignalina z dvema reaktorjema tipa RBMK z močjo
  1 500 MW
  , ki sta bila podedovana od bivše Sovjetske zveze, brez primere in za Litvo predstavljata izjemno finančno breme, ki je nesorazmerno z velikostjo in gospodarsko močjo države, je v Protokolu št. 4 navedeno, da bo Unija v okviru naslednjih finančnih načrtov tudi po letu 2006 še naprej neprekinjeno zagotavljala finančno pomoč za program Ignalina. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Ob priznavanju, da sta predčasna zaustavitev in posledična razgradnja jedrske elektrarne Ignalina z dvema reaktorjema tipa RBMK z močjo
  1 500 MW
  , ki sta bila podedovana od bivše Sovjetske zveze, brez primere in za Litvo predstavljata izjemno finančno breme, ki je nesorazmerno z velikostjo in gospodarsko močjo države, je v Protokolu št. 4 navedeno, da bo Unija v okviru naslednjih finančnih načrtov tudi po letu 2006 še naprej neprekinjeno zagotavljala finančno pomoč za program Ignalina.

| (4) | Ob priznavanju, da sta predčasna zaustavitev in posledična razgradnja jedrske elektrarne Ignalina z dvema reaktorjema tipa RBMK
  (moderirana z grafitom, kanalnega tipa)
  z močjo
  1 500  MW – podobna reaktorjem, uporabljenim v Černobilu –
  , ki sta bila podedovana od bivše Sovjetske zveze, brez primere
  , saj se v praksi nikjer na svetu še ni izvedla razgradnja reaktorja s tovrstno zasnovo,
  in za Litvo predstavljata izjemno finančno breme, ki je nesorazmerno z velikostjo in gospodarsko močjo države, je v Protokolu št. 4 navedeno, da bo Unija v okviru naslednjih finančnih načrtov tudi po letu 2006
  vse do datuma končnega zaprtja elektrarne, ki je trenutno načrtovano za leto 2038,
  še naprej neprekinjeno zagotavljala finančno pomoč za program Ignalina. |
| --- | --- |

(4)

Ob priznavanju, da sta predčasna zaustavitev in posledična razgradnja jedrske elektrarne Ignalina z dvema reaktorjema tipa RBMK
  (moderirana z grafitom, kanalnega tipa)
  z močjo
  1 500  MW – podobna reaktorjem, uporabljenim v Černobilu –
  , ki sta bila podedovana od bivše Sovjetske zveze, brez primere
  , saj se v praksi nikjer na svetu še ni izvedla razgradnja reaktorja s tovrstno zasnovo,
  in za Litvo predstavljata izjemno finančno breme, ki je nesorazmerno z velikostjo in gospodarsko močjo države, je v Protokolu št. 4 navedeno, da bo Unija v okviru naslednjih finančnih načrtov tudi po letu 2006
  vse do datuma končnega zaprtja elektrarne, ki je trenutno načrtovano za leto 2038,
  še naprej neprekinjeno zagotavljala finančno pomoč za program Ignalina.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Program bi tudi moral zagotoviti širjenje znanja, pridobljeno s programom, na vse države članice, in sicer usklajeno in v sinergiji z drugimi zadevnimi programi Unije za razgradnjo v Bolgariji, na Slovaškem in v skupnem raziskovalnem središču Komisije, saj takšni ukrepi
  ustvarjajo
  največjo dodano vrednost Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Program bi tudi moral zagotoviti širjenje znanja, pridobljeno s programom, na vse države članice, in sicer usklajeno in v sinergiji z drugimi zadevnimi programi Unije za razgradnjo v Bolgariji, na Slovaškem in v skupnem raziskovalnem središču Komisije, saj takšni ukrepi
  ustvarjajo
  največjo dodano vrednost Unije.

| (10) | Program bi tudi moral zagotoviti širjenje znanja, pridobljeno s programom, na vse države članice, in sicer usklajeno in v sinergiji z drugimi zadevnimi programi Unije za razgradnjo v Bolgariji, na Slovaškem in v skupnem raziskovalnem središču Komisije.
  Da bi ti
  ukrepi
  ustvarili
  največjo dodano vrednost Unije
  , se razširjanje znanja ne bi smelo financirati iz sredstev razgradnje, temveč iz drugih finančnih virov Unije. |
| --- | --- |

(10)

Program bi tudi moral zagotoviti širjenje znanja, pridobljeno s programom, na vse države članice, in sicer usklajeno in v sinergiji z drugimi zadevnimi programi Unije za razgradnjo v Bolgariji, na Slovaškem in v skupnem raziskovalnem središču Komisije.
  Da bi ti
  ukrepi
  ustvarili
  največjo dodano vrednost Unije
  , se razširjanje znanja ne bi smelo financirati iz sredstev razgradnje, temveč iz drugih finančnih virov Unije.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Za razgradnjo jedrske elektrarne Ignalina bi bilo treba uporabiti najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo, ter ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke specifikacije objektov, ki jih je treba razgraditi, da bi zagotovili varnost in največjo možno učinkovitost ter pri tem upoštevali najboljše mednarodne prakse. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Za razgradnjo jedrske elektrarne Ignalina bi bilo treba uporabiti najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo, ter ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke specifikacije objektov, ki jih je treba razgraditi, da bi zagotovili varnost in največjo možno učinkovitost ter pri tem upoštevali najboljše mednarodne prakse.

| (11) | Za razgradnjo jedrske elektrarne Ignalina bi bilo treba uporabiti najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo, ter ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke specifikacije objektov, ki jih je treba razgraditi, da bi zagotovili varnost in največjo možno učinkovitost ter pri tem upoštevali najboljše mednarodne prakse
  in zagotovili konkurenčne plače za usposobljeno osebje
  . |
| --- | --- |

(11)

Za razgradnjo jedrske elektrarne Ignalina bi bilo treba uporabiti najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo, ter ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke specifikacije objektov, ki jih je treba razgraditi, da bi zagotovili varnost in največjo možno učinkovitost ter pri tem upoštevali najboljše mednarodne prakse
  in zagotovili konkurenčne plače za usposobljeno osebje
  .

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Komisija in Litva bi morali zagotoviti učinkovito spremljanje in
  kontrolo
  razvoja postopka razgradnje, da bi zagotovili najvišjo dodano vrednost Unije pri financiranju v okviru te uredbe
  , čeprav končno odgovornost za razgradnjo nosi Litva
  . Sem spadata učinkovito
  merjenje
  napredka in učinkovitosti ter po potrebi uporaba popravnih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Komisija in Litva bi morali zagotoviti učinkovito spremljanje in
  kontrolo
  razvoja postopka razgradnje, da bi zagotovili najvišjo dodano vrednost Unije pri financiranju v okviru te uredbe
  , čeprav končno odgovornost za razgradnjo nosi Litva
  . Sem spadata učinkovito
  merjenje
  napredka in učinkovitosti ter po potrebi uporaba popravnih ukrepov.

| (12) | Komisija in Litva bi morali zagotoviti učinkovito spremljanje in
  nadzor
  razvoja postopka razgradnje, da bi zagotovili najvišjo dodano vrednost Unije pri financiranju v okviru te uredbe. Sem spadata učinkovito
  spremljanje
  napredka in učinkovitosti ter po potrebi uporaba popravnih ukrepov
  skupaj z Litvo in Unijo
  . |
| --- | --- |

(12)

Komisija in Litva bi morali zagotoviti učinkovito spremljanje in
  nadzor
  razvoja postopka razgradnje, da bi zagotovili najvišjo dodano vrednost Unije pri financiranju v okviru te uredbe. Sem spadata učinkovito
  spremljanje
  napredka in učinkovitosti ter po potrebi uporaba popravnih ukrepov
  skupaj z Litvo in Unijo
  .

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Program bi bilo treba izvajati ob skupnih finančnih prizadevanjih Unije in Litve. Treba bi bilo določiti zgornjo mejo za sofinanciranje Unije, in sicer v skladu s prakso sofinanciranja iz predhodnih programov Ob upoštevanju
  prakse
  iz
  primerljivih
  programov
  Unije
  in
  okrepljenega litovskega gospodarstva
  stopnja sofinanciranja Unije od začetka programa Ignalina za razgradnjo do konca izvajanja dejavnosti, ki se financirajo s to uredbo,
  ne bi smela presegati 80
   % upravičenih stroškov. Preostalo sofinanciranje bi morala zagotoviti Litva in drugi viri, ki niso proračun Unije,
  predvsem mednarodne finančne institucije
  in
  drugi donatorji
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Program bi bilo treba izvajati ob skupnih finančnih prizadevanjih Unije in Litve. Treba bi bilo določiti zgornjo mejo za sofinanciranje Unije, in sicer v skladu s prakso sofinanciranja iz predhodnih programov Ob upoštevanju
  prakse
  iz
  primerljivih
  programov
  Unije
  in
  okrepljenega litovskega gospodarstva
  stopnja sofinanciranja Unije od začetka programa Ignalina za razgradnjo do konca izvajanja dejavnosti, ki se financirajo s to uredbo,
  ne bi smela presegati 80
   % upravičenih stroškov. Preostalo sofinanciranje bi morala zagotoviti Litva in drugi viri, ki niso proračun Unije,
  predvsem mednarodne finančne institucije
  in
  drugi donatorji
  .

| (16) | Program bi bilo treba izvajati ob skupnih finančnih prizadevanjih Unije in Litve.
  Protokol št. 4 k Aktu o pristopu iz leta 2003 določa, da lahko prispevek Unije v okviru programa Ignalina pri nekaterih ukrepih doseže do 100 % vseh stroškov.
  Treba bi bilo določiti zgornjo mejo za sofinanciranje Unije, in sicer v skladu s prakso sofinanciranja iz predhodnih programov Ob upoštevanju
  ugotovitev
  iz
  poročila Komisije iz leta 2018 o oceni in izvajanju
  programov
  pomoči EU pri razgradnji jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi
  in
  na Slovaškem ter politične zaveze Litve, da bo k skupnim stroškom razgradnje prispevala vsaj 14 %, bi morala
  stopnja sofinanciranja Unije od začetka programa Ignalina za razgradnjo do konca izvajanja dejavnosti, ki se financirajo s to uredbo,
  znašati 86
  % upravičenih stroškov. Preostalo sofinanciranje bi morala zagotoviti Litva in drugi viri, ki niso proračun Unije
  . Prizadevati bi si bilo treba za pritegnitev finančnih sredstev iz drugih virov
  ,
  zlasti mednarodnih finančnih institucij
  in
  drugih donatorjev
  . |
| --- | --- |

(16)

Program bi bilo treba izvajati ob skupnih finančnih prizadevanjih Unije in Litve.
  Protokol št. 4 k Aktu o pristopu iz leta 2003 določa, da lahko prispevek Unije v okviru programa Ignalina pri nekaterih ukrepih doseže do 100 % vseh stroškov.
  Treba bi bilo določiti zgornjo mejo za sofinanciranje Unije, in sicer v skladu s prakso sofinanciranja iz predhodnih programov Ob upoštevanju
  ugotovitev
  iz
  poročila Komisije iz leta 2018 o oceni in izvajanju
  programov
  pomoči EU pri razgradnji jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi
  in
  na Slovaškem ter politične zaveze Litve, da bo k skupnim stroškom razgradnje prispevala vsaj 14 %, bi morala
  stopnja sofinanciranja Unije od začetka programa Ignalina za razgradnjo do konca izvajanja dejavnosti, ki se financirajo s to uredbo,
  znašati 86
  % upravičenih stroškov. Preostalo sofinanciranje bi morala zagotoviti Litva in drugi viri, ki niso proračun Unije
  . Prizadevati bi si bilo treba za pritegnitev finančnih sredstev iz drugih virov
  ,
  zlasti mednarodnih finančnih institucij
  in
  drugih donatorjev
  .

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Glede tega, kar ne sodi v področje uporabe programa Ignalina, Litva še naprej nosi končno odgovornost za razvoj in naložbe na območju Ignaline, kjer so dohodki nizki, stopnja brezposelnosti pa je med najvišjimi v državi, in sicer predvsem zaradi zaprtja jedrske elektrarne, ki je bila največji delodajalec na tem območju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Glede tega, kar ne sodi v področje uporabe programa Ignalina, Litva še naprej nosi končno odgovornost za razvoj in naložbe na območju Ignaline, kjer so dohodki nizki, stopnja brezposelnosti pa je med najvišjimi v državi, in sicer predvsem zaradi zaprtja jedrske elektrarne, ki je bila največji delodajalec na tem območju.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Program sodi
  v
  področje uporabe nacionalnega programa Litve iz Direktive Sveta 2011/70/Euratom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Program sodi
  v
  področje uporabe nacionalnega programa Litve iz Direktive Sveta 2011/70/Euratom.

| (19) | Program sodi
  na
  področje uporabe nacionalnega programa Litve iz Direktive Sveta 2011/70/Euratom
  in lahko prispeva k njenemu izvajanju brez poseganja v to direktivo
  . |
| --- | --- |

(19)

Program sodi
  na
  področje uporabe nacionalnega programa Litve iz Direktive Sveta 2011/70/Euratom
  in lahko prispeva k njenemu izvajanju brez poseganja v to direktivo
  .

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23a) | Finančna podpora Unije za razgradnjo jedrskega reaktorja Ignalina je iz zgodovinskih razlogov v celoti upravičena, vendar program ne bi smel postati precedens za uporabo sredstev Unije pri razgradnji drugih jedrskih reaktorjev. Etična obveznost vsake države članice bi morala biti, da se izogne ustvarjanju kakršnih koli prevelikih bremen za prihodnje generacije zaradi izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov, vključno z radioaktivnimi odpadki, ki bi lahko nastali zaradi razgradnje obstoječih jedrskih objektov. Nacionalne politike morajo temeljiti na načelu „onesnaževalec plača“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23a)

Finančna podpora Unije za razgradnjo jedrskega reaktorja Ignalina je iz zgodovinskih razlogov v celoti upravičena, vendar program ne bi smel postati precedens za uporabo sredstev Unije pri razgradnji drugih jedrskih reaktorjev. Etična obveznost vsake države članice bi morala biti, da se izogne ustvarjanju kakršnih koli prevelikih bremen za prihodnje generacije zaradi izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov, vključno z radioaktivnimi odpadki, ki bi lahko nastali zaradi razgradnje obstoječih jedrskih objektov. Nacionalne politike morajo temeljiti na načelu „onesnaževalec plača“.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23b) | V priporočilu Komisije 2006/851/Euratom je navedeno, da bi morali upravljavci jedrskih objektov v skladu z načelom „onesnaževalec plača“ nameniti primerna finančna sredstva za stroške razgradnje že med obratovalno dobo teh objektov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23b)

V priporočilu Komisije 2006/851/Euratom je navedeno, da bi morali upravljavci jedrskih objektov v skladu z načelom „onesnaževalec plača“ nameniti primerna finančna sredstva za stroške razgradnje že med obratovalno dobo teh objektov.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Splošni cilj programa je pomagati Litvi pri izvajanju
  programa
  razgradnje jedrske elektrarne Ignalina, s posebnim poudarkom na obvladovanju radioloških varnostnih
  tveganj
  razgradnje jedrske elektrarne Ignalina,
  hkrati pa zagotavljati širjenje
  pri
  tem pridobljenega znanja o razgradnji jedrskih objektov na vse države članice EU
  . | 1.   Splošni cilj programa je
  ustrezno
  pomagati Litvi pri izvajanju
  varne
  razgradnje jedrske elektrarne Ignalina, s posebnim poudarkom na obvladovanju radioloških varnostnih
  izzivov, ki izhajajo iz
  razgradnje jedrske elektrarne Ignalina,
  med drugim tudi
  pri
  zagotavljanju varnosti v zvezi s skladiščenjem izrabljenega goriva v vmesnem obdobju
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Splošni cilj programa je pomagati Litvi pri izvajanju
  programa
  razgradnje jedrske elektrarne Ignalina, s posebnim poudarkom na obvladovanju radioloških varnostnih
  tveganj
  razgradnje jedrske elektrarne Ignalina,
  hkrati pa zagotavljati širjenje
  pri
  tem pridobljenega znanja o razgradnji jedrskih objektov na vse države članice EU
  .

1.   Splošni cilj programa je
  ustrezno
  pomagati Litvi pri izvajanju
  varne
  razgradnje jedrske elektrarne Ignalina, s posebnim poudarkom na obvladovanju radioloških varnostnih
  izzivov, ki izhajajo iz
  razgradnje jedrske elektrarne Ignalina,
  med drugim tudi
  pri
  zagotavljanju varnosti v zvezi s skladiščenjem izrabljenega goriva v vmesnem obdobju
  .

Sprememba 14

Sprememba 14

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

Člen 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Posebni
  cilj programa je odstranitev in dekontaminacija opreme in reaktorskih gredi jedrske elektrarne Ignalina v skladu z načrtom razgradnje ter nadaljnje varno upravljanje razgradnje in ravnanje z odpadki, nastalimi v preteklosti
  , in širjenje pridobljenega znanja med zainteresirane strani EU
  . | 2.   
  Glavni
  cilj programa je odstranitev in dekontaminacija opreme in reaktorskih gredi jedrske elektrarne Ignalina v skladu z načrtom razgradnje ter nadaljnje varno upravljanje razgradnje in ravnanje z odpadki, nastalimi v preteklosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Posebni
  cilj programa je odstranitev in dekontaminacija opreme in reaktorskih gredi jedrske elektrarne Ignalina v skladu z načrtom razgradnje ter nadaljnje varno upravljanje razgradnje in ravnanje z odpadki, nastalimi v preteklosti
  , in širjenje pridobljenega znanja med zainteresirane strani EU
  .

2.   
  Glavni
  cilj programa je odstranitev in dekontaminacija opreme in reaktorskih gredi jedrske elektrarne Ignalina v skladu z načrtom razgradnje ter nadaljnje varno upravljanje razgradnje in ravnanje z odpadki, nastalimi v preteklosti.

Sprememba 15

Sprememba 15

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Program ima še dodatni cilj zagotoviti, da se v vseh državah članicah razširi pridobljeno znanje o razgradnji jedrskih elektrarn. Dodatni cilj se financira iz programa finančne pomoči za razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki (COM(2018)0467). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Program ima še dodatni cilj zagotoviti, da se v vseh državah članicah razširi pridobljeno znanje o razgradnji jedrskih elektrarn. Dodatni cilj se financira iz programa finančne pomoči za razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki (COM(2018)0467).

Sprememba 16

Sprememba 16

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3

Člen 3 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Podroben opis
  posebnega
  cilja je v Prilogi I. 
  Komisija lahko z izvedbenimi akti spremeni Prilogo I, in sicer v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(2). | 3.   Podroben opis
  glavnega
  cilja je v Prilogi I. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Podroben opis
  posebnega
  cilja je v Prilogi I. 
  Komisija lahko z izvedbenimi akti spremeni Prilogo I, in sicer v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(2).

3.   Podroben opis
  glavnega
  cilja je v Prilogi I.

Sprememba 17

Sprememba 17

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo
  552 000 000
   EUR v tekočih cenah. | 1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo
  780 000 000
   EUR v tekočih cenah
  in so namenjena izvajanju glavnega cilja programa (dejavnosti razgradnje)
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo
  552 000 000
   EUR v tekočih cenah.

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo
  780 000 000
   EUR v tekočih cenah
  in so namenjena izvajanju glavnega cilja programa (dejavnosti razgradnje)
  .

Sprememba 18

Sprememba 18

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Najvišja
  splošna stopnja sofinanciranja Unije, ki se
  lahko
  uporabi v programu,
  ne presega 80
   %. Preostalo financiranje in
  dodatne vire
  , ki niso proračun Unije
  , zagotovi Litva
  . | Splošna stopnja sofinanciranja Unije, ki se uporabi v programu,
  znaša 86
   %. Preostalo financiranje
  zagotovi Litva
  in
  drugi viri
  , ki niso proračun Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Najvišja
  splošna stopnja sofinanciranja Unije, ki se
  lahko
  uporabi v programu,
  ne presega 80
   %. Preostalo financiranje in
  dodatne vire
  , ki niso proračun Unije
  , zagotovi Litva
  .

Najvišja

lahko

ne presega 80

dodatne vire

, zagotovi Litva

Splošna stopnja sofinanciranja Unije, ki se uporabi v programu,
  znaša 86
   %. Preostalo financiranje
  zagotovi Litva
  in
  drugi viri
  , ki niso proračun Unije.

znaša 86

zagotovi Litva

drugi viri

Sprememba 19

Sprememba 19

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 4

Priloga I – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4. | Ključni radiološki varnostni izzivi v finančnem obdobju 2021–2027 so obravnavani z dejavnostmi iz elementov P.1, P.2 in P.4. Razgradnja reaktorskih sredic je zajeta v elementu P.2.
  Manjši izzivi so zajeti v elementu P.3, medtem ko
  elementa P.0 in P.5 zajemata dejavnosti za podporo razgradnje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.

Ključni radiološki varnostni izzivi v finančnem obdobju 2021–2027 so obravnavani z dejavnostmi iz elementov P.1, P.2 in P.4. Razgradnja reaktorskih sredic je zajeta v elementu P.2.
  Manjši izzivi so zajeti v elementu P.3, medtem ko
  elementa P.0 in P.5 zajemata dejavnosti za podporo razgradnje.

Manjši izzivi so zajeti v elementu P.3, medtem ko

| 4. | Ključni radiološki varnostni izzivi v finančnem obdobju 2021–2027 so obravnavani z dejavnostmi iz elementov P.1, P.2,
  P.3
  in P.4. Razgradnja reaktorskih sredic je zajeta v elementu P.2. Elementa P.0 in P.5 zajemata dejavnosti za podporo razgradnje. |
| --- | --- |

4.

Ključni radiološki varnostni izzivi v finančnem obdobju 2021–2027 so obravnavani z dejavnostmi iz elementov P.1, P.2,
  P.3
  in P.4. Razgradnja reaktorskih sredic je zajeta v elementu P.2. Elementa P.0 in P.5 zajemata dejavnosti za podporo razgradnje.

P.3

Sprememba 20

Sprememba 20

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 5 – tabela 1 – postavka P.3

Priloga I – odstavek 5 – tabela 1 – postavka P.3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Tabela 1

| # | Postavka | Prednostna naloga |
| --- | --- | --- |
| P.3 | Ravnanje z izrabljenim jedrskim gorivom | II |

#

Postavka

Prednostna naloga

P.3

Ravnanje z izrabljenim jedrskim gorivom

II

II

Sprememba

Sprememba

Tabela 1

| # | Postavka | Prednostna naloga |
| --- | --- | --- |
| P.3 | Ravnanje z izrabljenim jedrskim gorivom | I |

#

Postavka

Prednostna naloga

P.3

Ravnanje z izrabljenim jedrskim gorivom

I

I

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 7

Priloga I – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7. | Odlaganje
  izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov v globoko geološko odlagališče
  je
  izključeno iz obsega programa
  in ga mora
  Litva
  obravnavati
  v 
  svojem nacionalnem programu ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, kot je določeno
  v 
  Direktivi Sveta 2011/70/Euratom
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.

Odlaganje
  izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov v globoko geološko odlagališče
  je
  izključeno iz obsega programa
  in ga mora
  Litva
  obravnavati
  v 
  svojem nacionalnem programu ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, kot je določeno
  v 
  Direktivi Sveta 2011/70/Euratom
  .

Odlaganje

je

in ga mora

obravnavati

svojem nacionalnem programu ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, kot je določeno

Direktivi Sveta 2011/70/Euratom

| 7. | Čeprav je odlaganje
  izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov v globoko geološko odlagališče izključeno iz obsega programa
  v obdobju 2021–2027, bosta
  Litva
  in Unija
  v 
  doglednem času začeli posvetovanja glede morebitne vključitve teh dejavnosti v področje uporabe programa
  v 
  naslednjem večletnem finančnem okviru
  . |
| --- | --- |

7.

Čeprav je odlaganje
  izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov v globoko geološko odlagališče izključeno iz obsega programa
  v obdobju 2021–2027, bosta
  Litva
  in Unija
  v 
  doglednem času začeli posvetovanja glede morebitne vključitve teh dejavnosti v področje uporabe programa
  v 
  naslednjem večletnem finančnem okviru
  .

Čeprav je odlaganje

v obdobju 2021–2027, bosta

in Unija

doglednem času začeli posvetovanja glede morebitne vključitve teh dejavnosti v področje uporabe programa

naslednjem večletnem finančnem okviru

---

(1)  UL L 236, 23.9.2003, str. 944.

1

(1)  UL L 236, 23.9.2003, str. 944.

1

(1)  Direktiva Sveta 2009/71/Euratom z dne 25. junija 2009 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost jedrskih objektov (UL L 172, 2.7.2009, str. 18).

1

(2)  Direktiva Sveta 2011/70/Euratom z dne 19. julija 2011 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki (UL L 199, 2.8.2011, str. 48).

2

(1)  Direktiva Sveta 2009/71/Euratom z dne 25. junija 2009 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost jedrskih objektov (UL L 172, 2.7.2009, str. 18).

1

(2)  Direktiva Sveta 2011/70/Euratom z dne 19. julija 2011 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki (UL L 199, 2.8.2011, str. 48).

2

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/574 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/574

---

P8_TA(2019)0038

Zaščita proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 411/49)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Pravna država je ena najbolj bistvenih vrednot, na katerih temelji
  Unija
  . Kakor
  je določeno v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, so te vrednote skupne
  vsem
  državam članicam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Pravna država je ena najbolj bistvenih vrednot, na katerih temelji
  Unija
  . Kakor
  je določeno v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, so te vrednote skupne
  vsem
  državam članicam.

| (1) | Unija
  temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, kot
  je določeno v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji
  (PEU) in merilih za članstvo v Uniji. Kakor je določeno v členu 2 PEU
  , so te vrednote skupne državam članicam
  v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravica, solidarnost ter enakost žensk in moških
  . |
| --- | --- |

(1)

Unija
  temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, kot
  je določeno v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji
  (PEU) in merilih za članstvo v Uniji. Kakor je določeno v členu 2 PEU
  , so te vrednote skupne državam članicam
  v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravica, solidarnost ter enakost žensk in moških
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Države članice bi morale spoštovati svoje obveznosti in biti zgled, tako da jih resnično izpolnijo in se približajo skupni kulturi pravne države kot splošne vrednote, ki naj bi jo vsi udeleženi uporabljali nepristransko. Polno spoštovanje in spodbujanje teh načel je bistveni pogoj za legitimnost evropskega projekta kot celote in temeljni pogoj za gradnjo zaupanja državljanov v Unijo ter zagotavljanje učinkovitega izvajanja njenih politik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Države članice bi morale spoštovati svoje obveznosti in biti zgled, tako da jih resnično izpolnijo in se približajo skupni kulturi pravne države kot splošne vrednote, ki naj bi jo vsi udeleženi uporabljali nepristransko. Polno spoštovanje in spodbujanje teh načel je bistveni pogoj za legitimnost evropskega projekta kot celote in temeljni pogoj za gradnjo zaupanja državljanov v Unijo ter zagotavljanje učinkovitega izvajanja njenih politik.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | Unija ima v skladu s členom 2, členom 3(1) in členom 7 PEU možnost ukrepanja za zaščito svojega ustavnega jedra in skupnih vrednot, na katerih je bila osnovana, vključno s proračunskimi načeli. Države članice, institucije, organi, uradi in agencije Unije in države kandidatke so dolžni spoštovati, varovati in spodbujati ta načela in vrednote ter lojalno sodelovati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1b)

Unija ima v skladu s členom 2, členom 3(1) in členom 7 PEU možnost ukrepanja za zaščito svojega ustavnega jedra in skupnih vrednot, na katerih je bila osnovana, vključno s proračunskimi načeli. Države članice, institucije, organi, uradi in agencije Unije in države kandidatke so dolžni spoštovati, varovati in spodbujati ta načela in vrednote ter lojalno sodelovati.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Načelo pravne države zagotavlja, da vsi javni organi delujejo v mejah omejitev, določenih z zakonom, v skladu z vrednotami demokracije in
  temeljnimi pravicami
  ter pod nadzorom neodvisnega in nepristranskega sodišča. Zlasti zahteva spoštovanje (7) načel zakonitosti (8), pravne varnosti (9), prepovedi samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti (10), delitve oblasti (11) in učinkovitega sodnega varstva
  s strani neodvisnih sodišč

   (12). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Načelo pravne države zagotavlja, da vsi javni organi delujejo v mejah omejitev, določenih z zakonom, v skladu z vrednotami demokracije in
  temeljnimi pravicami
  ter pod nadzorom neodvisnega in nepristranskega sodišča. Zlasti zahteva spoštovanje (7) načel zakonitosti (8), pravne varnosti (9), prepovedi samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti (10), delitve oblasti (11) in učinkovitega sodnega varstva
  s strani neodvisnih sodišč

   (12).

| (2) | Načelo pravne države zagotavlja, da vsi javni organi delujejo v mejah omejitev, določenih z zakonom, v skladu z vrednotami demokracije in
  spoštovanjem temeljnih pravic
  ter pod nadzorom neodvisnega in nepristranskega sodišča. Zlasti zahteva spoštovanje načel zakonitosti (7),
  vključno s preglednim, odgovornim in demokratičnim postopkom izvajanja zakonodaje,
  pravne varnosti (8), prepovedi samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti (9), delitve oblasti (10)

  , dostopa do sodstva
  in učinkovitega sodnega varstva
  pred neodvisnimi

   (11)

  in nepristranskimi sodišči

   (12).
  Ta načela se med drugim odražajo na ravni Beneške komisije Sveta Evrope, pa tudi na podlagi zadevne sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice

   (12a)

  . |
| --- | --- |

(2)

Načelo pravne države zagotavlja, da vsi javni organi delujejo v mejah omejitev, določenih z zakonom, v skladu z vrednotami demokracije in
  spoštovanjem temeljnih pravic
  ter pod nadzorom neodvisnega in nepristranskega sodišča. Zlasti zahteva spoštovanje načel zakonitosti (7),
  vključno s preglednim, odgovornim in demokratičnim postopkom izvajanja zakonodaje,
  pravne varnosti (8), prepovedi samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti (9), delitve oblasti (10)

  , dostopa do sodstva
  in učinkovitega sodnega varstva
  pred neodvisnimi

   (11)

  in nepristranskimi sodišči

   (12).
  Ta načela se med drugim odražajo na ravni Beneške komisije Sveta Evrope, pa tudi na podlagi zadevne sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice

   (12a)

  .

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Merila za pristop ali københavnska merila, ki jih je leta 1993 določil Evropski svet v Københavnu, leta 1995 pa okrepil Evropski svet v Madridu, so bistveni pogoji, ki jih morajo izpolniti vse države kandidatke, da bi postale države članice. Ta merila vključujejo stabilnost institucij, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo, človekove pravice ter spoštovanje in zaščito manjšin, delujoče tržno gospodarstvo in sposobnost za soočanje s konkurenco in tržnimi silami ter sposobnost izpolnjevanja obveznosti članstva v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Merila za pristop ali københavnska merila, ki jih je leta 1993 določil Evropski svet v Københavnu, leta 1995 pa okrepil Evropski svet v Madridu, so bistveni pogoji, ki jih morajo izpolniti vse države kandidatke, da bi postale države članice. Ta merila vključujejo stabilnost institucij, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo, človekove pravice ter spoštovanje in zaščito manjšin, delujoče tržno gospodarstvo in sposobnost za soočanje s konkurenco in tržnimi silami ter sposobnost izpolnjevanja obveznosti članstva v Uniji.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2b) | Če država kandidatka ne izpolnjuje zahtevanih standardov, vrednot in demokratičnih načel, pride do odloga pristopa k Uniji, dokler v celoti ne izpolnjuje teh standardov. Obveznosti, ki zavezujejo države kandidatke v okviru københavnskih meril, skladno s členom 2 PEU in načelom lojalnega sodelovanja iz člena 4 PEU veljajo za države članice tudi po njihovi pridružitvi Uniji. Države članice bi zato bilo treba redno ocenjevati, da bi se prepričali, da njihovi zakoni in praksa še naprej izpolnjujejo ta merila in skupne vrednote, na katerih Unija temelji, s čimer bi se zagotovil trden pravni in upravni okvir za izvajanje politik Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2b)

Če država kandidatka ne izpolnjuje zahtevanih standardov, vrednot in demokratičnih načel, pride do odloga pristopa k Uniji, dokler v celoti ne izpolnjuje teh standardov. Obveznosti, ki zavezujejo države kandidatke v okviru københavnskih meril, skladno s členom 2 PEU in načelom lojalnega sodelovanja iz člena 4 PEU veljajo za države članice tudi po njihovi pridružitvi Uniji. Države članice bi zato bilo treba redno ocenjevati, da bi se prepričali, da njihovi zakoni in praksa še naprej izpolnjujejo ta merila in skupne vrednote, na katerih Unija temelji, s čimer bi se zagotovil trden pravni in upravni okvir za izvajanje politik Unije.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Načelo pravne države
  je pogoj
  za zaščito drugih temeljnih vrednot, na katerih je osnovana Unija, kot so svoboda, demokracija, enakost in spoštovanje človekovih pravic. Spoštovanje načela pravne države je neločljivo povezano s spoštovanjem demokracije in temeljnih pravic: brez spoštovanja enega ni spoštovanja drugega ter obratno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Načelo pravne države
  je pogoj
  za zaščito drugih temeljnih vrednot, na katerih je osnovana Unija, kot so svoboda, demokracija, enakost in spoštovanje človekovih pravic. Spoštovanje načela pravne države je neločljivo povezano s spoštovanjem demokracije in temeljnih pravic: brez spoštovanja enega ni spoštovanja drugega ter obratno.

| (3) | Med vrednotami Unije sicer ni hierarhije, a je
  načelo pravne države
  bistveno
  za zaščito drugih temeljnih vrednot, na katerih je osnovana Unija, kot so svoboda, demokracija, enakost in spoštovanje človekovih pravic. Spoštovanje načela pravne države je neločljivo povezano s spoštovanjem demokracije in temeljnih pravic: brez spoštovanja enega ni spoštovanja drugega ter obratno.
  Skladnost in doslednost politike na področjih notranje in zunanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic sta ključni za verodostojnost Unije. |
| --- | --- |

(3)

Med vrednotami Unije sicer ni hierarhije, a je
  načelo pravne države
  bistveno
  za zaščito drugih temeljnih vrednot, na katerih je osnovana Unija, kot so svoboda, demokracija, enakost in spoštovanje človekovih pravic. Spoštovanje načela pravne države je neločljivo povezano s spoštovanjem demokracije in temeljnih pravic: brez spoštovanja enega ni spoštovanja drugega ter obratno.
  Skladnost in doslednost politike na področjih notranje in zunanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic sta ključni za verodostojnost Unije.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Pravosodni organi
  bi
  morali delovati neodvisno in nepristransko
  , preiskovalni organi in organi pregona pa bi morali imeti možnost, da ustrezno opravljajo svoje naloge. Morali bi imeti zadostna sredstva in postopke za učinkovito delovanje ob polnem spoštovanju pravice do poštenega sojenja. Ti pogoji predstavljajo minimalno jamstvo zoper nezakonite in samovoljne odločitve javnih organov, ki bi lahko škodile finančnim interesom Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Pravosodni organi
  bi
  morali delovati neodvisno in nepristransko
  , preiskovalni organi in organi pregona pa bi morali imeti možnost, da ustrezno opravljajo svoje naloge. Morali bi imeti zadostna sredstva in postopke za učinkovito delovanje ob polnem spoštovanju pravice do poštenega sojenja. Ti pogoji predstavljajo minimalno jamstvo zoper nezakonite in samovoljne odločitve javnih organov, ki bi lahko škodile finančnim interesom Unije.

| (6) | Neodvisnost in nepristranskost sodstva
  bi
  morala biti vedno zagotovljena
  , preiskovalni organi in organi pregona pa bi morali imeti možnost, da ustrezno opravljajo svoje naloge. Morali bi imeti zadostna sredstva in postopke za učinkovito delovanje ob polnem spoštovanju pravice do poštenega sojenja. Ti pogoji predstavljajo minimalno jamstvo zoper nezakonite in samovoljne odločitve javnih organov, ki bi lahko
  omejevale ta temeljna načela in
  škodile finančnim interesom Unije. |
| --- | --- |

(6)

Neodvisnost in nepristranskost sodstva
  bi
  morala biti vedno zagotovljena
  , preiskovalni organi in organi pregona pa bi morali imeti možnost, da ustrezno opravljajo svoje naloge. Morali bi imeti zadostna sredstva in postopke za učinkovito delovanje ob polnem spoštovanju pravice do poštenega sojenja. Ti pogoji predstavljajo minimalno jamstvo zoper nezakonite in samovoljne odločitve javnih organov, ki bi lahko
  omejevale ta temeljna načela in
  škodile finančnim interesom Unije.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Neodvisnost tožilstva in sodstva sestoji iz formalne (de jure) in dejanske (de facto) neodvisnosti teh institucij ter posameznih tožilcev in sodnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Neodvisnost tožilstva in sodstva sestoji iz formalne (de jure) in dejanske (de facto) neodvisnosti teh institucij ter posameznih tožilcev in sodnikov.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Spoštovanje načela pravne države ni
  pomembno
  le za državljane Unije, temveč tudi za podjetništvo, inovacije, naložbe in pravilno delovanje notranjega trga, ki bodo
  najbolj
  uspevali tam, kjer je vzpostavljen trden pravni in institucionalni okvir. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Spoštovanje načela pravne države ni
  pomembno
  le za državljane Unije, temveč tudi za podjetništvo, inovacije, naložbe in pravilno delovanje notranjega trga, ki bodo
  najbolj
  uspevali tam, kjer je vzpostavljen trden pravni in institucionalni okvir.

| (8) | Spoštovanje načela pravne države ni
  bistveno
  le za državljane Unije, temveč tudi za podjetništvo, inovacije, naložbe
  , ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo
  in pravilno delovanje notranjega trga, ki bodo
  trajnostno
  uspevali
  le
  tam, kjer je vzpostavljen trden pravni in institucionalni okvir. |
| --- | --- |

(8)

Spoštovanje načela pravne države ni
  bistveno
  le za državljane Unije, temveč tudi za podjetništvo, inovacije, naložbe
  , ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo
  in pravilno delovanje notranjega trga, ki bodo
  trajnostno
  uspevali
  le
  tam, kjer je vzpostavljen trden pravni in institucionalni okvir.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Vključitev obstoječih mehanizmov Unije za spremljanje, kot so mehanizem za sodelovanje in preverjanje, pregled stanja na področju pravosodja in poročila o boju proti korupciji, v širši okvir spremljanja pravne države bi lahko zagotovila učinkovitejše in uspešnejše mehanizme nadzora za zaščito finančnih interesov Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Vključitev obstoječih mehanizmov Unije za spremljanje, kot so mehanizem za sodelovanje in preverjanje, pregled stanja na področju pravosodja in poročila o boju proti korupciji, v širši okvir spremljanja pravne države bi lahko zagotovila učinkovitejše in uspešnejše mehanizme nadzora za zaščito finančnih interesov Unije.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8b) | Med posledicami škodljive davčne prakse so: pomanjkljiva preglednost, samovoljna diskriminacija, izkrivljanje konkurence in neenaki konkurenčni pogoji na notranjem trgu in zunaj njega, posledice za celovitost enotnega trga ter za pravičnost, stabilnost in legitimnost davčnega sistema, večje gospodarske neenakosti, nepoštena konkurenca med državami, nezadovoljstvo v družbi, nezaupanje in demokratični deficit. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8b)

Med posledicami škodljive davčne prakse so: pomanjkljiva preglednost, samovoljna diskriminacija, izkrivljanje konkurence in neenaki konkurenčni pogoji na notranjem trgu in zunaj njega, posledice za celovitost enotnega trga ter za pravičnost, stabilnost in legitimnost davčnega sistema, večje gospodarske neenakosti, nepoštena konkurenca med državami, nezadovoljstvo v družbi, nezaupanje in demokratični deficit.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Unija ima na voljo številne instrumente in postopke za zagotavljanje polnega in ustreznega izvajanja načel in vrednot iz PEU, vendar trenutno ni hitrega, učinkovitega odziva institucij Unije, zlasti za zagotovitev dobrega finančnega poslovodenja. Obstoječe instrumente bi bilo treba okrepiti, oceniti in dopolniti v okviru mehanizma pravne države, da bi bili ustrezni in učinkoviti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Unija ima na voljo številne instrumente in postopke za zagotavljanje polnega in ustreznega izvajanja načel in vrednot iz PEU, vendar trenutno ni hitrega, učinkovitega odziva institucij Unije, zlasti za zagotovitev dobrega finančnega poslovodenja. Obstoječe instrumente bi bilo treba okrepiti, oceniti in dopolniti v okviru mehanizma pravne države, da bi bili ustrezni in učinkoviti.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Splošne pomanjkljivosti v državah članicah v zvezi z načelom pravne države, ki zlasti vplivajo na pravilno delovanje javnih organov in učinkovito sodno presojo, lahko resno škodujejo finančnim interesom Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Splošne pomanjkljivosti v državah članicah v zvezi z načelom pravne države, ki zlasti vplivajo na pravilno delovanje javnih organov in učinkovito sodno presojo, lahko resno škodujejo finančnim interesom Unije.

| (11) | Splošne pomanjkljivosti v državah članicah v zvezi z načelom pravne države, ki zlasti vplivajo na pravilno delovanje javnih organov in učinkovito sodno presojo, lahko resno škodujejo finančnim interesom Unije.
  Učinkovite preiskave takšnih pomanjkljivosti ter uporaba učinkovitih in sorazmernih ukrepov, ko se ugotovi splošna pomanjkljivost, niso potrebne le za zavarovanje finančnih interesov Unije, vključno z učinkovitim pobiranjem prihodkov, ampak tudi za zaupanje javnosti v Unijo in njene institucije. Zgolj neodvisno sodstvo, ki spoštuje načelo pravne države in pravne varnosti v vseh državah članicah, lahko dejansko zagotovi, da je denar iz proračuna Unije dovolj zaščiten. |
| --- | --- |

(11)

Splošne pomanjkljivosti v državah članicah v zvezi z načelom pravne države, ki zlasti vplivajo na pravilno delovanje javnih organov in učinkovito sodno presojo, lahko resno škodujejo finančnim interesom Unije.
  Učinkovite preiskave takšnih pomanjkljivosti ter uporaba učinkovitih in sorazmernih ukrepov, ko se ugotovi splošna pomanjkljivost, niso potrebne le za zavarovanje finančnih interesov Unije, vključno z učinkovitim pobiranjem prihodkov, ampak tudi za zaupanje javnosti v Unijo in njene institucije. Zgolj neodvisno sodstvo, ki spoštuje načelo pravne države in pravne varnosti v vseh državah članicah, lahko dejansko zagotovi, da je denar iz proračuna Unije dovolj zaščiten.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Po ocenah Komisije izgube zaradi davčnih utaj in izogibanja davkom znašajo do 1 trilijona EUR letno. Negativne posledice te prakse za proračune držav članic in Unije ter za državljane so očitne in bi lahko spodkopale zaupanje v demokracijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Po ocenah Komisije izgube zaradi davčnih utaj in izogibanja davkom znašajo do 1 trilijona EUR letno. Negativne posledice te prakse za proračune držav članic in Unije ter za državljane so očitne in bi lahko spodkopale zaupanje v demokracijo.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11b) | Izogibanje davku na dohodek pravnih oseb neposredno vpliva na proračune držav članic in proračun Unije ter na prerazporeditev davčne obremenitve med kategorije davkoplačevalcev, pa tudi gospodarske dejavnike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11b)

Izogibanje davku na dohodek pravnih oseb neposredno vpliva na proračune držav članic in proračun Unije ter na prerazporeditev davčne obremenitve med kategorije davkoplačevalcev, pa tudi gospodarske dejavnike.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11c) | Države članice bi morale na področju davčne konkurence to načelo v celoti uporabljati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11c)

Države članice bi morale na področju davčne konkurence to načelo v celoti uporabljati.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11d) | Komisija bi morala kot varuhinja Pogodb zagotoviti, da se pravo Unije in načelo lojalnega sodelovanja med državami članicami v celoti spoštujeta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11d)

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11e) | Ocenjevanje in spremljanje davčnih politik držav članic na ravni Unije bi zagotovilo, da države članice ne bodo uvedle novih škodljivih davčnih ukrepov. Spremljanje skladnosti držav članic, njihovih sodnih oblasti, regij in drugih upravnih struktur s skupnim seznamom nekooperativnih jurisdikcij, ki ga je oblikovala Unija, bi zavarovalo enotni trg in omogočilo njegovo ustrezno in skladno delovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11e)

Ocenjevanje in spremljanje davčnih politik držav članic na ravni Unije bi zagotovilo, da države članice ne bodo uvedle novih škodljivih davčnih ukrepov. Spremljanje skladnosti držav članic, njihovih sodnih oblasti, regij in drugih upravnih struktur s skupnim seznamom nekooperativnih jurisdikcij, ki ga je oblikovala Unija, bi zavarovalo enotni trg in omogočilo njegovo ustrezno in skladno delovanje.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Za opredelitev splošnih pomanjkljivosti mora Komisija podati kvalitativno oceno. Navedena ocena bi
  lahko temeljila
  na informacijah iz
  razpoložljivih
  virov in priznanih institucij, vključno s sodbami Sodišča Evropske unije, poročili Računskega sodišča ter sklepi in priporočili zadevnih mednarodnih organizacij
  in mrež
  , kot so organi Sveta Evrope
  ter evropskih mrež
  vrhovnih sodišč in sodnih svetov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Za opredelitev splošnih pomanjkljivosti mora Komisija podati kvalitativno oceno. Navedena ocena bi
  lahko temeljila
  na informacijah iz
  razpoložljivih
  virov in priznanih institucij, vključno s sodbami Sodišča Evropske unije, poročili Računskega sodišča ter sklepi in priporočili zadevnih mednarodnih organizacij
  in mrež
  , kot so organi Sveta Evrope
  ter evropskih mrež
  vrhovnih sodišč in sodnih svetov.

| (12) | Za opredelitev splošnih pomanjkljivosti mora Komisija podati
  temeljito
  kvalitativno oceno. Navedena ocena bi
  morala biti objektivna, nepristranska in transparentna ter temeljiti
  na informacijah iz vseh
  ustreznih
  virov
  , ob upoštevanju meril, ki se uporabljajo v okviru pogajanj o pristopu k Uniji, zlasti poglavij pravnega reda Unije o pravosodju in temeljnih pravicah, o pravici, svobodi in varnosti, o finančnem nadzoru in o obdavčitvi, pa tudi smernic, ki se uporabljajo v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje, za spremljanje napredka države članice,
  in
  iz
  priznanih institucij, vključno s sodbami Sodišča Evropske unije
  in Evropskega sodišča za človekove pravice, resolucijami Evropskega parlamenta
  , poročili Računskega sodišča ter sklepi in priporočili zadevnih mednarodnih organizacij, kot so organi Sveta Evrope
  , med njimi zlasti kontrolni seznam Beneške komisije za pravno državo, in zadevnih mednarodnih mrež, kot sta evropski mreži
  vrhovnih sodišč in sodnih svetov. |
| --- | --- |

(12)

Za opredelitev splošnih pomanjkljivosti mora Komisija podati
  temeljito
  kvalitativno oceno. Navedena ocena bi
  morala biti objektivna, nepristranska in transparentna ter temeljiti
  na informacijah iz vseh
  ustreznih
  virov
  , ob upoštevanju meril, ki se uporabljajo v okviru pogajanj o pristopu k Uniji, zlasti poglavij pravnega reda Unije o pravosodju in temeljnih pravicah, o pravici, svobodi in varnosti, o finančnem nadzoru in o obdavčitvi, pa tudi smernic, ki se uporabljajo v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje, za spremljanje napredka države članice,
  in
  iz
  priznanih institucij, vključno s sodbami Sodišča Evropske unije
  in Evropskega sodišča za človekove pravice, resolucijami Evropskega parlamenta
  , poročili Računskega sodišča ter sklepi in priporočili zadevnih mednarodnih organizacij, kot so organi Sveta Evrope
  , med njimi zlasti kontrolni seznam Beneške komisije za pravno državo, in zadevnih mednarodnih mrež, kot sta evropski mreži
  vrhovnih sodišč in sodnih svetov.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Za pomoč Komisiji pri oceni splošnih pomanjkljivosti bi bilo treba ustanoviti svetovalno skupino neodvisnih strokovnjakov s področij ustavnega prava ter finančnih in proračunskih zadev. Ta skupina bi morala vsako leto neodvisno oceniti vprašanja v zvezi z načelom pravne države v vseh državah članicah, ki vplivajo ali bi lahko vplivala na dobro finančno poslovodenje ali zaščito finančnih interesov Unije, ter pri tem upoštevati informacije iz vseh ustreznih virov in priznanih institucij. Komisija bi morala pri odločanju o sprejetju ali odpravi morebitnih ukrepov upoštevati ustrezna mnenja, ki jih izrazi ta skupina. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Za pomoč Komisiji pri oceni splošnih pomanjkljivosti bi bilo treba ustanoviti svetovalno skupino neodvisnih strokovnjakov s področij ustavnega prava ter finančnih in proračunskih zadev. Ta skupina bi morala vsako leto neodvisno oceniti vprašanja v zvezi z načelom pravne države v vseh državah članicah, ki vplivajo ali bi lahko vplivala na dobro finančno poslovodenje ali zaščito finančnih interesov Unije, ter pri tem upoštevati informacije iz vseh ustreznih virov in priznanih institucij. Komisija bi morala pri odločanju o sprejetju ali odpravi morebitnih ukrepov upoštevati ustrezna mnenja, ki jih izrazi ta skupina.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Določiti bi bilo treba
  morebitne
  ukrepe, ki jih je treba sprejeti v primeru splošnih pomanjkljivosti, ter postopek za njihovo sprejetje. Navedeni ukrepi bi morali vključevati zamrznitev plačil in obveznosti, zmanjšanje finančnih sredstev v okviru obstoječih obveznosti in prepoved sklepanja novih obveznosti s prejemniki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Določiti bi bilo treba
  morebitne
  ukrepe, ki jih je treba sprejeti v primeru splošnih pomanjkljivosti, ter postopek za njihovo sprejetje. Navedeni ukrepi bi morali vključevati zamrznitev plačil in obveznosti, zmanjšanje finančnih sredstev v okviru obstoječih obveznosti in prepoved sklepanja novih obveznosti s prejemniki.

| (13) | Določiti bi bilo treba ukrepe, ki jih je treba sprejeti v primeru splošnih pomanjkljivosti, ter postopek za njihovo sprejetje. Navedeni ukrepi bi morali vključevati zamrznitev plačil in obveznosti, zmanjšanje finančnih sredstev v okviru obstoječih obveznosti in prepoved sklepanja novih obveznosti s prejemniki. |
| --- | --- |

(13)

Določiti bi bilo treba ukrepe, ki jih je treba sprejeti v primeru splošnih pomanjkljivosti, ter postopek za njihovo sprejetje. Navedeni ukrepi bi morali vključevati zamrznitev plačil in obveznosti, zmanjšanje finančnih sredstev v okviru obstoječih obveznosti in prepoved sklepanja novih obveznosti s prejemniki.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Bistveno je ustrezno zaščititi legitimne interese končnih prejemnikov in upravičencev, kadar se ukrepi sprejmejo v primeru splošnih pomanjkljivosti. Pri razmisleku o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, bi morala Komisija upoštevati njihov morebitni vpliv na končne prejemnike in upravičence. Za boljšo zaščito končnih prejemnikov ali upravičencev bi morala Komisija prek spletnega mesta ali internetnega portala zagotoviti informacije in navodila ter ustrezna orodja za povratno obveščanje Komisije o morebitnih kršitvah pravnih obveznosti državnih subjektov in držav članic glede nadaljnjih izplačil po sprejetju ukrepov na podlagi te uredbe. Da se zagotovi, da se vsak znesek, ki ga dolgujejo subjekti države ali države članice, dejansko plača končnim prejemnikom ali upravičencem, bi morala imeti Komisija po potrebi možnost, da izterja plačila, nakazana tem subjektom, ali, če je primerno, izvede finančni popravek z zmanjšanjem podpore za program ter enak znesek prenese v rezervo Unije, da se uporabi v korist končnih prejemnikov ali upravičencev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Bistveno je ustrezno zaščititi legitimne interese končnih prejemnikov in upravičencev, kadar se ukrepi sprejmejo v primeru splošnih pomanjkljivosti. Pri razmisleku o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, bi morala Komisija upoštevati njihov morebitni vpliv na končne prejemnike in upravičence. Za boljšo zaščito končnih prejemnikov ali upravičencev bi morala Komisija prek spletnega mesta ali internetnega portala zagotoviti informacije in navodila ter ustrezna orodja za povratno obveščanje Komisije o morebitnih kršitvah pravnih obveznosti državnih subjektov in držav članic glede nadaljnjih izplačil po sprejetju ukrepov na podlagi te uredbe. Da se zagotovi, da se vsak znesek, ki ga dolgujejo subjekti države ali države članice, dejansko plača končnim prejemnikom ali upravičencem, bi morala imeti Komisija po potrebi možnost, da izterja plačila, nakazana tem subjektom, ali, če je primerno, izvede finančni popravek z zmanjšanjem podpore za program ter enak znesek prenese v rezervo Unije, da se uporabi v korist končnih prejemnikov ali upravičencev.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Za zagotovitev enotnega izvajanja te uredbe ter glede na pomen finančnih učinkov ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo, bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na
  Svet, ki bi moral ukrepati na predlog Komisije
  .
  Za lažje sprejetje odločitev, ki so nujne za zaščito finančnih interesov Unije, bi bilo treba uporabiti glasovanje po pravilu obrnjene kvalificirane večine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Za zagotovitev enotnega izvajanja te uredbe ter glede na pomen finančnih učinkov ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo, bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na
  Svet, ki bi moral ukrepati na predlog Komisije
  .
  Za lažje sprejetje odločitev, ki so nujne za zaščito finančnih interesov Unije, bi bilo treba uporabiti glasovanje po pravilu obrnjene kvalificirane večine.

| (15) | Za zagotovitev enotnega izvajanja te uredbe ter glede na pomen finančnih učinkov ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo, bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na
  Komisijo
  . |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev enotnega izvajanja te uredbe ter glede na pomen finančnih učinkov ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo, bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na
  Komisijo
  .

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | Glede na njihov vpliv na proračun Unije bi morali ukrepi, sprejeti v skladu s to uredbo, začeli veljati šele, ko Evropski parlament in Svet potrdita prenos proračunske rezerve v znesku, ki je enakovreden vrednosti sprejetih ukrepov. Da se olajša sprejemanje odločitev, ki so potrebne za zaščito finančnih interesov Unije, bi bilo treba takšne prerazporeditve obravnavati kot sprejete, razen če jih Evropski parlament ali Svet, ki odloča s kvalificirano večino, v določenem časovnem obdobju ne spremeni ali zavrne. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

Glede na njihov vpliv na proračun Unije bi morali ukrepi, sprejeti v skladu s to uredbo, začeli veljati šele, ko Evropski parlament in Svet potrdita prenos proračunske rezerve v znesku, ki je enakovreden vrednosti sprejetih ukrepov. Da se olajša sprejemanje odločitev, ki so potrebne za zaščito finančnih interesov Unije, bi bilo treba takšne prerazporeditve obravnavati kot sprejete, razen če jih Evropski parlament ali Svet, ki odloča s kvalificirano večino, v določenem časovnem obdobju ne spremeni ali zavrne.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Pred predlogom za sprejetje kakršnih koli ukrepov v skladu s to uredbo, bi Komisija morala obvestiti zadevno državo članico, zakaj meni, da je v navedeni državi članici prišlo do splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države. Država članice bi morala imeti možnost, da predloži svoje pripombe. Komisija
  in Svet
  bi morala upoštevati navedene pripombe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Pred predlogom za sprejetje kakršnih koli ukrepov v skladu s to uredbo, bi Komisija morala obvestiti zadevno državo članico, zakaj meni, da je v navedeni državi članici prišlo do splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države. Država članice bi morala imeti možnost, da predloži svoje pripombe. Komisija
  in Svet
  bi morala upoštevati navedene pripombe.

| (16) | Pred predlogom za sprejetje kakršnih koli ukrepov v skladu s to uredbo, bi Komisija morala obvestiti zadevno državo članico, zakaj meni, da je v navedeni državi članici prišlo do splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države.
  Komisija bi morala nemudoma obvestiti Evropski parlament in Svet o vseh takšnih obvestilih in njihovi vsebini. Zadevna
  država članica bi morala imeti možnost, da predloži svoje pripombe. Komisija bi morala te pripombe upoštevati. |
| --- | --- |

(16)

Pred predlogom za sprejetje kakršnih koli ukrepov v skladu s to uredbo, bi Komisija morala obvestiti zadevno državo članico, zakaj meni, da je v navedeni državi članici prišlo do splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države.
  Komisija bi morala nemudoma obvestiti Evropski parlament in Svet o vseh takšnih obvestilih in njihovi vsebini. Zadevna
  država članica bi morala imeti možnost, da predloži svoje pripombe. Komisija bi morala te pripombe upoštevati.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Svet bi moral na predlog Komisije
  odpraviti ukrepe z odložilnim učinkom, če so bile razmere, ki so vodile do sprejetja navedenih ukrepov, uspešno odpravljene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Svet bi moral na predlog Komisije
  odpraviti ukrepe z odložilnim učinkom, če so bile razmere, ki so vodile do sprejetja navedenih ukrepov, uspešno odpravljene.

| (17) | Komisija bi morala
  odpraviti ukrepe z odložilnim učinkom
  ter Evropskemu parlamentu in Svetu predlagati odpravi proračunske rezerve za navedene ukrepe v celoti ali delno
  , če so bile razmere, ki so vodile do sprejetja navedenih ukrepov, uspešno odpravljene. |
| --- | --- |

(17)

Komisija bi morala
  odpraviti ukrepe z odložilnim učinkom
  ter Evropskemu parlamentu in Svetu predlagati odpravi proračunske rezerve za navedene ukrepe v celoti ali delno
  , če so bile razmere, ki so vodile do sprejetja navedenih ukrepov, uspešno odpravljene.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Komisija bi morala Evropski parlament obveščati o vseh ukrepih, predlaganih in sprejetih v skladu s to uredbo – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Komisija bi morala Evropski parlament obveščati o vseh ukrepih, predlaganih in sprejetih v skladu s to uredbo –

črtano

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | „načelo pravne države“ se
  nanaša na vrednote
  Unije iz člena 2
  Pogodbe o Evropski uniji, ki
  vključuje načela zakonitosti, vključno s preglednim, odgovornim, demokratičnim in pluralističnim postopkom sprejemanja
  zakonodaje
  ; pravne varnosti; prepovedi samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti; učinkovitega sodnega varstva
  s strani neodvisnih sodišč
  , vključno s temeljnimi pravicami; delitve oblasti in enakosti pred zakonom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

„načelo pravne države“ se
  nanaša na vrednote
  Unije iz člena 2
  Pogodbe o Evropski uniji, ki
  vključuje načela zakonitosti, vključno s preglednim, odgovornim, demokratičnim in pluralističnim postopkom sprejemanja
  zakonodaje
  ; pravne varnosti; prepovedi samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti; učinkovitega sodnega varstva
  s strani neodvisnih sodišč
  , vključno s temeljnimi pravicami; delitve oblasti in enakosti pred zakonom;

| (a) | „načelo pravne države“ se
  razume kot spoštovanje vrednot
  Unije iz člena 2
  PEU in meril za članstvo v Uniji, omenjenih v členu 49 PEU;
  vključuje načela zakonitosti, vključno s preglednim, odgovornim, demokratičnim in pluralističnim postopkom sprejemanja
  zakonov
  ; pravne varnosti; prepovedi samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti;
  dostopa do sodstva in
  učinkovitega sodnega varstva
  pred neodvisnimi in nepristranskimi sodišči
  , vključno s temeljnimi pravicami
  , ki so določene v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in mednarodnih pogodbah o človekovih pravicah
  ; delitve oblasti
  ; nediskriminacije
  in enakosti pred zakonom; |
| --- | --- |

(a)

„načelo pravne države“ se
  razume kot spoštovanje vrednot
  Unije iz člena 2
  PEU in meril za članstvo v Uniji, omenjenih v členu 49 PEU;
  vključuje načela zakonitosti, vključno s preglednim, odgovornim, demokratičnim in pluralističnim postopkom sprejemanja
  zakonov
  ; pravne varnosti; prepovedi samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti;
  dostopa do sodstva in
  učinkovitega sodnega varstva
  pred neodvisnimi in nepristranskimi sodišči
  , vključno s temeljnimi pravicami
  , ki so določene v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in mednarodnih pogodbah o človekovih pravicah
  ; delitve oblasti
  ; nediskriminacije
  in enakosti pred zakonom;

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | „splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države“ pomenijo široko razširjeno ali ponavljajoče se ravnanje ali opustitve ali ukrepe javnih organov, ki vplivajo na pravno državo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

„splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države“ pomenijo široko razširjeno ali ponavljajoče se ravnanje ali opustitve ali ukrepe javnih organov, ki vplivajo na pravno državo;

| (b) | „splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države“ pomenijo široko razširjeno ali ponavljajoče se ravnanje ali opustitve ali ukrepe javnih organov, ki vplivajo na pravno državo
  , če vplivajo ali bi lahko vplivale na načela dobrega finančnega poslovodenja ali zaščito finančnih interesov Unije
  ;
  splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države so lahko tudi posledica sistemske grožnje vrednotam Unije iz člena 2 PEU, ki vplivajo ali bi lahko vplivale na načela dobrega finančnega poslovodenja ali zaščito finančnih interesov Unije; |
| --- | --- |

(b)

„splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države“ pomenijo široko razširjeno ali ponavljajoče se ravnanje ali opustitve ali ukrepe javnih organov, ki vplivajo na pravno državo
  , če vplivajo ali bi lahko vplivale na načela dobrega finančnega poslovodenja ali zaščito finančnih interesov Unije
  ;
  splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države so lahko tudi posledica sistemske grožnje vrednotam Unije iz člena 2 PEU, ki vplivajo ali bi lahko vplivale na načela dobrega finančnega poslovodenja ali zaščito finančnih interesov Unije;

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | „državni subjekt“ pomeni vse javne organe na vseh vladnih ravneh, vključno z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, ter organizacije države članice v smislu [točke 42 člena 2] Uredbe (EU, Euratom)
  št. [...]
  (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

„državni subjekt“ pomeni vse javne organe na vseh vladnih ravneh, vključno z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, ter organizacije države članice v smislu [točke 42 člena 2] Uredbe (EU, Euratom)
  št. [...]
  (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba).

| (c) | „državni subjekt“ pomeni vse javne organe na vseh vladnih ravneh, vključno z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, ter organizacije države članice v smislu točke 42 člena 2 Uredbe (EU, Euratom)
  2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)(v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). |
| --- | --- |

(c)

„državni subjekt“ pomeni vse javne organe na vseh vladnih ravneh, vključno z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, ter organizacije države članice v smislu točke 42 člena 2 Uredbe (EU, Euratom)
  2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)(v nadaljnjem besedilu: finančna uredba).

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 2a |
| | Splošne pomanjkljivosti |
| | Kot splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države, ki vplivajo ali bi lahko vplivale na načela dobrega finančnega poslovodenja ali zaščito finančnih interesov Unije, se štejejo zlasti: |
| | (a) | ogrožanje neodvisnosti sodstva, vključno s postavljanjem omejitev za zmožnost samostojnega opravljanja sodnih funkcij prek zunanjega poseganja v jamstva neodvisnosti, oviranja sojenja prek zunanjih navodil, samovoljnega spreminjanja pravil o imenovanju ali pogojev službovanja pravosodnega osebja ali prek vplivanja na pravosodne uslužbence na način, ki ogroža njihovo nepristranskost, ali s poseganjem v neodvisnost odvetniškega poklica; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 2a

Splošne pomanjkljivosti

Kot splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države, ki vplivajo ali bi lahko vplivale na načela dobrega finančnega poslovodenja ali zaščito finančnih interesov Unije, se štejejo zlasti:

(a)

ogrožanje neodvisnosti sodstva, vključno s postavljanjem omejitev za zmožnost samostojnega opravljanja sodnih funkcij prek zunanjega poseganja v jamstva neodvisnosti, oviranja sojenja prek zunanjih navodil, samovoljnega spreminjanja pravil o imenovanju ali pogojev službovanja pravosodnega osebja ali prek vplivanja na pravosodne uslužbence na način, ki ogroža njihovo nepristranskost, ali s poseganjem v neodvisnost odvetniškega poklica;

| (b) | neuspešno preprečevanje, popravljanje in kaznovanje samovoljnih in nezakonitih odločitev javnih organov, vključno z organi kazenskega pregona, odrekanje finančnih in človeških virov, kar vpliva na njihovo pravilno delovanje, ali neuspešno zagotavljanje odsotnosti nasprotja interesov; |
| --- | --- |

(b)

neuspešno preprečevanje, popravljanje in kaznovanje samovoljnih in nezakonitih odločitev javnih organov, vključno z organi kazenskega pregona, odrekanje finančnih in človeških virov, kar vpliva na njihovo pravilno delovanje, ali neuspešno zagotavljanje odsotnosti nasprotja interesov;

| (c) | omejevanje razpoložljivosti in učinkovitosti pravnih sredstev, vključno s strogimi postopkovnimi pravili, pomanjkljivo izvajanje sodnih odločb ali omejevanje učinkovitega preiskovanja, pregona in kaznovanja kršitev prava; |
| --- | --- |

(c)

omejevanje razpoložljivosti in učinkovitosti pravnih sredstev, vključno s strogimi postopkovnimi pravili, pomanjkljivo izvajanje sodnih odločb ali omejevanje učinkovitega preiskovanja, pregona in kaznovanja kršitev prava;

| (d) | ogrožanje upravne zmožnosti države članice, da spoštuje obveznosti članstva v Uniji, vključno z zmožnostjo za učinkovito izvajanje pravil, standardov in politik, ki sestavljajo pravo Unije; |
| --- | --- |

(d)

ogrožanje upravne zmožnosti države članice, da spoštuje obveznosti članstva v Uniji, vključno z zmožnostjo za učinkovito izvajanje pravil, standardov in politik, ki sestavljajo pravo Unije;

| (e) | ukrepi, ki slabijo varstvo zaupne komunikacije med odvetnikom in stranko. |
| --- | --- |

(e)

ukrepi, ki slabijo varstvo zaupne komunikacije med odvetnikom in stranko.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 3 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ukrepi | Tveganja za finančne interese Unije |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ukrepi

Tveganja za finančne interese Unije

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Sprejmejo se ustrezni ukrepi, kadar
  splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države
  v državi članici vplivajo ali bi lahko vplivale na dobro finančno poslovodenje ali zaščito finančnih interesov Unije,
  zlasti
  na
  : | 1.   Splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države
  se lahko ugotovijo, če je prizadeto ali obstaja tveganje, da bi bilo lahko prizadeto,
  zlasti
  kaj od naslednjega
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   
  Sprejmejo se ustrezni ukrepi, kadar
  splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države
  v državi članici vplivajo ali bi lahko vplivale na dobro finančno poslovodenje ali zaščito finančnih interesov Unije,
  zlasti
  na
  :

1.   Splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države
  se lahko ugotovijo, če je prizadeto ali obstaja tveganje, da bi bilo lahko prizadeto,
  zlasti
  kaj od naslednjega
  :

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka a

Člen 3 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | pravilno delovanje organov navedene države članice, ki izvršujejo proračun Unije, zlasti v okviru oddaje javnih naročil in postopkov dodeljevanja nepovratnih sredstev
  ter izvajanja spremljanja in nadzora
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

pravilno delovanje organov navedene države članice, ki izvršujejo proračun Unije, zlasti v okviru oddaje javnih naročil in postopkov dodeljevanja nepovratnih sredstev
  ter izvajanja spremljanja in nadzora
  ;

ter izvajanja spremljanja in nadzora

| (a) | pravilno delovanje organov navedene države članice, ki izvršujejo proračun Unije, zlasti v okviru oddaje javnih naročil in postopkov dodeljevanja nepovratnih sredstev; |
| --- | --- |

(a)

pravilno delovanje organov navedene države članice, ki izvršujejo proračun Unije, zlasti v okviru oddaje javnih naročil in postopkov dodeljevanja nepovratnih sredstev;

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | pravilno delovanje tržnega gospodarstva, s tem pa spoštovanje konkurence in tržnih sil v Uniji ter učinkovito izvajanje obveznosti članstva, vključno z upoštevanjem cilja politične, ekonomske in monetarne unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

pravilno delovanje tržnega gospodarstva, s tem pa spoštovanje konkurence in tržnih sil v Uniji ter učinkovito izvajanje obveznosti članstva, vključno z upoštevanjem cilja politične, ekonomske in monetarne unije;

pravilno delovanje tržnega gospodarstva, s tem pa spoštovanje konkurence in tržnih sil v Uniji ter učinkovito izvajanje obveznosti članstva, vključno z upoštevanjem cilja politične, ekonomske in monetarne unije;

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka a b (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka a b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | pravilno delovanje organov, ki izvajajo finančni nadzor, spremljanje ter notranje in zunanje revizije, ter pravilno delovanje učinkovitih in preglednih sistemov za finančno poslovodenje in računovodstvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ab)

(ab)

pravilno delovanje organov, ki izvajajo finančni nadzor, spremljanje ter notranje in zunanje revizije, ter pravilno delovanje učinkovitih in preglednih sistemov za finančno poslovodenje in računovodstvo;

pravilno delovanje organov, ki izvajajo finančni nadzor, spremljanje ter notranje in zunanje revizije, ter pravilno delovanje učinkovitih in preglednih sistemov za finančno poslovodenje in računovodstvo;

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka b

Člen 3 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | pravilno delovanje preiskovalnih organov in javnih organov pregona v zvezi s pregonom goljufij, korupcije ali drugih kršitev prava Unije, povezanih z izvrševanjem proračuna Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

pravilno delovanje preiskovalnih organov in javnih organov pregona v zvezi s pregonom goljufij, korupcije ali drugih kršitev prava Unije, povezanih z izvrševanjem proračuna Unije;

| (b) | pravilno delovanje preiskovalnih organov in javnih organov pregona v zvezi s pregonom goljufij,
  vključno z davčno utajo,
  korupcije ali drugih kršitev prava Unije, povezanih z izvrševanjem proračuna Unije; |
| --- | --- |

(b)

pravilno delovanje preiskovalnih organov in javnih organov pregona v zvezi s pregonom goljufij,
  vključno z davčno utajo,
  korupcije ali drugih kršitev prava Unije, povezanih z izvrševanjem proračuna Unije;

vključno z davčno utajo,

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka c

Člen 3 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | učinkovito sodno presojo
  s strani neodvisnih sodišč glede ukrepov ali opustitev s strani organov iz točk (a) in (b); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

učinkovito sodno presojo
  s strani neodvisnih sodišč glede ukrepov ali opustitev s strani organov iz točk (a) in (b);

učinkovito sodno presojo

| (c) | učinkovita sodna presoja
  s strani neodvisnih sodišč glede ukrepov ali opustitev s strani organov iz točk (a)
  , (ab)
  in (b); |
| --- | --- |

(c)

učinkovita sodna presoja
  s strani neodvisnih sodišč glede ukrepov ali opustitev s strani organov iz točk (a)
  , (ab)
  in (b);

učinkovita sodna presoja

, (ab)

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka d

Člen 3 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | preprečevanje in kaznovanje goljufij, korupcije ali drugih kršitev prava Unije v zvezi z izvrševanjem proračuna Unije ter naložitev učinkovitih in odvračilnih kazni prejemnikom s strani nacionalnih sodišč ali upravnih organov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

preprečevanje in kaznovanje goljufij, korupcije ali drugih kršitev prava Unije v zvezi z izvrševanjem proračuna Unije ter naložitev učinkovitih in odvračilnih kazni prejemnikom s strani nacionalnih sodišč ali upravnih organov;

| (d) | preprečevanje in kaznovanje goljufij,
  vključno z davčno utajo,
  korupcije ali drugih kršitev prava Unije v zvezi z izvrševanjem proračuna Unije ter naložitev učinkovitih in odvračilnih kazni prejemnikom s strani nacionalnih sodišč ali upravnih organov; |
| --- | --- |

(d)

preprečevanje in kaznovanje goljufij,
  vključno z davčno utajo,
  korupcije ali drugih kršitev prava Unije v zvezi z izvrševanjem proračuna Unije ter naložitev učinkovitih in odvračilnih kazni prejemnikom s strani nacionalnih sodišč ali upravnih organov;

vključno z davčno utajo,

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka e a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | preprečevanje in kaznovanje izogibanja davkom in davčne konkurence ter pravilno delovanje organov, ki prispevajo k upravnemu sodelovanju v davčnih zadevah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

preprečevanje in kaznovanje izogibanja davkom in davčne konkurence ter pravilno delovanje organov, ki prispevajo k upravnemu sodelovanju v davčnih zadevah;

preprečevanje in kaznovanje izogibanja davkom in davčne konkurence ter pravilno delovanje organov, ki prispevajo k upravnemu sodelovanju v davčnih zadevah;

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka f

Člen 3 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | učinkovito in pravočasno sodelovanje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam ter Evropskim javnim tožilstvom pri njunih preiskavah in pregonih v skladu z njunimi ustreznimi pravnimi akti in načelom lojalnega sodelovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

učinkovito in pravočasno sodelovanje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam ter Evropskim javnim tožilstvom pri njunih preiskavah in pregonih v skladu z njunimi ustreznimi pravnimi akti in načelom lojalnega sodelovanja.

| (f) | učinkovito in pravočasno sodelovanje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam ter Evropskim javnim tožilstvom
  , če država članica v njem sodeluje,
  pri njunih preiskavah in pregonih v skladu z njunimi ustreznimi pravnimi akti in načelom lojalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

(f)

učinkovito in pravočasno sodelovanje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam ter Evropskim javnim tožilstvom
  , če država članica v njem sodeluje,
  pri njunih preiskavah in pregonih v skladu z njunimi ustreznimi pravnimi akti in načelom lojalnega sodelovanja;

, če država članica v njem sodeluje,

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka f a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | pravilno izvrševanje proračuna Unije po sistemski kršitvi temeljnih pravic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

pravilno izvrševanje proračuna Unije po sistemski kršitvi temeljnih pravic.

pravilno izvrševanje proračuna Unije po sistemski kršitvi temeljnih pravic.

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

Člen 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Med splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države se zlasti lahko uvršča: | črtano |
| (a) | ogrožanje neodvisnosti sodstva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.
     
  Med splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države se zlasti lahko uvršča:

črtano

črtano

(a)

(a)

ogrožanje neodvisnosti sodstva;

ogrožanje neodvisnosti sodstva;

| (b) | neuspešno preprečevanje, popravljanje in kaznovanje samovoljnih in nezakonitih odločitev javnih organov, vključno z organi kazenskega pregona, odrekanje finančnih in človeških virov, kar vpliva na njihovo pravilno delovanje, ali neuspešno zagotavljanje odsotnosti nasprotja interesov; |
| --- | --- |

(b)

(b)

neuspešno preprečevanje, popravljanje in kaznovanje samovoljnih in nezakonitih odločitev javnih organov, vključno z organi kazenskega pregona, odrekanje finančnih in človeških virov, kar vpliva na njihovo pravilno delovanje, ali neuspešno zagotavljanje odsotnosti nasprotja interesov;

neuspešno preprečevanje, popravljanje in kaznovanje samovoljnih in nezakonitih odločitev javnih organov, vključno z organi kazenskega pregona, odrekanje finančnih in človeških virov, kar vpliva na njihovo pravilno delovanje, ali neuspešno zagotavljanje odsotnosti nasprotja interesov;

| (c) | omejevanje razpoložljivosti in učinkovitosti pravnih sredstev, vključno s strogimi postopkovnimi pravili, pomanjkljivo izvajanje sodnih odločb ali omejevanje učinkovitega preiskovanja, pregona in kaznovanja kršitev prava. |
| --- | --- |

(c)

(c)

omejevanje razpoložljivosti in učinkovitosti pravnih sredstev, vključno s strogimi postopkovnimi pravili, pomanjkljivo izvajanje sodnih odločb ali omejevanje učinkovitega preiskovanja, pregona in kaznovanja kršitev prava.

omejevanje razpoložljivosti in učinkovitosti pravnih sredstev, vključno s strogimi postopkovnimi pravili, pomanjkljivo izvajanje sodnih odločb ali omejevanje učinkovitega preiskovanja, pregona in kaznovanja kršitev prava.

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 a (novo)

Člen 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 3a |
| | Skupina neodvisnih strokovnjakov |
| | 1.
     
  Komisija ustanovi skupino neodvisnih strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: skupina). |
| | Skupino sestavljajo neodvisni strokovnjaki s področij ustavnega prava ter finančnih in proračunskih zadev. Po enega strokovnjaka imenuje nacionalni parlament vsake države članice, Evropski parlament pa imenuje pet strokovnjakov. Pri sestavi skupine se zagotovi uravnotežena zastopanost spolov. |
| | Po potrebi se lahko kot opazovalci v skupino v skladu s poslovnikom iz odstavka 6 povabijo predstavniki ustreznih organizacij in mrež, kot so Evropska zveza akademij za znanost in humanistiko, Evropska mreža nacionalnih institucij za človekove pravice, organi Sveta Evrope, Evropska komisija za učinkovitost pravosodja, Svet odvetniških združenj Evrope, Mreža davčnih sodišč, Organizacija združenih narodov, Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi in Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj. |
| | 2.
     
  Cilj svetovalnih nalog skupine je pomagati Komisiji pri prepoznavanju splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, ki vplivajo ali bi lahko vplivale na načela dobrega finančnega poslovodenja ali na zaščito finančnih interesov Unije. |
| | Skupina vsako leto oceni razmere v vseh državah članicah oceni na podlagi kvantitativnih in kvalitativnih meril in informacij, pri čemer ustrezno upošteva informacije in navodila iz člena 5(2). |
| | 3.
     
  Skupina vsako leto objavi povzetek svojih ugotovitev. |
| | 4.
     
  V okviru svojih svetovalnih nalog in ob upoštevanju izida ugotovitev iz odstavka 2 lahko skupina izrazi mnenje o splošni pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državi članici. |
| | Ko izrazi mnenje, si skupina prizadeva doseči soglasje. Če takega soglasja ni mogoče doseči, skupina izrazi svoje mnenje z navadno večino članov. |
| | 5.
     
  Pri sprejemanju izvedbenih aktov v skladu s členom 5(6) in členom 6(2) Komisija upošteva vsa ustrezna mnenja, ki jih izrazi skupina v skladu z odstavkom 4 tega člena. |
| | 6.
     
  Skupina med svojimi člani izvoli predsednika. Skupina sprejme svoj poslovnik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 3a

Člen 3a

Skupina neodvisnih strokovnjakov

Skupina neodvisnih strokovnjakov

1.
     
  Komisija ustanovi skupino neodvisnih strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: skupina).

Skupino sestavljajo neodvisni strokovnjaki s področij ustavnega prava ter finančnih in proračunskih zadev. Po enega strokovnjaka imenuje nacionalni parlament vsake države članice, Evropski parlament pa imenuje pet strokovnjakov. Pri sestavi skupine se zagotovi uravnotežena zastopanost spolov.

Skupino sestavljajo neodvisni strokovnjaki s področij ustavnega prava ter finančnih in proračunskih zadev. Po enega strokovnjaka imenuje nacionalni parlament vsake države članice, Evropski parlament pa imenuje pet strokovnjakov. Pri sestavi skupine se zagotovi uravnotežena zastopanost spolov.

Po potrebi se lahko kot opazovalci v skupino v skladu s poslovnikom iz odstavka 6 povabijo predstavniki ustreznih organizacij in mrež, kot so Evropska zveza akademij za znanost in humanistiko, Evropska mreža nacionalnih institucij za človekove pravice, organi Sveta Evrope, Evropska komisija za učinkovitost pravosodja, Svet odvetniških združenj Evrope, Mreža davčnih sodišč, Organizacija združenih narodov, Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi in Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj.

Po potrebi se lahko kot opazovalci v skupino v skladu s poslovnikom iz odstavka 6 povabijo predstavniki ustreznih organizacij in mrež, kot so Evropska zveza akademij za znanost in humanistiko, Evropska mreža nacionalnih institucij za človekove pravice, organi Sveta Evrope, Evropska komisija za učinkovitost pravosodja, Svet odvetniških združenj Evrope, Mreža davčnih sodišč, Organizacija združenih narodov, Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi in Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj.

2.
     
  Cilj svetovalnih nalog skupine je pomagati Komisiji pri prepoznavanju splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, ki vplivajo ali bi lahko vplivale na načela dobrega finančnega poslovodenja ali na zaščito finančnih interesov Unije.

Skupina vsako leto oceni razmere v vseh državah članicah oceni na podlagi kvantitativnih in kvalitativnih meril in informacij, pri čemer ustrezno upošteva informacije in navodila iz člena 5(2).

Skupina vsako leto oceni razmere v vseh državah članicah oceni na podlagi kvantitativnih in kvalitativnih meril in informacij, pri čemer ustrezno upošteva informacije in navodila iz člena 5(2).

3.
     
  Skupina vsako leto objavi povzetek svojih ugotovitev.

4.
     
  V okviru svojih svetovalnih nalog in ob upoštevanju izida ugotovitev iz odstavka 2 lahko skupina izrazi mnenje o splošni pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državi članici.

Ko izrazi mnenje, si skupina prizadeva doseči soglasje. Če takega soglasja ni mogoče doseči, skupina izrazi svoje mnenje z navadno večino članov.

Ko izrazi mnenje, si skupina prizadeva doseči soglasje. Če takega soglasja ni mogoče doseči, skupina izrazi svoje mnenje z navadno večino članov.

5.
     
  Pri sprejemanju izvedbenih aktov v skladu s členom 5(6) in členom 6(2) Komisija upošteva vsa ustrezna mnenja, ki jih izrazi skupina v skladu z odstavkom 4 tega člena.

6.
     
  Skupina med svojimi člani izvoli predsednika. Skupina sprejme svoj poslovnik.

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – naslov

Člen 4 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vsebina ukrepov | Ukrepi za zaščito proračuna Evropske unije |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vsebina ukrepov

Vsebina ukrepov

Ukrepi za zaščito proračuna Evropske unije

Ukrepi za zaščito proračuna Evropske unije

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 4 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Sprejme
  se lahko eden ali več naslednjih
  ustreznih
  ukrepov: | 1.   
  Kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 3,
  se lahko
  sprejme
  eden ali več naslednjih ukrepov: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Sprejme
  se lahko eden ali več naslednjih
  ustreznih
  ukrepov:

1.   
  Kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 3,
  se lahko
  sprejme
  eden ali več naslednjih ukrepov:

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3

Člen 4 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Sprejeti ukrepi morajo biti sorazmerni z naravo, resnostjo in obsegom splošnih pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo. Morajo se čim bolj ciljno usmeriti v ukrepe Unije, ki jih navedena pomanjkljivost zadeva ali bi jih lahko zadevala. | 3.   Sprejeti ukrepi morajo biti sorazmerni z naravo, resnostjo
  , trajanjem
  in obsegom splošnih pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo. Morajo se čim bolj ciljno usmeriti v ukrepe Unije, ki jih navedena pomanjkljivost zadeva ali bi jih lahko zadevala. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Sprejeti ukrepi morajo biti sorazmerni z naravo, resnostjo in obsegom splošnih pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo. Morajo se čim bolj ciljno usmeriti v ukrepe Unije, ki jih navedena pomanjkljivost zadeva ali bi jih lahko zadevala.

3.   Sprejeti ukrepi morajo biti sorazmerni z naravo, resnostjo
  , trajanjem
  in obsegom splošnih pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo. Morajo se čim bolj ciljno usmeriti v ukrepe Unije, ki jih navedena pomanjkljivost zadeva ali bi jih lahko zadevala.

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3 a (novo)

Člen 4 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija prek spletnega mesta ali internetnega portala zagotovi informacije in navodila za končne prejemnike ali upravičence o obveznostih držav članic iz odstavka 2. |
| | Komisija na istem spletnem mestu ali internetnem portalu zagotovi tudi ustrezna orodja, s katerimi končni prejemniki ali upravičenci povratno obveščajo Komisijo o morebitnih kršitvah teh obveznosti, ki po mnenju teh končnih prejemnikov ali upravičencev nanje neposredno vplivajo. Ta odstavek se uporablja na način, ki zagotavlja zaščito oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije, v skladu z načeli iz Direktive XXX (direktiva o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije). Komisija lahko informacije, ki jih predložijo končni prejemniki ali upravičenci v skladu s tem odstavkom, upošteva le, če jim je priloženo dokazilo, da je zadevni končni prejemnik ali upravičenec vložil uradno pritožbo pri pristojnem organu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Komisija prek spletnega mesta ali internetnega portala zagotovi informacije in navodila za končne prejemnike ali upravičence o obveznostih držav članic iz odstavka 2.

Komisija na istem spletnem mestu ali internetnem portalu zagotovi tudi ustrezna orodja, s katerimi končni prejemniki ali upravičenci povratno obveščajo Komisijo o morebitnih kršitvah teh obveznosti, ki po mnenju teh končnih prejemnikov ali upravičencev nanje neposredno vplivajo. Ta odstavek se uporablja na način, ki zagotavlja zaščito oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije, v skladu z načeli iz Direktive XXX (direktiva o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije). Komisija lahko informacije, ki jih predložijo končni prejemniki ali upravičenci v skladu s tem odstavkom, upošteva le, če jim je priloženo dokazilo, da je zadevni končni prejemnik ali upravičenec vložil uradno pritožbo pri pristojnem organu.

Komisija na istem spletnem mestu ali internetnem portalu zagotovi tudi ustrezna orodja, s katerimi končni prejemniki ali upravičenci povratno obveščajo Komisijo o morebitnih kršitvah teh obveznosti, ki po mnenju teh končnih prejemnikov ali upravičencev nanje neposredno vplivajo. Ta odstavek se uporablja na način, ki zagotavlja zaščito oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije, v skladu z načeli iz Direktive XXX (direktiva o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije). Komisija lahko informacije, ki jih predložijo končni prejemniki ali upravičenci v skladu s tem odstavkom, upošteva le, če jim je priloženo dokazilo, da je zadevni končni prejemnik ali upravičenec vložil uradno pritožbo pri pristojnem organu.

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3 b (novo)

Člen 4 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Komisija na podlagi informacij, ki jih predložijo končni prejemniki ali upravičenci v skladu z odstavkom 3a, zagotovi, da se vsak znesek, ki ga dolguje subjekt države ali država članica v skladu z odstavkom 2, dejansko plača končnim prejemnikom ali upravičencem.




  Po potrebi: |
| | (a) | Komisija, kar zadeva sredstva iz proračuna Unije, s katerimi se upravlja v skladu s členom 62(1)(c) finančne uredbe: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Komisija na podlagi informacij, ki jih predložijo končni prejemniki ali upravičenci v skladu z odstavkom 3a, zagotovi, da se vsak znesek, ki ga dolguje subjekt države ali država članica v skladu z odstavkom 2, dejansko plača končnim prejemnikom ali upravičencem.

Po potrebi:

(a)

(a)

Komisija, kar zadeva sredstva iz proračuna Unije, s katerimi se upravlja v skladu s členom 62(1)(c) finančne uredbe:

Komisija, kar zadeva sredstva iz proračuna Unije, s katerimi se upravlja v skladu s členom 62(1)(c) finančne uredbe:

| | (i) | izterja plačila vsem organom iz točk (v) do (vii) člena 62(1)(c) finančne uredbe v znesku, ki je enak znesku, ki v nasprotju z odstavkom 2 tega člena ni bil plačan končnim prejemnikom ali upravičencem; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

izterja plačila vsem organom iz točk (v) do (vii) člena 62(1)(c) finančne uredbe v znesku, ki je enak znesku, ki v nasprotju z odstavkom 2 tega člena ni bil plačan končnim prejemnikom ali upravičencem;

izterja plačila vsem organom iz točk (v) do (vii) člena 62(1)(c) finančne uredbe v znesku, ki je enak znesku, ki v nasprotju z odstavkom 2 tega člena ni bil plačan končnim prejemnikom ali upravičencem;

| | (ii) | prenese znesek, ki je enak znesku iz prejšnje točke, v rezervo Unije iz člena 12 Uredbe Sveta XXX (uredba o večletnem finančnem okviru). Ta znesek se šteje za razliko, ki ostane na razpolago v smislu točke (a) člena 12(1) Uredbe Sveta XXX (uredba o večletnem finančnem okviru), in se, kolikor je to mogoče, uporabi v skladu s členom 12(2) Uredbe Sveta XXX (uredba o večletnem finančnem okviru) v korist končnih prejemnikov ali upravičencev iz odstavka 2 tega člena; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

prenese znesek, ki je enak znesku iz prejšnje točke, v rezervo Unije iz člena 12 Uredbe Sveta XXX (uredba o večletnem finančnem okviru). Ta znesek se šteje za razliko, ki ostane na razpolago v smislu točke (a) člena 12(1) Uredbe Sveta XXX (uredba o večletnem finančnem okviru), in se, kolikor je to mogoče, uporabi v skladu s členom 12(2) Uredbe Sveta XXX (uredba o večletnem finančnem okviru) v korist končnih prejemnikov ali upravičencev iz odstavka 2 tega člena;

prenese znesek, ki je enak znesku iz prejšnje točke, v rezervo Unije iz člena 12 Uredbe Sveta XXX (uredba o večletnem finančnem okviru). Ta znesek se šteje za razliko, ki ostane na razpolago v smislu točke (a) člena 12(1) Uredbe Sveta XXX (uredba o večletnem finančnem okviru), in se, kolikor je to mogoče, uporabi v skladu s členom 12(2) Uredbe Sveta XXX (uredba o večletnem finančnem okviru) v korist končnih prejemnikov ali upravičencev iz odstavka 2 tega člena;

| (b) | kar zadeva sredstva iz proračuna Unije, s katerimi se upravlja v skladu s členom 62(1)(c) finančne uredbe: |
| --- | --- |

(b)

(b)

kar zadeva sredstva iz proračuna Unije, s katerimi se upravlja v skladu s členom 62(1)(c) finančne uredbe:

kar zadeva sredstva iz proračuna Unije, s katerimi se upravlja v skladu s členom 62(1)(c) finančne uredbe:

| | (i) | se obveznost državnih organov ali države članice iz odstavka 2 tega člena šteje za obveznost države članice v smislu [člena 63] Uredbe XXX (uredba o skupnih določbah). Vsaka kršitev te obveznosti se obravnava v skladu s [členom 98] Uredbe XXX (uredba o skupnih določbah); |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

se obveznost državnih organov ali države članice iz odstavka 2 tega člena šteje za obveznost države članice v smislu [člena 63] Uredbe XXX (uredba o skupnih določbah). Vsaka kršitev te obveznosti se obravnava v skladu s [členom 98] Uredbe XXX (uredba o skupnih določbah);

se obveznost državnih organov ali države članice iz odstavka 2 tega člena šteje za obveznost države članice v smislu [člena 63] Uredbe XXX (uredba o skupnih določbah). Vsaka kršitev te obveznosti se obravnava v skladu s [členom 98] Uredbe XXX (uredba o skupnih določbah);

| | (ii) | Komisija znesek, ki izhaja iz zmanjšane podpore iz skladov za program v skladu s [členom 98] Uredbe XXX (uredba o skupnih določbah), prenese v rezervo Unije iz člena 12 Uredbe Sveta XXX (uredba o večletnem finančnem okviru). Ta znesek se šteje za razliko, ki ostane na razpolago v smislu točke (a) člena 12(1) Uredbe Sveta XXX (uredba o večletnem finančnem okviru), in se, kolikor je to mogoče, uporabi v skladu z odstavkom 2 člena 12 Uredbe Sveta XXX (uredba o večletnem finančnem okviru) v korist končnih prejemnikov ali upravičencev iz odstavka 2 tega člena. |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

Komisija znesek, ki izhaja iz zmanjšane podpore iz skladov za program v skladu s [členom 98] Uredbe XXX (uredba o skupnih določbah), prenese v rezervo Unije iz člena 12 Uredbe Sveta XXX (uredba o večletnem finančnem okviru). Ta znesek se šteje za razliko, ki ostane na razpolago v smislu točke (a) člena 12(1) Uredbe Sveta XXX (uredba o večletnem finančnem okviru), in se, kolikor je to mogoče, uporabi v skladu z odstavkom 2 člena 12 Uredbe Sveta XXX (uredba o večletnem finančnem okviru) v korist končnih prejemnikov ali upravičencev iz odstavka 2 tega člena.

Komisija znesek, ki izhaja iz zmanjšane podpore iz skladov za program v skladu s [členom 98] Uredbe XXX (uredba o skupnih določbah), prenese v rezervo Unije iz člena 12 Uredbe Sveta XXX (uredba o večletnem finančnem okviru). Ta znesek se šteje za razliko, ki ostane na razpolago v smislu točke (a) člena 12(1) Uredbe Sveta XXX (uredba o večletnem finančnem okviru), in se, kolikor je to mogoče, uporabi v skladu z odstavkom 2 člena 12 Uredbe Sveta XXX (uredba o večletnem finančnem okviru) v korist končnih prejemnikov ali upravičencev iz odstavka 2 tega člena.

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kadar Komisija ugotovi, da ima utemeljene razloge za domnevo, da so pogoji iz člena 3 izpolnjeni, pošlje pisno obvestilo navedeni državi članici in pri tem navede razloge za svoje ugotovitve. | 1.   Kadar Komisija
  , ob upoštevanju morebitnih mnenj skupine,
  ugotovi, da ima utemeljene razloge za domnevo, da so pogoji iz člena 3 izpolnjeni, pošlje pisno obvestilo navedeni državi članici in pri tem navede razloge za svoje ugotovitve.
  Komisija nemudoma obvesti Evropski parlament in Svet o takšnih obvestilih in njihovi vsebini. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Kadar Komisija ugotovi, da ima utemeljene razloge za domnevo, da so pogoji iz člena 3 izpolnjeni, pošlje pisno obvestilo navedeni državi članici in pri tem navede razloge za svoje ugotovitve.

1.   Kadar Komisija
  , ob upoštevanju morebitnih mnenj skupine,
  ugotovi, da ima utemeljene razloge za domnevo, da so pogoji iz člena 3 izpolnjeni, pošlje pisno obvestilo navedeni državi članici in pri tem navede razloge za svoje ugotovitve.
  Komisija nemudoma obvesti Evropski parlament in Svet o takšnih obvestilih in njihovi vsebini.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  lahko
  upošteva vse ustrezne informacije, vključno z odločitvami Sodišča Evropske unije, poročili Računskega sodišča ter sklepi in priporočili ustreznih mednarodnih organizacij. | 2.   Komisija
  pri ocenjevanju, ali so izpolnjeni pogoji iz člena 3,
  upošteva vse ustrezne informacije, vključno z 
  mnenji skupine,
  odločitvami Sodišča Evropske unije,
  resolucijami Evropskega parlamenta,
  poročili Računskega sodišča ter sklepi in priporočili ustreznih mednarodnih organizacij
  in mrež
  .
  Komisija prav tako upošteva merila, ki se uporabljajo v okviru pogajanj o pristopu k Uniji, zlasti poglavij pravnega reda Unije o pravosodju in temeljnih pravicah, o pravici, svobodi in varnosti, o finančnem nadzoru in o obdavčitvi, pa tudi smernice, ki se uporabljajo v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje, za spremljanje napredka države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija
  lahko
  upošteva vse ustrezne informacije, vključno z odločitvami Sodišča Evropske unije, poročili Računskega sodišča ter sklepi in priporočili ustreznih mednarodnih organizacij.

2.   Komisija
  pri ocenjevanju, ali so izpolnjeni pogoji iz člena 3,
  upošteva vse ustrezne informacije, vključno z 
  mnenji skupine,
  odločitvami Sodišča Evropske unije,
  resolucijami Evropskega parlamenta,
  poročili Računskega sodišča ter sklepi in priporočili ustreznih mednarodnih organizacij
  in mrež
  .
  Komisija prav tako upošteva merila, ki se uporabljajo v okviru pogajanj o pristopu k Uniji, zlasti poglavij pravnega reda Unije o pravosodju in temeljnih pravicah, o pravici, svobodi in varnosti, o finančnem nadzoru in o obdavčitvi, pa tudi smernice, ki se uporabljajo v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje, za spremljanje napredka države članice.

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 4

Člen 5 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Zadevne države članice zagotovijo
  vse
  zahtevane informacije ter lahko predložijo pripombe, in sicer v roku, ki ga opredeli Komisija, ki pa ne sme biti krajši od enega meseca od datuma obvestila o ugotovitvah. Država članica lahko v pripombah predlaga sprejetje popravnih ukrepov. | 4.   Zadevne države članice zagotovijo zahtevane informacije ter lahko predložijo pripombe, in sicer v roku, ki ga opredeli Komisija, ki pa ne sme biti krajši od enega meseca
  niti daljši od treh mesecev
  od datuma obvestila o ugotovitvah. Država članica lahko v pripombah predlaga sprejetje popravnih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Zadevne države članice zagotovijo
  vse
  zahtevane informacije ter lahko predložijo pripombe, in sicer v roku, ki ga opredeli Komisija, ki pa ne sme biti krajši od enega meseca od datuma obvestila o ugotovitvah. Država članica lahko v pripombah predlaga sprejetje popravnih ukrepov.

4.   Zadevne države članice zagotovijo zahtevane informacije ter lahko predložijo pripombe, in sicer v roku, ki ga opredeli Komisija, ki pa ne sme biti krajši od enega meseca
  niti daljši od treh mesecev
  od datuma obvestila o ugotovitvah. Država članica lahko v pripombah predlaga sprejetje popravnih ukrepov.

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 5

Člen 5 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Komisija pri odločitvi o tem, ali naj
  predloži predlog sklepa
  o 
  ustreznih
  ukrepih, upošteva prejete informacije ter vse pripombe zadevne države članice, kakor tudi ustreznost predlaganih popravnih ukrepov. | 5.   Komisija pri odločitvi o tem, ali naj
  sprejme sklep
  o 
  morebitnih
  ukrepih
  iz člena 4
  , upošteva prejete informacije ter vse pripombe zadevne države članice, kakor tudi ustreznost predlaganih popravnih ukrepov.
  Komisija o nadaljnjih ukrepih v zvezi s prejetimi informacijami odloči v okvirnem roku enega meseca, v vsakem primeru pa v razumnem roku od datuma prejema teh informacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Komisija pri odločitvi o tem, ali naj
  predloži predlog sklepa
  o 
  ustreznih
  ukrepih, upošteva prejete informacije ter vse pripombe zadevne države članice, kakor tudi ustreznost predlaganih popravnih ukrepov.

5.   Komisija pri odločitvi o tem, ali naj
  sprejme sklep
  o 
  morebitnih
  ukrepih
  iz člena 4
  , upošteva prejete informacije ter vse pripombe zadevne države članice, kakor tudi ustreznost predlaganih popravnih ukrepov.
  Komisija o nadaljnjih ukrepih v zvezi s prejetimi informacijami odloči v okvirnem roku enega meseca, v vsakem primeru pa v razumnem roku od datuma prejema teh informacij.

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 5 a (novo)

Člen 5 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Komisija pri ocenjevanju sorazmernosti ukrepov, ki se bodo sprejeli, ustrezno upošteva informacije in smernice iz odstavka 2. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Komisija pri ocenjevanju sorazmernosti ukrepov, ki se bodo sprejeli, ustrezno upošteva informacije in smernice iz odstavka 2.

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 6

Člen 5 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Kadar Komisija meni, da je prišlo do splošnih pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo,
  Svetu predloži predlog izvedbenega akta
  o 
  ustreznih
  ukrepih. | 6.   Kadar Komisija meni, da je prišlo do splošnih pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo,
  z izvedbenim aktom sprejme sklep
  o ukrepih
  iz člena 4
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Kadar Komisija meni, da je prišlo do splošnih pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo,
  Svetu predloži predlog izvedbenega akta
  o 
  ustreznih
  ukrepih.

6.   Kadar Komisija meni, da je prišlo do splošnih pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo,
  z izvedbenim aktom sprejme sklep
  o ukrepih
  iz člena 4
  .

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 6 a (novo)

Člen 5 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Komisija hkrati s sprejetjem sklepa Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog za prerazporeditev zneska, ki je enakovreden vrednosti sprejetih ukrepov, v proračunsko rezervo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.
     
  Komisija hkrati s sprejetjem sklepa Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog za prerazporeditev zneska, ki je enakovreden vrednosti sprejetih ukrepov, v proračunsko rezervo.

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 6 b (novo)

Člen 5 – odstavek 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Evropski parlament in Svet z odstopanjem od člena 31(4) in (6) finančne uredbe o predlogu prerazporeditve odločata v štirih tednih od datuma, ko ga obe instituciji prejmeta. Predlog prerazporeditve se šteje kot sprejet, razen če ga v štiritedenskem obdobju Evropski parlament, ki odloča z večino oddanih glasov, ali Svet, ki odloča s kvalificirano večino, spremeni ali zavrne. Če Evropski parlament ali Svet predlog za prerazporeditev spremeni, se uporabi člen 31(8) finančne uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6b.
     
  Evropski parlament in Svet z odstopanjem od člena 31(4) in (6) finančne uredbe o predlogu prerazporeditve odločata v štirih tednih od datuma, ko ga obe instituciji prejmeta. Predlog prerazporeditve se šteje kot sprejet, razen če ga v štiritedenskem obdobju Evropski parlament, ki odloča z večino oddanih glasov, ali Svet, ki odloča s kvalificirano večino, spremeni ali zavrne. Če Evropski parlament ali Svet predlog za prerazporeditev spremeni, se uporabi člen 31(8) finančne uredbe.

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 6 c (novo)

Člen 5 – odstavek 6 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6c.
     
  Sklep iz odstavka 6 začne veljati, če niti Evropski parlament niti Svet ne zavrne predloga prerazporeditve v obdobju, navedenem v odstavku 6b. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6c.
     
  Sklep iz odstavka 6 začne veljati, če niti Evropski parlament niti Svet ne zavrne predloga prerazporeditve v obdobju, navedenem v odstavku 6b.

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 7

Člen 5 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.
     
  Šteje se, da je Svet sprejel sklep, razen če v mesecu dni od njegovega sprejetja s strani Komisije s kvalificirano večino zavrne predlog Komisije. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.
     
  Šteje se, da je Svet sprejel sklep, razen če v mesecu dni od njegovega sprejetja s strani Komisije s kvalificirano večino zavrne predlog Komisije.

črtano

črtano

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 8

Člen 5 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.
     
  Svet lahko s kvalificirano večino spremeni predlog Komisije in spremenjeno besedilo sprejme kot sklep Sveta. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.
     
  Svet lahko s kvalificirano večino spremeni predlog Komisije in spremenjeno besedilo sprejme kot sklep Sveta.

črtano

črtano

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Zadevna država članica lahko kadar koli Komisiji predloži
  dokaze
  , da so bile splošne pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo odpravljene ali da so prenehale obstajati. | 1.   Zadevna država članica lahko kadar koli Komisiji predloži
  uradno obvestilo z dokazi
  , da so bile splošne pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo odpravljene ali da so prenehale obstajati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Zadevna država članica lahko kadar koli Komisiji predloži
  dokaze
  , da so bile splošne pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo odpravljene ali da so prenehale obstajati.

1.   Zadevna država članica lahko kadar koli Komisiji predloži
  uradno obvestilo z dokazi
  , da so bile splošne pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo odpravljene ali da so prenehale obstajati.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija oceni razmere v zadevni državi članici. Ko splošne pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo, zaradi katerih so bili sprejeti
  ustrezni
  ukrepi, v celoti ali delno prenehajo obstajati, Komisija
  Svetu predloži predlog sklepa
  za odpravo navedenih ukrepov v celoti ali delno. Uporabijo se postopki iz odstavkov 2, 4, 5, 6
  in 7
  člena 5. | 2.   Komisija
  na zahtevo zadevne države članice ali na lastno pobudo in ob upoštevanju morebitnega mnenja skupine
  oceni razmere v zadevni državi članici
  v okvirnem roku enega meseca, v vsakem primeru pa v razumnem roku od datuma prejema uradnega obvestila
  . Ko splošne pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo, zaradi katerih so bili sprejeti ukrepi
  iz člena 4
  , v celoti ali delno prenehajo obstajati, Komisija
  brez odlašanja sprejme sklep
  za odpravo teh ukrepov v celoti ali delno.
  Komisija hkrati s sprejetjem sklepa Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog odpravo proračunske rezerve iz člena 5(6a) v celoti ali delno.
  Uporabijo se postopki iz odstavkov 2, 4, 5, 6
  , 6b in 6c
  člena 5. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija oceni razmere v zadevni državi članici. Ko splošne pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo, zaradi katerih so bili sprejeti
  ustrezni
  ukrepi, v celoti ali delno prenehajo obstajati, Komisija
  Svetu predloži predlog sklepa
  za odpravo navedenih ukrepov v celoti ali delno. Uporabijo se postopki iz odstavkov 2, 4, 5, 6
  in 7
  člena 5.

2.   Komisija
  na zahtevo zadevne države članice ali na lastno pobudo in ob upoštevanju morebitnega mnenja skupine
  oceni razmere v zadevni državi članici
  v okvirnem roku enega meseca, v vsakem primeru pa v razumnem roku od datuma prejema uradnega obvestila
  . Ko splošne pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo, zaradi katerih so bili sprejeti ukrepi
  iz člena 4
  , v celoti ali delno prenehajo obstajati, Komisija
  brez odlašanja sprejme sklep
  za odpravo teh ukrepov v celoti ali delno.
  Komisija hkrati s sprejetjem sklepa Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog odpravo proračunske rezerve iz člena 5(6a) v celoti ali delno.
  Uporabijo se postopki iz odstavkov 2, 4, 5, 6
  , 6b in 6c
  člena 5.

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3

Člen 6 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar se odpravijo ukrepi v zvezi z zamrznitvijo odobritve enega ali več programov ali sprememb programov iz točke (i) člena 4(2)(b) ali zamrznitvijo obveznosti iz točke (ii) člena 4(2)(b), se zneski zamrznjenih obveznosti knjižijo v proračun, ki je predmet člena 7 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. XXXX (uredba o večletnem finančnem okviru). Zamrznjenih obveznosti za leto n ni mogoče vključiti v proračun po letu n + 2. | 3.   Kadar se odpravijo ukrepi v zvezi z zamrznitvijo odobritve enega ali več programov ali sprememb programov iz točke (i) člena 4(2)(b) ali zamrznitvijo obveznosti iz točke (ii) člena 4(2)(b), se zneski zamrznjenih obveznosti knjižijo v proračun, ki je predmet člena 7 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. XXXX (uredba o večletnem finančnem okviru). Zamrznjenih obveznosti za leto n ni mogoče vključiti v proračun po letu n + 2.
  Od leta n+3 se v rezervo Unije za obveznosti iz člena 12 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. XXXX (uredba o večletnem finančnem okviru) vključi znesek, ki je enakovreden zamrznjenim obveznostim. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Kadar se odpravijo ukrepi v zvezi z zamrznitvijo odobritve enega ali več programov ali sprememb programov iz točke (i) člena 4(2)(b) ali zamrznitvijo obveznosti iz točke (ii) člena 4(2)(b), se zneski zamrznjenih obveznosti knjižijo v proračun, ki je predmet člena 7 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. XXXX (uredba o večletnem finančnem okviru). Zamrznjenih obveznosti za leto n ni mogoče vključiti v proračun po letu n + 2.

3.   Kadar se odpravijo ukrepi v zvezi z zamrznitvijo odobritve enega ali več programov ali sprememb programov iz točke (i) člena 4(2)(b) ali zamrznitvijo obveznosti iz točke (ii) člena 4(2)(b), se zneski zamrznjenih obveznosti knjižijo v proračun, ki je predmet člena 7 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. XXXX (uredba o večletnem finančnem okviru). Zamrznjenih obveznosti za leto n ni mogoče vključiti v proračun po letu n + 2.
  Od leta n+3 se v rezervo Unije za obveznosti iz člena 12 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. XXXX (uredba o večletnem finančnem okviru) vključi znesek, ki je enakovreden zamrznjenim obveznostim.

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7

Člen 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 7 | črtano |
| Obveščanje Evropskega parlamenta | |
| Komisija nemudoma obvesti Evropski parlament o vseh ukrepih, predlaganih ali sprejetih v skladu s členi 4 in 5. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 7

Člen 7

črtano

črtano

Obveščanje Evropskega parlamenta

Obveščanje Evropskega parlamenta

Komisija nemudoma obvesti Evropski parlament o vseh ukrepih, predlaganih ali sprejetih v skladu s členi 4 in 5.

Komisija nemudoma obvesti Evropski parlament o vseh ukrepih, predlaganih ali sprejetih v skladu s členi 4 in 5.

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 a (novo)

Člen 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 7a




  Poročanje




  Komisija o uporabi te uredbe, zlasti o učinkovitosti morebitnih sprejetih ukrepov, poroča Evropskemu parlamentu in Svetu, in sicer najpozneje pet let po njenem začetku veljavnosti.




  Poročilo po potrebi pospremi z ustreznimi predlogi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 7a

Poročanje

Komisija o uporabi te uredbe, zlasti o učinkovitosti morebitnih sprejetih ukrepov, poroča Evropskemu parlamentu in Svetu, in sicer najpozneje pet let po njenem začetku veljavnosti.

Poročilo po potrebi pospremi z ustreznimi predlogi.

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
  Uporablja se od 1. januarja 2021. | Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
  Uporablja se od 1. januarja 2021.

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 a (novo)

Člen 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 8a




  Vključitev v finančno uredbo




  Vsebina te uredbe se vključi v finančno uredbo pri njeni naslednji reviziji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 8a

Vključitev v finančno uredbo

Vsebina te uredbe se vključi v finančno uredbo pri njeni naslednji reviziji.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnima odboroma v medinstitucionalna pogajanja (A8-0469/2018).

1

(7)  Sodba Sodišča z dne 29. aprila 2004, v zadevi CAS Succhi di Frutta, C-496/99 PECLI:EU:C:2004:236, točka 63.

7

(8)  Sodba Sodišča z dne 12. novembra 1981 v zadevi Amministrazione delle finanze dello Stato v Srl Meridionale Industria Salumi in drugi Ditta Italo Orlandi & Figlio in Ditta Vincenzo Divella v Amministrazione delle finanze dello Stato. Združene zadeve 212 do 217/80, ECLI:EU:C:1981:270, točka 10.

8

(9)  Sodba Sodišča z dne 21. septembra 1989, v zadevi Hoechst, združeni zadevi 46/87 in 227/88, ECLI:EU:C:1989:337, točka 19.

9

(10)  Sodba Sodišča z dne 10. novembra 2016, v zadevi Kovalkovas, C-477/16, ECLI:EU:C:2016:861, točka 36; sodba Sodišča z dne 10. novembra 2016, v zadevi PPU Poltorak, C-452/16, ECLI:EU:C:2016:858, točka 35; sodba Sodišča z dne 22. decembra 2010, v zadevi DEB, C-279/09, ECLI:EU:C:2010:811, točka 58.

10

(11)  Sodba Sodišča z dne 27. februarja 2018, v zadevi Associação Sindical dos Juízes Portugueses v Tribunal de Contas C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, točke 31, 40–41.

11

(12)  Sporočilo Komisije „Novi okvir EU za krepitev načela pravne države“, COM(2014)0158, Priloga I.

12

(7)  Sodba Sodišča z dne 29. aprila 2004, v zadevi CAS Succhi di Frutta, C-496/99 PECLI:EU:C:2004:236, točka 63.

7

(8)  Sodba Sodišča z dne 12. novembra 1981 v zadevi Amministrazione delle finanze dello Stato v Srl Meridionale Industria Salumi in drugi Ditta Italo Orlandi & Figlio in Ditta Vincenzo Divella v Amministrazione delle finanze dello Stato. Združene zadeve 212 do 217/80, ECLI:EU:C:1981:270, točka 10.

8

(9)  Sodba Sodišča z dne 21. septembra 1989, v zadevi Hoechst, združeni zadevi 46/87 in 227/88, ECLI:EU:C:1989:337, točka 19.

9

(10)  Sodba Sodišča z dne 10. novembra 2016, v zadevi Kovalkovas, C-477/16, ECLI:EU:C:2016:861, točka 36; sodba Sodišča z dne 10. novembra 2016, v zadevi PPU Poltorak, C-452/16, ECLI:EU:C:2016:858, točka 35; sodba Sodišča z dne 22. decembra 2010, v zadevi DEB, C-279/09, ECLI:EU:C:2010:811, točka 58.

10

(11)  Sodba Sodišča z dne 27. februarja 2018, v zadevi Associação Sindical dos Juízes Portugueses v Tribunal de Contas C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, točke 31, 40–41
  ; sodba Sodišča z dne 25. julija 2018 v zadevi LM, C-216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586, odstavki 63–67
  .

11

; sodba Sodišča z dne 25. julija 2018 v zadevi LM, C-216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586, odstavki 63–67

(12)  Sporočilo Komisije „Novi okvir EU za krepitev načela pravne države“, COM(2014)0158, Priloga I.

12

(12a)  
  Poročilo Beneške komisije z dne 4. aprila 2011, študija št. 512/2009 (CDL-AD(2011)003rev).

12a

Poročilo Beneške komisije z dne 4. aprila 2011, študija št. 512/2009 (CDL-AD(2011)003rev).

(1a)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

1a

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/603 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/603

---

P8_TA(2019)0039

Vzpostavitev programa „Fiscalis“ za sodelovanje na področju obdavčitve ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa „Fiscalis“ za sodelovanje na področju obdavčitve (COM(2018)0443 – C8-0260/2018 – 2018/0233(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 411/50)

[Sprememba 1, razen kjer je drugače navedeno]

PREDLOGI SPREMEMB EVROPSKEGA PARLAMENTA (*1)

k predlogu Komisije

2018/0233(COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vzpostavitvi programa „Fiscalis“ za sodelovanje na področju obdavčitve

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 114 in 197 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Program Fiscalis 2020, ki je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1286/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter ga izvaja Komisija v sodelovanju z državami članicami in povezanimi državami, ter njegovi predhodniki so pomembno prispevali k olajšanju in izboljšanju sodelovanja med davčnimi organi znotraj Unije. Davčni organi sodelujočih držav so priznali dodano vrednost teh programov, vključno za zaščito finančnih in gospodarskih interesov držav članic Unije in davkoplačevalcev. Ugotovljenih izzivov za naslednje desetletje
  pogosto
  ni mogoče
  učinkovito
  reševati, če so države članice usmerjene le na svoja upravna ozemlja
  in
  ne sodelujejo intenzivno z ostalimi državami članicami. |
| --- | --- |

(1)

Program Fiscalis 2020, ki je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1286/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter ga izvaja Komisija v sodelovanju z državami članicami in povezanimi državami, ter njegovi predhodniki so pomembno prispevali k olajšanju in izboljšanju sodelovanja med davčnimi organi znotraj Unije. Davčni organi sodelujočih držav so priznali dodano vrednost teh programov, vključno za zaščito finančnih in gospodarskih interesov držav članic Unije in davkoplačevalcev. Ugotovljenih izzivov za naslednje desetletje
  pogosto
  ni mogoče
  učinkovito
  reševati, če so države članice usmerjene le na svoja upravna ozemlja
  in
  ne sodelujejo intenzivno z ostalimi državami članicami.

| (2) | Program Fiscalis 2020 ponuja državam članicam okvir Unije za razvoj teh dejavnosti sodelovanja, ki je stroškovno učinkovitejši, kot če bi vsaka država članica vzpostavila lastne okvire sodelovanja na dvo- ali večstranski podlagi
  , bodisi z drugimi državami članicami bodisi s tretjimi državami, s katerimi Unija tesno sodeluje na področju obdavčitve
  . Zato je ustrezno zagotoviti nadaljevanje navedenega programa, in sicer z uvedbo novega programa na istem področju, tj. programa Fiscalis (v nadaljnjem besedilu: program). |
| --- | --- |

(2)

Program Fiscalis 2020 ponuja državam članicam okvir Unije za razvoj teh dejavnosti sodelovanja, ki je stroškovno učinkovitejši, kot če bi vsaka država članica vzpostavila lastne okvire sodelovanja na dvo- ali večstranski podlagi
  , bodisi z drugimi državami članicami bodisi s tretjimi državami, s katerimi Unija tesno sodeluje na področju obdavčitve
  . Zato je ustrezno zagotoviti nadaljevanje navedenega programa, in sicer z uvedbo novega programa na istem področju, tj. programa Fiscalis (v nadaljnjem besedilu: program).

| (2a) | Program naj bi okrepil zmogljivosti držav članic za boj proti davčnim goljufijam, korupciji, davčnim utajam in agresivnemu davčnemu načrtovanju, in sicer tudi s tehnično podporo za usposabljanje človeških virov in razvoj upravnih struktur. Tako pomoč bi bilo treba zagotavljati na pregleden način. |
| --- | --- |

(2a)

Program naj bi okrepil zmogljivosti držav članic za boj proti davčnim goljufijam, korupciji, davčnim utajam in agresivnemu davčnemu načrtovanju, in sicer tudi s tehnično podporo za usposabljanje človeških virov in razvoj upravnih struktur. Tako pomoč bi bilo treba zagotavljati na pregleden način.

| (3) | Z zagotavljanjem okvira za ukrepe, ki podpirajo enotni trg, spodbujajo
  lojalno konkurenco v Uniji
  ter ščitijo finančne in gospodarske interese Unije in njenih držav članic, bi moral program prispevati k preprečevanju davčnih goljufij, davčnih utaj
  , agresivnega davčnega načrtovanja
  in
  dvojne neobdavčitve
  ter boju proti njim; preprečevanju in zmanjševanju nepotrebnega upravnega bremena za državljane in podjetja pri čezmejnih transakcijah;
  podpiranju pravičnejših in učinkovitejših davčnih sistemov;
  uresničevanju celotnega potenciala enotnega trga in spodbujanju
  lojalne konkurence znotraj Unije, kot tudi
  podpori skupnemu pristopu Unije v mednarodnih forumih. |
| --- | --- |

(3)

Z zagotavljanjem okvira za ukrepe, ki podpirajo enotni trg, spodbujajo
  lojalno konkurenco v Uniji
  ter ščitijo finančne in gospodarske interese Unije in njenih držav članic, bi moral program prispevati k preprečevanju davčnih goljufij, davčnih utaj
  , agresivnega davčnega načrtovanja
  in
  dvojne neobdavčitve
  ter boju proti njim; preprečevanju in zmanjševanju nepotrebnega upravnega bremena za državljane in podjetja pri čezmejnih transakcijah;
  podpiranju pravičnejših in učinkovitejših davčnih sistemov;
  uresničevanju celotnega potenciala enotnega trga in spodbujanju
  lojalne konkurence znotraj Unije, kot tudi
  podpori skupnemu pristopu Unije v mednarodnih forumih.

| (4) | Ta uredba določa finančna sredstva za program, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4). |
| --- | --- |

(4)

Ta uredba določa finančna sredstva za program, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4).

| (5) | V podporo procesu pristopa in pridruževanja tretjih držav bi moralo biti sodelovanje v programu omogočeno tudi za pristopne države in države kandidatke kot tudi za potencialne države kandidatke in partnerske države evropske sosedske politike, če so izpolnjeni nekateri pogoji. V programu lahko sodelujejo tudi druge tretje države,
  zlasti najmanj razvite države,
  in sicer v skladu s pogoji, določenimi v posebnih sporazumih med Unijo in zadevnimi državami, ki obravnavajo njihovo sodelovanje v katerem koli programu Unije. |
| --- | --- |

(5)

V podporo procesu pristopa in pridruževanja tretjih držav bi moralo biti sodelovanje v programu omogočeno tudi za pristopne države in države kandidatke kot tudi za potencialne države kandidatke in partnerske države evropske sosedske politike, če so izpolnjeni nekateri pogoji. V programu lahko sodelujejo tudi druge tretje države,
  zlasti najmanj razvite države,
  in sicer v skladu s pogoji, določenimi v posebnih sporazumih med Unijo in zadevnimi državami, ki obravnavajo njihovo sodelovanje v katerem koli programu Unije.

| (5a) | Evropski parlament je določil svoje prioritete. Sedanje pomanjkanje finančnih sredstev ovira doseganje ciljev, ki jih je Evropski parlament določil za večletni finančni okvir za obdobje po letu 2020 [2017/2052(INI)]. Z učinkovitejšim sodelovanjem na davčnem področju bi lahko bilo učinkovitejše tudi pobiranje sredstev, ki so potrebna za izvajanje prihodnjega večletnega finančnega okvira. |
| --- | --- |

(5a)

Evropski parlament je določil svoje prioritete. Sedanje pomanjkanje finančnih sredstev ovira doseganje ciljev, ki jih je Evropski parlament določil za večletni finančni okvir za obdobje po letu 2020 [2017/2052(INI)]. Z učinkovitejšim sodelovanjem na davčnem področju bi lahko bilo učinkovitejše tudi pobiranje sredstev, ki so potrebna za izvajanje prihodnjega večletnega finančnega okvira.

| (6) | Uredba (EU, Euratom)
  2018/1046
  Evropskega parlamenta in Sveta (5) (finančna uredba) se uporablja za ta program. Določa pravila o izvrševanju proračuna Unije, vključno s predpisi o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnem naročanju in povračilu stroškov zunanjih strokovnjakov. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU, Euratom)
  2018/1046
  Evropskega parlamenta in Sveta (5) (finančna uredba) se uporablja za ta program. Določa pravila o izvrševanju proračuna Unije, vključno s predpisi o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnem naročanju in povračilu stroškov zunanjih strokovnjakov.

| (7) | Ukrepi, ki so se uporabljali v okviru programa Fiscalis 2020, so se izkazali za ustrezne in bi jih bilo zato treba ohraniti. Da bi se pri izvajanju programa zagotovilo več enostavnosti in prožnosti ter bi se tako bolje uresničevali njegovi cilji, bi bilo treba ukrepe opredeliti le v smislu splošnih kategorij s seznamom ponazoritvenih primerov konkretnih dejavnosti.
  Vendar pa bi morali biti ukrepi usmerjeni v prednostna področja, da bi z njimi zaščitili finančne in gospodarske interese Unije ter njenih držav članic.
  Program Fiscalis bi moral s sodelovanjem in krepitvijo zmogljivosti tudi spodbujati in podpirati uvajanje inovacij in vzvode zanje, da bi dodatno izboljšal zmogljivosti za uresničevanje osrednjih prioritet obdavčevanja. |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, ki so se uporabljali v okviru programa Fiscalis 2020, so se izkazali za ustrezne in bi jih bilo zato treba ohraniti. Da bi se pri izvajanju programa zagotovilo več enostavnosti in prožnosti ter bi se tako bolje uresničevali njegovi cilji, bi bilo treba ukrepe opredeliti le v smislu splošnih kategorij s seznamom ponazoritvenih primerov konkretnih dejavnosti.
  Vendar pa bi morali biti ukrepi usmerjeni v prednostna področja, da bi z njimi zaščitili finančne in gospodarske interese Unije ter njenih držav članic.
  Program Fiscalis bi moral s sodelovanjem in krepitvijo zmogljivosti tudi spodbujati in podpirati uvajanje inovacij in vzvode zanje, da bi dodatno izboljšal zmogljivosti za uresničevanje osrednjih prioritet obdavčevanja.

| (8) | Zaradi vse večje mobilnosti davkoplačevalcev, vse več čezmejnih transakcij, internacionalizacije finančnih instrumentov
  in zato tudi večjih možnosti za davčne goljufije, davčne utaje in agresivno davčno načrtovanje
  , ki močno presegajo meje Unije, bi bile lahko prilagoditve ali razširitve evropskih elektronskih sistemov na tretje države, ki niso pridružene programu, in mednarodne organizacije v interesu Unije ali držav članic. Zlasti bi se z njimi preprečili upravno breme in stroški, ki nastanejo zaradi razvoja in delovanja dveh podobnih elektronskih sistemov za izmenjavo informacij v Uniji oziroma mednarodno izmenjavo informacij. Zato bi morale prilagoditve ali razširitve evropskih elektronskih sistemov za sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, kadar je to ustrezno utemeljeno s takšnim interesom, spadati med upravičene stroške v okviru programa.
  Če so bili prednostni ukrepi že v celoti financirani, bi bilo treba v okviru programa po potrebi spodbujati tudi specifične ukrepe, pri katerih bi sodelovale najmanj razvite države, zlasti v zvezi s avtomatično izmenjavo informacij. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi vse večje mobilnosti davkoplačevalcev, vse več čezmejnih transakcij, internacionalizacije finančnih instrumentov
  in zato tudi večjih možnosti za davčne goljufije, davčne utaje in agresivno davčno načrtovanje
  , ki močno presegajo meje Unije, bi bile lahko prilagoditve ali razširitve evropskih elektronskih sistemov na tretje države, ki niso pridružene programu, in mednarodne organizacije v interesu Unije ali držav članic. Zlasti bi se z njimi preprečili upravno breme in stroški, ki nastanejo zaradi razvoja in delovanja dveh podobnih elektronskih sistemov za izmenjavo informacij v Uniji oziroma mednarodno izmenjavo informacij. Zato bi morale prilagoditve ali razširitve evropskih elektronskih sistemov za sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, kadar je to ustrezno utemeljeno s takšnim interesom, spadati med upravičene stroške v okviru programa.
  Če so bili prednostni ukrepi že v celoti financirani, bi bilo treba v okviru programa po potrebi spodbujati tudi specifične ukrepe, pri katerih bi sodelovale najmanj razvite države, zlasti v zvezi s avtomatično izmenjavo informacij.

| (9) | Glede na pomembnost globalizacije
  ter boja proti davčnim goljufijam, davčnih utajam in agresivnemu davčnemu načrtovanju
  bi moral program še naprej omogočati sodelovanje zunanjih strokovnjakov v smislu člena 238 finančne uredbe.
  Izbor strokovnjakov bi moral biti pregleden in temeljiti na njihovih kompetencah, izkušnjah in znanju, ki so pomembni za specifičen ukrep, pa tudi na njihovi zmožnosti, da k temu ukrepu prispevajo. Zagotoviti bi bilo treba, da bodo ti strokovnjaki neodvisni in da v njihovi profesionalni vlogi nasprotje interesov ni možno. Prav tako bi bilo treba zagotoviti uravnoteženo zastopanost vseh deležnikov. |
| --- | --- |

(9)

Glede na pomembnost globalizacije
  ter boja proti davčnim goljufijam, davčnih utajam in agresivnemu davčnemu načrtovanju
  bi moral program še naprej omogočati sodelovanje zunanjih strokovnjakov v smislu člena 238 finančne uredbe.
  Izbor strokovnjakov bi moral biti pregleden in temeljiti na njihovih kompetencah, izkušnjah in znanju, ki so pomembni za specifičen ukrep, pa tudi na njihovi zmožnosti, da k temu ukrepu prispevajo. Zagotoviti bi bilo treba, da bodo ti strokovnjaki neodvisni in da v njihovi profesionalni vlogi nasprotje interesov ni možno. Prav tako bi bilo treba zagotoviti uravnoteženo zastopanost vseh deležnikov.

| (9a) | Glede na nedavno sprejetje direktiv Sveta 2014/107/EU
   (6)

  , (EU) 2015/2376
   (7)

  , (EU) 2016/881
   (8)

  , (EU) 2016/2258
   (9)

  in (EU) 2018/822
   (10)

  ter potekajoča pogajanja na področju skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB), bi moral biti cilj programa usposobiti zaposlene v davčnih organih za učinkovito izvajanje navedenih direktiv. |
| --- | --- |

(9a)

Glede na nedavno sprejetje direktiv Sveta 2014/107/EU
   (6)

  , (EU) 2015/2376
   (7)

  , (EU) 2016/881
   (8)

  , (EU) 2016/2258
   (9)

  in (EU) 2018/822
   (10)

  ter potekajoča pogajanja na področju skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB), bi moral biti cilj programa usposobiti zaposlene v davčnih organih za učinkovito izvajanje navedenih direktiv.

| (10) | V skladu z zavezo Komisije, da bo zagotovila skladnost in poenostavitev programov financiranja, kot je določeno v Sporočilu dne 19. oktobra 2010 z naslovom „Pregled proračuna EU“ (11), bi bilo treba sredstva deliti z drugimi instrumenti financiranja Unije, če so predvideni ukrepi v okviru programa namenjeni uresničevanju ciljev, ki so skupni različnim instrumentom financiranja, pri čemer je izključeno dvojno financiranje. Ukrepi v okviru programa bi prav tako morali zagotoviti skladnost pri uporabi sredstev Unije, s katerimi se podpirajo davčna politika in davčni organi. |
| --- | --- |

(10)

V skladu z zavezo Komisije, da bo zagotovila skladnost in poenostavitev programov financiranja, kot je določeno v Sporočilu dne 19. oktobra 2010 z naslovom „Pregled proračuna EU“ (11), bi bilo treba sredstva deliti z drugimi instrumenti financiranja Unije, če so predvideni ukrepi v okviru programa namenjeni uresničevanju ciljev, ki so skupni različnim instrumentom financiranja, pri čemer je izključeno dvojno financiranje. Ukrepi v okviru programa bi prav tako morali zagotoviti skladnost pri uporabi sredstev Unije, s katerimi se podpirajo davčna politika in davčni organi.

| (10a) | Pri programu Fiscalis bi bilo treba zaradi stroškovne učinkovitosti poiskati morebitne sinergije z drugimi ukrepi Unije na sorodnih področjih, kot so program Carina, program EU za boj proti goljufijam, program za enotni trg in program za podporo reformam. |
| --- | --- |

(10a)

Pri programu Fiscalis bi bilo treba zaradi stroškovne učinkovitosti poiskati morebitne sinergije z drugimi ukrepi Unije na sorodnih področjih, kot so program Carina, program EU za boj proti goljufijam, program za enotni trg in program za podporo reformam.

| (10b) | Posamezne nacionalne pobude za boj proti goljufijam bi lahko povzročile, da bi se goljufije premaknile v druge, pogosto sosednje države članice, prišlo pa bi lahko tudi do nesorazmernega upravnega bremena za podjetja, ki spoštujejo pravila, in pomanjkanja pravne varnosti pri mednarodnem trgovanju. Zato je bistveno, da Komisija s koordiniranjem najboljših nacionalnih praks na ravni Unije uskladi nacionalne ukrepe za boj proti goljufijam. |
| --- | --- |

(10b)

Posamezne nacionalne pobude za boj proti goljufijam bi lahko povzročile, da bi se goljufije premaknile v druge, pogosto sosednje države članice, prišlo pa bi lahko tudi do nesorazmernega upravnega bremena za podjetja, ki spoštujejo pravila, in pomanjkanja pravne varnosti pri mednarodnem trgovanju. Zato je bistveno, da Komisija s koordiniranjem najboljših nacionalnih praks na ravni Unije uskladi nacionalne ukrepe za boj proti goljufijam.

| (11) | Znaten delež
  proračuna programa bo
  namenjen ukrepom
  za krepitev zmogljivosti na področju informacijske tehnologije. Zato bi posebne določbe morale opisati skupne in nacionalne komponente evropskih elektronskih sistemov. Poleg tega bi bilo treba jasno opredeliti področje uporabe ukrepov in obseg odgovornosti Komisije in držav članic.
  Skupne in nacionalne komponente evropskih elektronskih sistemov bi morale biti nemoteno interoperabilne ter bi morale biti zmožne sinergije z drugimi elektronskimi sistemi ustreznih programov Unije. |
| --- | --- |

(11)

Znaten delež
  proračuna programa bo
  namenjen ukrepom
  za krepitev zmogljivosti na področju informacijske tehnologije. Zato bi posebne določbe morale opisati skupne in nacionalne komponente evropskih elektronskih sistemov. Poleg tega bi bilo treba jasno opredeliti področje uporabe ukrepov in obseg odgovornosti Komisije in držav članic.
  Skupne in nacionalne komponente evropskih elektronskih sistemov bi morale biti nemoteno interoperabilne ter bi morale biti zmožne sinergije z drugimi elektronskimi sistemi ustreznih programov Unije.

| (12) | Trenutno ni nobene zahteve po pripravi večletnega strateškega načrta za obdavčitev (v nadaljnjem besedilu: VSN-O) za oblikovanje skladnega in interoperabilnega elektronskega okolja za obdavčevanje v Uniji. V programu bi morala biti določena vzpostavitev takega VSN-O, da se zagotovita skladnost in usklajevanje ukrepov za krepitev zmogljivosti na področju informacijske tehnologije. |
| --- | --- |

(12)

Trenutno ni nobene zahteve po pripravi večletnega strateškega načrta za obdavčitev (v nadaljnjem besedilu: VSN-O) za oblikovanje skladnega in interoperabilnega elektronskega okolja za obdavčevanje v Uniji. V programu bi morala biti določena vzpostavitev takega VSN-O, da se zagotovita skladnost in usklajevanje ukrepov za krepitev zmogljivosti na področju informacijske tehnologije.

| (13) | To uredbo bi bilo treba izvajati s programi dela. Programi dela bi morali biti sposobni zajeti obdobje več let zaradi srednje- do dolgoročne narave zastavljenih ciljev in da bi se lahko upoštevale izkušnje, pridobljene skozi čas. Prehod z letnih na večletne programe dela bo zmanjšal upravno breme tako za Komisijo kot tudi za države članice
  , vendar nikakor ne bi smel povzročiti izgube informacije ali preglednosti za davkoplačevalce
  .
  V večletnih programih dela bi se morale odražati vse ustrezne informacije, pridobljene z letnimi poročili ali pregledi stanja, kot je navedeno v tej uredbi. Letna poročila bi morala biti javno dostopna, da bi bili davkoplačevalci obveščeni o najboljših praksah, pridobljenih izkušnjah, izzivih in preostalih ovirah, ugotovljenih v okviru programa. |
| --- | --- |

(13)

To uredbo bi bilo treba izvajati s programi dela. Programi dela bi morali biti sposobni zajeti obdobje več let zaradi srednje- do dolgoročne narave zastavljenih ciljev in da bi se lahko upoštevale izkušnje, pridobljene skozi čas. Prehod z letnih na večletne programe dela bo zmanjšal upravno breme tako za Komisijo kot tudi za države članice
  , vendar nikakor ne bi smel povzročiti izgube informacije ali preglednosti za davkoplačevalce
  .
  V večletnih programih dela bi se morale odražati vse ustrezne informacije, pridobljene z letnimi poročili ali pregledi stanja, kot je navedeno v tej uredbi. Letna poročila bi morala biti javno dostopna, da bi bili davkoplačevalci obveščeni o najboljših praksah, pridobljenih izkušnjah, izzivih in preostalih ovirah, ugotovljenih v okviru programa.

| (14) | Za
  dopolnitev te uredbe
  bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  (PDEU)
  sprejme akte v zvezi s 
  sprejetjem programov dela
  . |
| --- | --- |

(14)

Za
  dopolnitev te uredbe
  bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  (PDEU)
  sprejme akte v zvezi s 
  sprejetjem programov dela
  .

| (15) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (12) je treba ▌program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam
  , in tako upoštevati tudi program REFIT
  . Te zahteve
  bi morale vključevati
  merljive kazalnike, ki
  bi bili
  podlaga za oceno učinkov instrumenta na terenu.
  Rezultati tega spremljanja bi morali biti vključeni v letno konsolidirano poročilo, ki bi ga na podlagi prispevkov držav članic pripravila Komisija. V poročilo bi morala vključiti tudi pregled preostalih ovir, s katerimi se države članice soočajo pri doseganju ciljev programa iz člena 3, in pri ukrepanju na prednostnih področjih iz člena 7(2a), ter v njem navesti predloge za najboljše prakse.


  Poleg tega bi morala Komisija pripraviti vmesno in končno oceno programa.


  Letna in ocenjevalna poročila bi morala biti javno dostopna na posebni spletni strani. |
| --- | --- |

(15)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (12) je treba ▌program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam
  , in tako upoštevati tudi program REFIT
  . Te zahteve
  bi morale vključevati
  merljive kazalnike, ki
  bi bili
  podlaga za oceno učinkov instrumenta na terenu.
  Rezultati tega spremljanja bi morali biti vključeni v letno konsolidirano poročilo, ki bi ga na podlagi prispevkov držav članic pripravila Komisija. V poročilo bi morala vključiti tudi pregled preostalih ovir, s katerimi se države članice soočajo pri doseganju ciljev programa iz člena 3, in pri ukrepanju na prednostnih področjih iz člena 7(2a), ter v njem navesti predloge za najboljše prakse.


  Poleg tega bi morala Komisija pripraviti vmesno in končno oceno programa.


  Letna in ocenjevalna poročila bi morala biti javno dostopna na posebni spletni strani.

| (15a) | Komisija bi morala dvakrat na leto prirediti seminar z dvema predstavnikoma držav članic upravičenk, na katerem bi obravnavali težave in predlagali potencialne izboljšave glede področij programa, med drugim tudi v zvezi z izmenjavo informacij med davčnimi organi. Seminarja bi se morali udeležiti predstavnik uprave davčnih organov, predstavnik sindikatov zaposlenih v davčnih organih in predstavnik Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

(15a)

Komisija bi morala dvakrat na leto prirediti seminar z dvema predstavnikoma držav članic upravičenk, na katerem bi obravnavali težave in predlagali potencialne izboljšave glede področij programa, med drugim tudi v zvezi z izmenjavo informacij med davčnimi organi. Seminarja bi se morali udeležiti predstavnik uprave davčnih organov, predstavnik sindikatov zaposlenih v davčnih organih in predstavnik Evropskega parlamenta in Sveta.

| (16) | Za ustrezen odziv na spremembe v prioritetah davčne politike bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290
  PDEU
  v zvezi s spremembo seznama kazalnikov za merjenje uresničevanja posameznih ciljev programa. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(16)

Za ustrezen odziv na spremembe v prioritetah davčne politike bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290
  PDEU
  v zvezi s spremembo seznama kazalnikov za merjenje uresničevanja posameznih ciljev programa. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (17) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13) ter uredbami Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (14), (Euratom, ES) št. 2185/96 (15) in (EU) 2017/1939 (16) je treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, popravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, izterjavo izgubljenih, neupravičeno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (17). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13) ter uredbami Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (14), (Euratom, ES) št. 2185/96 (15) in (EU) 2017/1939 (16) je treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, popravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, izterjavo izgubljenih, neupravičeno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (17). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

| (18) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322
  PDEU
  . Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. |
| --- | --- |

(18)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322
  PDEU
  . Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU.

| (19) | Vrste financiranja in metode izvajanja v skladu s to uredbo bi morale biti izbrane na podlagi njihove sposobnosti za doseganje specifičnih ciljev ukrepov in za uresničevanje rezultatov, pri čemer bi se upoštevali zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri tem bi bilo treba razmisliti o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter o financiranju, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe.
  Prednostno bi bilo treba obravnavati kritje potnih stroškov, da se zagotovi sodelovanje nacionalnih strokovnjakov pri skupnih ukrepih. |
| --- | --- |

(19)

Vrste financiranja in metode izvajanja v skladu s to uredbo bi morale biti izbrane na podlagi njihove sposobnosti za doseganje specifičnih ciljev ukrepov in za uresničevanje rezultatov, pri čemer bi se upoštevali zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri tem bi bilo treba razmisliti o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter o financiranju, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe.
  Prednostno bi bilo treba obravnavati kritje potnih stroškov, da se zagotovi sodelovanje nacionalnih strokovnjakov pri skupnih ukrepih.

| (20) | Ker države članice posamezno cilja te uredbe ne morejo zadovoljivo doseči, ampak je ta cilj zaradi obsega in učinkov mogoče bolje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena Pogodbe ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(20)

Ker države članice posamezno cilja te uredbe ne morejo zadovoljivo doseči, ampak je ta cilj zaradi obsega in učinkov mogoče bolje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena Pogodbe ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (21) | Ta uredba nadomešča Uredbo (EU) št. 1286/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, ki bi jo bilo treba zato razveljaviti – |
| --- | --- |

(21)

Ta uredba nadomešča Uredbo (EU) št. 1286/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, ki bi jo bilo treba zato razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1.   S to uredbo se vzpostavi program „Fiscalis“ za sodelovanje na področju obdavčitve (v nadaljnjem besedilu: program).

2.   V Uredbi so določeni cilji programa, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „obdavčitev“ pomeni dejavnosti, vključno z oblikovanjem, izvrševanjem in izpolnjevanjem obveznosti, povezane z naslednjimi davki in dajatvami:






  (a) | davek na dodano vrednost iz Direktive Sveta 2006/112/ES (18); |
| --- | --- | --- |

(1)

„obdavčitev“ pomeni dejavnosti, vključno z oblikovanjem, izvrševanjem in izpolnjevanjem obveznosti, povezane z naslednjimi davki in dajatvami:

(a)

davek na dodano vrednost iz Direktive Sveta 2006/112/ES (18);

| (b) | trošarine za alkohol iz Direktive Sveta 92/83/EGS (19); |
| --- | --- |

(b)

trošarine za alkohol iz Direktive Sveta 92/83/EGS (19);

| (c) | trošarine za tobačne izdelke iz Direktive Sveta 2011/64/EU (20); |
| --- | --- |

(c)

trošarine za tobačne izdelke iz Direktive Sveta 2011/64/EU (20);

| (d) | davki na energente in električno energijo iz Direktive Sveta 2003/96/ES (21); |
| --- | --- |

(d)

davki na energente in električno energijo iz Direktive Sveta 2003/96/ES (21);

| (e) | drugi davki in dajatve iz člena 2(1)(a) Direktive Sveta 2010/24/EU33 (22),
  vključno z davki od prihodkov pravnih oseb,
  če so pomembni za enotni trg in upravno sodelovanje med državami članicami; |
| --- | --- |

(e)

drugi davki in dajatve iz člena 2(1)(a) Direktive Sveta 2010/24/EU33 (22),
  vključno z davki od prihodkov pravnih oseb,
  če so pomembni za enotni trg in upravno sodelovanje med državami članicami;

| (2) | „davčni organi“ pomeni javne in druge organe, ki so pristojni za obdavčitev in druge z davki povezane dejavnosti; |
| --- | --- |

(2)

„davčni organi“ pomeni javne in druge organe, ki so pristojni za obdavčitev in druge z davki povezane dejavnosti;

| (3) | „evropski elektronski sistemi“ pomeni elektronske sisteme, ki so potrebni za obdavčitev in izvajanje nalog davčnih organov; |
| --- | --- |

(3)

„evropski elektronski sistemi“ pomeni elektronske sisteme, ki so potrebni za obdavčitev in izvajanje nalog davčnih organov;

| (4) | „tretja država“ pomeni državo, ki ni članica Unije; |
| --- | --- |

(4)

„tretja država“ pomeni državo, ki ni članica Unije;

| (4a) | „najmanj razvita država“ pomeni tretjo državo z nizkimi prihodki, ki se sooča z resnimi strukturnimi ovirami za trajnostni razvoj v skladu z opredelitvijo Organizacije združenih narodov; |
| --- | --- |

(4a)

„najmanj razvita država“ pomeni tretjo državo z nizkimi prihodki, ki se sooča z resnimi strukturnimi ovirami za trajnostni razvoj v skladu z opredelitvijo Organizacije združenih narodov;

Člen 3

Cilji programa

1.   Splošni cilj programa je podpirati davčne organe in obdavčevanje za izboljšanje delovanja enotnega trga, spodbujati
  lojalno konkurenco v Uniji
  , zaščititi finančne in gospodarske interese Unije in njenih držav članic
  , med drugim tudi pred davčnimi goljufijami, davčnimi utajami in agresivnim davčnim načrtovanjem, ter izboljšati pobiranje davkov
  .

2.   Program ima specifičen cilj podpirati davčno politiko
  in njeno ustrezno izvajanje
  ,
  spodbujati
  carinsko sodelovanje,
  izmenjavo davčnih informacij
  in izboljšanje upravnih zmogljivosti, vključno z usposobljenostjo ljudi ter razvojem in delovanjem evropskih elektronskih sistemov
  , pa tudi postopno posodobitev programskih orodij za poročanje in revizije, ki naj bi se enotno uporabljala v vseh državah članicah
  .
  Program poleg tega davčnim upravam pomaga, da bi lažje in bolje izvajale direktive Unije o obdavčevanju, ter pri usposabljanju njihovega osebja na tem področju.

Člen 4

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo
  300 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 oziroma 339 milijonov EUR
  v tekočih cenah.

2.   Znesek iz odstavka 1 lahko
  med drugim
  krije ▌odhodke za dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije, ocenjevanja in druge dejavnosti za upravljanje programa ter ocenjevanje doseganja njegovih ciljev. Poleg tega lahko krije tudi odhodke, povezane s študijami
  in drugim ustreznim pisnim gradivom
  , srečanji strokovnjakov ter ukrepi informiranja in komuniciranja, če so povezani s cilji programa, ter odhodke za informacijska omrežja, ki so osredotočena na obdelavo in izmenjavo informacij, vključno s korporativnimi informacijskimi orodji ter drugo tehnično in upravno pomočjo, potrebno v povezavi z upravljanjem programa.

Člen 5

Tretje države, pridružene programu

Programu se lahko pridružijo naslednje tretje države:

| (a) | države pristopnice, države kandidatke in potencialne države kandidatke v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(a)

države pristopnice, države kandidatke in potencialne države kandidatke v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

| (b) | države, ki jih zajema evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenega sveta ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami, če so te dosegle zadostno raven približevanja ustrezne zakonodaje in upravnih metod tistim na ravni Unije; |
| --- | --- |

(b)

države, ki jih zajema evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenega sveta ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami, če so te dosegle zadostno raven približevanja ustrezne zakonodaje in upravnih metod tistim na ravni Unije;

| (c) | druge tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja udeležbo tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:






  — | zagotavlja pravično ravnotežje med prispevki in koristmi za tretjo državo, udeleženo v programih Unije, |
| --- | --- | --- |

(c)

druge tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja udeležbo tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:

—

zagotavlja pravično ravnotežje med prispevki in koristmi za tretjo državo, udeleženo v programih Unije,

| — | določa pogoje udeležbe v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške. Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe; |
| --- | --- |

—

določa pogoje udeležbe v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške. Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe;

| — | na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programom; |
| --- | --- |

—

na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programom;

| — | Uniji zagotavlja pravice za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov. |
| --- | --- |

—

Uniji zagotavlja pravice za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov.

Če so bila prednostna področja v celoti financirana, se najmanj razvite države spodbudi k sodelovanju v programu v skladu z načeli skladnosti politik za razvoj in pogoji, ki se določijo v posebnih sporazumih med temi državami in Unijo v zvezi s sodelovanjem teh držav v programu. V nasprotju s točko (c) odstavka 1 je sodelovanje v programu za najmanj razvite države brezplačno, usmerjeno pa je v izpolnjevanje mednarodnih davčnih ciljev, kot je avtomatska izmenjava davčnih informacij. V posebnem sporazumu se Uniji zajamči pravica do zagotavljanja dobrega finančnega poslovodenja in zaščite njenih finančnih interesov.

Člen 6

Izvajanje in oblike financiranja EU

1.   Program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo.

2.   Program lahko zagotavlja financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti pa z nepovratnimi sredstvi, nagradami, javnim naročanjem in povračilom potnih stroškov in plačilom dnevnic zunanjim strokovnjakom.

POGLAVJE II

POGLAVJE II

UPRAVIČENOST

UPRAVIČENOST

Člen 7

Upravičeni ukrepi

1.   Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 3.

2.   Ukrepi iz odstavka 1 vključujejo naslednje:

| (a) | srečanja in podobne priložnostne dogodke; |
| --- | --- |

(a)

srečanja in podobne priložnostne dogodke;

| (b) | strukturirano sodelovanje na podlagi projektov
  , vključno z inšpekcijskimi pregledi na kraju samem in skupnimi revizijami
  ; [Spremembi 2 in 3] |
| --- | --- |

(b)

strukturirano sodelovanje na podlagi projektov
  , vključno z inšpekcijskimi pregledi na kraju samem in skupnimi revizijami
  ; [Spremembi 2 in 3]

| (c) | ukrepe za krepitev zmogljivosti na področju informacijske tehnologije, zlasti razvoj in delovanje evropskih elektronskih sistemov, ali za vzpostavitev skupnih registrov; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za krepitev zmogljivosti na področju informacijske tehnologije, zlasti razvoj in delovanje evropskih elektronskih sistemov, ali za vzpostavitev skupnih registrov;

| (d) | ukrepe za izboljševanje usposobljenosti in sposobnosti ljudi; |
| --- | --- |

(d)

ukrepe za izboljševanje usposobljenosti in sposobnosti ljudi;

| (e) | podporne in druge ukrepe, vključno s:






  (1) | študijami
  in drugim ustreznim pisnim gradivom
  ; |
| --- | --- | --- |

(e)

podporne in druge ukrepe, vključno s:

(1)

študijami
  in drugim ustreznim pisnim gradivom
  ;

| (2) | dejavnostmi na področju inovacij, zlasti pobudami v zvezi s potrditvijo konceptov, pilotnimi projekti in prototipi; |
| --- | --- |

(2)

dejavnostmi na področju inovacij, zlasti pobudami v zvezi s potrditvijo konceptov, pilotnimi projekti in prototipi;

| (3) | skupno razvitimi ukrepi na področju komuniciranja; |
| --- | --- |

(3)

skupno razvitimi ukrepi na področju komuniciranja;

| (4) | katerimi koli drugimi
  ustreznimi
  ukrepi, ki so določeni v programih dela iz člena 13 ter so potrebni za doseganje ciljev iz člena 3 ali njihovo podporo. |
| --- | --- |

(4)

katerimi koli drugimi
  ustreznimi
  ukrepi, ki so določeni v programih dela iz člena 13 ter so potrebni za doseganje ciljev iz člena 3 ali njihovo podporo.

Možne oblike
  ustreznih
  ukrepov iz točk (a), (b) in (d) so naštete v neizčrpnem seznamu v Prilogi 1.

2a.
     
  Ukrepi iz odstavka 1 krijejo naslednja prednostna področja:

| (a) | odprava vrzeli pri učinkovitem izvajanju direktive Sveta 2011/16/EU
   (23)

  , kot je bila spremenjena; |
| --- | --- |

(a)

odprava vrzeli pri učinkovitem izvajanju direktive Sveta 2011/16/EU
   (23)

  , kot je bila spremenjena;

| (b) | učinkovita izmenjava informacij, vključno s skupinskimi zahtevki, in razvoj uporabnih formatov ob upoštevanju pobud na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

(b)

učinkovita izmenjava informacij, vključno s skupinskimi zahtevki, in razvoj uporabnih formatov ob upoštevanju pobud na mednarodni ravni;

| (c) | odprava ovir za čezmejno sodelovanje; |
| --- | --- |

(c)

odprava ovir za čezmejno sodelovanje;

| (d) | odprava ovir za dostop do informacij o dejanskem lastništvu v skladu z Direktivo Sveta 2011/16/EU, kot je bila spremenjena; |
| --- | --- |

(d)

odprava ovir za dostop do informacij o dejanskem lastništvu v skladu z Direktivo Sveta 2011/16/EU, kot je bila spremenjena;

| (e) | boj proti čezmejnim goljufijam na področju DDV; |
| --- | --- |

(e)

boj proti čezmejnim goljufijam na področju DDV;

| (f) | izmenjava primerov dobre prakse v zvezi z izterjavo davkov, vključno z davki, ki niso plačani v skladu z direktivo Sveta o obdavčevanju dohodka od prihrankov (EUSTD); |
| --- | --- |

(f)

izmenjava primerov dobre prakse v zvezi z izterjavo davkov, vključno z davki, ki niso plačani v skladu z direktivo Sveta o obdavčevanju dohodka od prihrankov (EUSTD);

| (g) | uvedba enotnih nacionalnih informacijskih orodij, da bi razvili skupne vmesnike, ki bi omogočili medsebojno povezavo nacionalnih sistemov informacijske tehnologije. |
| --- | --- |

(g)

uvedba enotnih nacionalnih informacijskih orodij, da bi razvili skupne vmesnike, ki bi omogočili medsebojno povezavo nacionalnih sistemov informacijske tehnologije.

3.   Ukrepi, povezani z razvojem in izvajanjem prilagoditev ali razširitev skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov za sodelovanje s tretjimi državami, ki niso pridružene programu, ali mednarodnimi organizacijami, so upravičeni do financiranja, kadar so v interesu Unije. Komisija bo sklenila potrebne upravne dogovore, ki lahko zagotovijo finančni prispevek tretjih strani, ki jih ti ukrepi zadevajo.

4.   Kadar ukrep za krepitev zmogljivosti na področju informacijske tehnologije iz točke (c) odstavka 2 zadeva razvoj in delovanje evropskih elektronskih sistemov, so do financiranja v okviru programa upravičeni le stroški, povezani z odgovornostmi, zaupanimi Komisiji v skladu s členom 11(2). Države članice krijejo stroške, povezane z odgovornostmi, ki so jim zaupane v skladu s členom 11(3).

Člen 8

Sodelovanje zunanjih strokovnjakov

1.   Predstavniki vladnih organov, tudi iz tretjih držav, ki niso pridružene programu v skladu s členom 5,
  po potrebi pa tudi
  predstavniki mednarodnih in drugih zadevnih organizacij, predstavniki gospodarskih subjektov in organizacij, ki predstavljajo gospodarske subjekte, ter predstavniki civilne družbe lahko kot zunanji strokovnjaki sodelujejo v ukrepih, organiziranih v okviru programa, kadar je to koristno za uresničevanje ukrepov, s katerimi se dosegajo cilji iz člena 3.
  Komisija med drugim oceni nepristranskost teh zunanjih strokovnjakov, zagotovi, da v njihovih profesionalnih obveznostih ni nasprotja interesov, in se o njihovem sodelovanju odloča za vsak primer posebej glede na potrebe.

2.   Stroški, ki jih imajo zunanji strokovnjaki iz odstavka 1, so upravičeni do povračila v okviru programa v skladu z določbami člena 238 finančne uredbe.

3.   Zunanje strokovnjake izbere Komisija
  v preglednem in uravnoteženem postopku
  na podlagi njihovih kompetenc, izkušenj in znanj, ki so pomembni za specifičen ukrep
  , in njihove zmožnosti, da k temu ukrepu prispevajo
  .
  Komisija zagotovi uravnoteženo zastopanost vseh deležnikov. Razjasni tudi, ali ti zunanji strokovnjaki sodelujejo v svojem imenu ali v imenu druge organizacije ali gospodarskega subjekta. Seznam zunanjih strokovnjakov je javno dostopen na spletišču Komisije.

POGLAVJE III

POGLAVJE III

NEPOVRATNA SREDSTVA

NEPOVRATNA SREDSTVA

Člen 9

Dodelitev, dopolnjevanje in kombinirano financiranje

1.   Nepovratna sredstva v okviru programa se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe.

2.   Ukrep, ki je prejel prispevek iz drugega programa Unije, lahko prejme tudi prispevek v okviru programa, če prispevki ne krijejo istih stroškov. Pravila vsakega programa Unije, iz katerega se prispeva, se uporabljajo za njegov prispevek k ukrepu. Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora iz različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, v katerih so določeni pogoji za podporo.

3.   V skladu s členom 198(f) finančne uredbe se nepovratna sredstva dodelijo brez razpisa za zbiranje predlogov, kadar so upravičeni subjekti davčni organi držav članic in tretjih držav, pridruženih programu v skladu s členom 5 te uredbe, če so izpolnjeni pogoji iz navedenega člena.

Člen 10

Stopnje sofinanciranja

1.   Program lahko z odstopanjem od člena 190 finančne uredbe financira do 100 % upravičenih stroškov ukrepa.

2.   Kadar so za ukrepe potrebna nepovratna sredstva, se delež sofinanciranja, ki se uporabi, določi v večletnih programih dela iz člena 13.

POGLAVJE IV

POGLAVJE IV

POSEBNE DOLOČBE ZA UKREPE ZA KREPITEV ZMOGLJIVOSTI NA PODROČJU INFORMACIJSKE TEHNOLOGIJE

POSEBNE DOLOČBE ZA UKREPE ZA KREPITEV ZMOGLJIVOSTI NA PODROČJU INFORMACIJSKE TEHNOLOGIJE

Člen 11

Odgovornosti

1.   Komisija in države članice skupaj zagotovijo razvoj in delovanje, vključno z oblikovanjem, specifikacijo, preskušanjem skladnosti, uvajanjem, vzdrževanjem, nadaljnjim razvojem, varnostjo ter zagotavljanjem in nadzorom kakovosti, evropskih elektronskih sistemov, naštetih v večletnem strateškem načrtu za obdavčitev iz člena 12.

2.   Komisija zagotovi zlasti naslednje:

| (a) | razvoj in delovanje skupnih komponent, kot je določeno v večletnem strateškem načrtu za obdavčitev iz člena 12; |
| --- | --- |

(a)

razvoj in delovanje skupnih komponent, kot je določeno v večletnem strateškem načrtu za obdavčitev iz člena 12;

| (b) | splošno usklajevanje razvoja in delovanja evropskih elektronskih sistemov za doseganje njihovega delovanja, medsebojne povezljivosti in stalnega izboljševanja ter časovno usklajenega izvajanja; |
| --- | --- |

(b)

splošno usklajevanje razvoja in delovanja evropskih elektronskih sistemov za doseganje njihovega delovanja, medsebojne povezljivosti in stalnega izboljševanja ter časovno usklajenega izvajanja;

| (c) | usklajevanje evropskih elektronskih sistemov na ravni Unije za njihovo spodbujanje in izvajanje na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(c)

usklajevanje evropskih elektronskih sistemov na ravni Unije za njihovo spodbujanje in izvajanje na nacionalni ravni;

| (d) | usklajevanje razvoja in delovanja evropskih elektronskih sistemov, kar zadeva njihove interakcije s tretjimi strankami, razen ukrepov, oblikovanih za izpolnjevanje nacionalnih zahtev; |
| --- | --- |

(d)

usklajevanje razvoja in delovanja evropskih elektronskih sistemov, kar zadeva njihove interakcije s tretjimi strankami, razen ukrepov, oblikovanih za izpolnjevanje nacionalnih zahtev;

| (e) | usklajevanje evropskih elektronskih sistemov z drugimi zadevnimi ukrepi, povezanimi z e-upravo na ravni Unije; |
| --- | --- |

(e)

usklajevanje evropskih elektronskih sistemov z drugimi zadevnimi ukrepi, povezanimi z e-upravo na ravni Unije;

| (ea) | usklajevanje ukrepov za boj proti goljufijam, ki se uporabljajo na nacionalni ravni, in obveščanje o primerih dobre nacionalne prakse na ravni Unije. |
| --- | --- |

(ea)

usklajevanje ukrepov za boj proti goljufijam, ki se uporabljajo na nacionalni ravni, in obveščanje o primerih dobre nacionalne prakse na ravni Unije.

3.   Države članice zagotovijo zlasti naslednje:

| (a) | razvoj in delovanje nacionalnih komponent, kot je določeno v večletnem strateškem načrtu za obdavčitev iz člena 12; |
| --- | --- |

(a)

razvoj in delovanje nacionalnih komponent, kot je določeno v večletnem strateškem načrtu za obdavčitev iz člena 12;

| (b) | usklajevanje razvoja in delovanja nacionalnih komponent evropskih elektronskih sistemov na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(b)

usklajevanje razvoja in delovanja nacionalnih komponent evropskih elektronskih sistemov na nacionalni ravni;

| (c) | usklajevanje evropskih elektronskih sistemov z drugimi zadevnimi ukrepi, povezanimi z e-upravo, na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(c)

usklajevanje evropskih elektronskih sistemov z drugimi zadevnimi ukrepi, povezanimi z e-upravo, na nacionalni ravni;

| (d) | redno obveščanje Komisije o ukrepih, s katerimi svojim organom ali gospodarskim subjektom omogočajo polno uporabo evropskih elektronskih sistemov; |
| --- | --- |

(d)

redno obveščanje Komisije o ukrepih, s katerimi svojim organom ali gospodarskim subjektom omogočajo polno uporabo evropskih elektronskih sistemov;

| (e) | izvajanje evropskih elektronskih sistemov na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(e)

izvajanje evropskih elektronskih sistemov na nacionalni ravni.

Člen 12

Večletni strateški načrt za obdavčitev (VSN-O)

1.   Komisija pripravi in posodablja večletni strateški načrt za obdavčitev, v katerem so naštete vse naloge v zvezi z razvojem in delovanjem evropskih elektronskih sistemov ali njihovih delov, poleg je vsak sistem ali njegov del tudi razvrščen kot:

| (a) | skupna komponenta: komponenta evropskega elektronskega sistema, razvita na ravni Unije, ki je na voljo vsem državam članicam ali ki jo je Komisija opredelila kot skupno zaradi njene učinkovitosti, varnosti in poenostavitve; |
| --- | --- |

(a)

skupna komponenta: komponenta evropskega elektronskega sistema, razvita na ravni Unije, ki je na voljo vsem državam članicam ali ki jo je Komisija opredelila kot skupno zaradi njene učinkovitosti, varnosti in poenostavitve;

| (b) | nacionalna komponenta: komponenta evropskega elektronskega sistema, razvita na nacionalni ravni, ki je na voljo v državi članici, ki je razvila to komponento ali je prispevala k njenemu nastanku; |
| --- | --- |

(b)

nacionalna komponenta: komponenta evropskega elektronskega sistema, razvita na nacionalni ravni, ki je na voljo v državi članici, ki je razvila to komponento ali je prispevala k njenemu nastanku;

| (c) | ali kombinacija obeh. |
| --- | --- |

(c)

ali kombinacija obeh.

2.   Večletni strateški načrt za obdavčitev vključuje tudi ukrepe na področju inovacij in pilotnih projektov ter podporne metodologije in orodja, povezana z evropskimi elektronskimi sistemi.

3.   Države članice obvestijo Komisijo o dokončanju vsake naloge, ki jim je bila zaupana v okviru večletnega strateškega načrta za obdavčitev iz odstavka 1. Poleg tega Komisiji redno poročajo o napredku pri izvajanju njihovih nalog
  , povezanih s celotnim programom
  .

4.   Države članice najpozneje do 31. marca vsako leto Komisiji predložijo letno poročilo o napredku pri izvajanju večletnega strateškega načrta za obdavčitev iz odstavka 1, ki zajema obdobje od 1. januarja do 31. decembra predhodnega leta. Ta letna poročila se pripravijo po vnaprej določeni predlogi.
  Države članice v letnih poročilih o napredku poročajo o ovirah pri doseganju ciljev programa, določenih v členu 3, in pri ukrepanju na prednostnih področjih iz člena 7(2a) ter podajo predloge za najboljše prakse.

5.   Komisija na podlagi letnih poročil držav članic iz odstavka 4 najpozneje do 31. oktobra vsako leto pripravi konsolidirano poročilo, v katerem oceni napredek držav članic in Komisije pri izvajanju načrta iz odstavka 1
  , pa tudi napredek pri doseganju ciljev programa, navedenih v členu 3, in pri ukrepanju na prednostnih področjih iz člena 7(2a)
  .
  Da se oceni doseženi napredek, Komisija v konsolidirano letno poročilo vključi pregled preostalih ovir, s katerimi se države članice soočajo pri doseganju ciljev programa, določenih v členu 3, in pri ukrepanju na prednostnih področjih iz člena 7(2a), ter navede predloge za najboljše prakse. Konsolidirano letno poročilo Komisije je javno dostopno na njeni posebni spletni strani in služi kot podlaga za prihodnje večletne programe dela iz člena 13 in ocenjevalna poročila iz člena 15.

POGLAVJE V

POGLAVJE V

NAČRTOVANJE, SPREMLJANJE, OCENJEVANJE, KONTROLA

NAČRTOVANJE, SPREMLJANJE, OCENJEVANJE, KONTROLA

Člen 13

Program dela

1.   Program se izvaja z večletnimi programi dela iz člena 108 finančne uredbe.

2.   Komisija sprejme večletne programe dela z 
  delegiranimi
  akti. Ti
  delegirani
  akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 17.

Člen 14

Spremljanje in poročanje

1.   Kazalniki za poročanje o napredku programa pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi 2.

2.   Za zagotovitev učinkovite ocene napredka programa pri doseganju njegovih ciljev je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 17 za spremembo Priloge 2 za pregled ali dopolnitev kazalnikov, kadar se ji to zdi potrebno, ter za dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje.

3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

Člen 15

Ocenjevanje

1.   Ocene se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja.
  Komisija ocene objavi na posebni spletni strani.

2.   Vmesna ocena programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje v 
  treh
  letih od začetka izvajanja programa.

3.   Na koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot
  eno leto
  po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno programa.

4.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Člen 16

Revizije in preiskave

Kadar tretja država sodeluje v programu na podlagi sklepa v okviru mednarodnega sporazuma ali na podlagi kakršnega koli drugega pravnega instrumenta, tretja država dodeli potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufija (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da lahko celovito izvajajo svoje pristojnosti. V primeru Evropskega urada za boj proti goljufijam take pravice vključujejo pravico do izvajanja preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

POGLAVJE VI

POGLAVJE VI

IZVAJANJE PRENOSA POOBLASTILA IN POSTOPEK V ODBORU

IZVAJANJE PRENOSA POOBLASTILA IN POSTOPEK V ODBORU

Člen 17

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  členov 13(2) in
  14(2) se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2028.

3.   Prenos pooblastila iz
  členov 13(2) in
   14(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi
  členov 13(2) in
  14(2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 18

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor, ki se imenuje „odbor programa Fiscalis“. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

POGLAVJE VII

POGLAVJE VII

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 19

Informiranje, komuniciranje in oglaševanje

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom ter njegovimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena programu, prispevajo tudi
  h
  komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena 3.

Člen 20

Razveljavitev

Uredba (EU) št. 1286/2013 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2021.

Člen 21

Prehodne določbe

1.   Ta uredba do zaključka zadevnih ukrepov ne vpliva na njihovo nadaljevanje ali spremembo v skladu z Uredbo (EU) št. 1286/2013, ki se še naprej uporablja za zadevne ukrepe do njihovega zaključka.

2.   Finančna sredstva za program lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med programom in ukrepi, sprejetimi v okviru predhodne Uredbe (EU) št. 1286/2013.

3.   Po potrebi se lahko v proračun po letu 2027 knjižijo odobritve za kritje odhodkov iz člena 4(2), da se omogoči upravljanje ukrepov, ki ne bodo zaključeni do 31. decembra 2027.

Člen 22

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

PRILOGA 1

Neizčrpen seznam možnih oblik ukrepov iz točk (a), (b) in (d) prvega pododstavka člena 7(2)

Ukrepi iz točk (a), (b) in (d) prvega pododstavka člena 7(2) so lahko med drugim v obliki:

| (a) | Kar zadeva sestanke in podobne ad hoc dogodke:






  — | seminar in delavnica, na katerih navadno prisostvujejo vse države in kjer potekajo predstavitve, udeleženci pa o vsebini razpravljajo in sodelujejo v dejavnostih, povezanih z zadevnim področjem; |
| --- | --- | --- |

(a)

Kar zadeva sestanke in podobne ad hoc dogodke:

—

seminar in delavnica, na katerih navadno prisostvujejo vse države in kjer potekajo predstavitve, udeleženci pa o vsebini razpravljajo in sodelujejo v dejavnostih, povezanih z zadevnim področjem;

| — | delovni obisk, organiziran tako, da uradnikom omogoča pridobivanje ali izpopolnjevanje izkušenj in strokovnega znanja na področju davčne politike; |
| --- | --- |

—

delovni obisk, organiziran tako, da uradnikom omogoča pridobivanje ali izpopolnjevanje izkušenj in strokovnega znanja na področju davčne politike;

| — | prisotnost v upravnih uradih in udeležba v uradnih preiskavah. |
| --- | --- |

—

prisotnost v upravnih uradih in udeležba v uradnih preiskavah.

| (b) | Kar zadeva strukturirano sodelovanje:






  — | projektne skupine, ki so običajno sestavljene iz omejenega števila držav in delujejo v omejenem obdobju, da bi uresničevale predhodno določen cilj z natančno opredeljenim rezultatom, vključno z usklajevanjem ali primerjalno analizo; |
| --- | --- | --- |

(b)

Kar zadeva strukturirano sodelovanje:

—

projektne skupine, ki so običajno sestavljene iz omejenega števila držav in delujejo v omejenem obdobju, da bi uresničevale predhodno določen cilj z natančno opredeljenim rezultatom, vključno z usklajevanjem ali primerjalno analizo;

| — | projektne skupine, ki so strukturirane oblike stalnega ali nestalnega sodelovanja in združujejo strokovno znanje in izkušnje za opravljanje nalog na posebnih področjih ali operativnih dejavnosti, po možnosti s podporo spletnega sodelovanja, upravne pomoči ter infrastrukture in opreme; |
| --- | --- |

—

projektne skupine, ki so strukturirane oblike stalnega ali nestalnega sodelovanja in združujejo strokovno znanje in izkušnje za opravljanje nalog na posebnih področjih ali operativnih dejavnosti, po možnosti s podporo spletnega sodelovanja, upravne pomoči ter infrastrukture in opreme;

| — | večstranske ali istočasne kontrole, ki vključujejo usklajeno preverjanje davčnega položaja enega ali več povezanih davčnih zavezancev, ki jih organizirata dve ali več držav, vključno z vsaj dvema državama članicama, s skupnimi interesi ali interesi, ki se dopolnjujejo; |
| --- | --- |

—

večstranske ali istočasne kontrole, ki vključujejo usklajeno preverjanje davčnega položaja enega ali več povezanih davčnih zavezancev, ki jih organizirata dve ali več držav, vključno z vsaj dvema državama članicama, s skupnimi interesi ali interesi, ki se dopolnjujejo;

| — | skupne revizije, ki vključujejo skupno preverjanje davčnega položaja enega ali več povezanih davčnih zavezancev, ki jih opravi ena revizijska ekipa, v kateri sta zastopani dve ali več držav, vključno z vsaj dvema državama članicama, s skupnimi interesi ali interesi, ki se dopolnjujejo; |
| --- | --- |

—

skupne revizije, ki vključujejo skupno preverjanje davčnega položaja enega ali več povezanih davčnih zavezancev, ki jih opravi ena revizijska ekipa, v kateri sta zastopani dve ali več držav, vključno z vsaj dvema državama članicama, s skupnimi interesi ali interesi, ki se dopolnjujejo;

| — | vsaka druga oblika upravnega sodelovanja, določena z Direktivo 2011/16/EU, Uredbo (EU) št. 904/2010, Uredbo (EU) št. 389/2012 ali Direktivo 2010/24/EU. |
| --- | --- |

—

vsaka druga oblika upravnega sodelovanja, določena z Direktivo 2011/16/EU, Uredbo (EU) št. 904/2010, Uredbo (EU) št. 389/2012 ali Direktivo 2010/24/EU.

| (d) | Kar zadeva usposobljenost ljudi in ukrepe za izboljšanje sposobnosti:






  — | skupno usposabljanje ali razvoj e-učenja za podporo potrebnim strokovnim kompetencam in znanju in na področju davkov; |
| --- | --- | --- |

(d)

Kar zadeva usposobljenost ljudi in ukrepe za izboljšanje sposobnosti:

—

skupno usposabljanje ali razvoj e-učenja za podporo potrebnim strokovnim kompetencam in znanju in na področju davkov;

| — | tehnična podpora, namenjena izboljšanju upravnih postopkov, upravne zmogljivosti ter delovanja in dejavnosti davčne uprave z uvajanjem in izmenjavo dobrih praks. |
| --- | --- |

—

tehnična podpora, namenjena izboljšanju upravnih postopkov, upravne zmogljivosti ter delovanja in dejavnosti davčne uprave z uvajanjem in izmenjavo dobrih praks.

PRILOGA 2

Kazalniki

Specifični cilj: podpirati davčno politiko, davčno sodelovanje in izboljšanje upravnih zmogljivosti, vključno z usposobljenostjo ljudi ter razvojem in delovanjem evropskih elektronskih sistemov.

1.
     
  Krepitev zmogljivosti (upravnih in človeških ter zmogljivosti na področju informacijske tehnologije):

| 1. | Indeks uporabe in izvajanja zakonodaje in politike Unije (število ukrepov v okviru programa, organiziranih na tem področju, ter priporočila, izdana po teh ukrepih) |
| --- | --- |

1.

Indeks uporabe in izvajanja zakonodaje in politike Unije (število ukrepov v okviru programa, organiziranih na tem področju, ter priporočila, izdana po teh ukrepih)

| 2. | Indeks znanja (uporabljeni učni moduli; število usposobljenih uradnikov; točke za kakovost po udeležencih) |
| --- | --- |

2.

Indeks znanja (uporabljeni učni moduli; število usposobljenih uradnikov; točke za kakovost po udeležencih)

| 3. | Razpoložljivost evropskih elektronskih sistemov (v odstotku časa) |
| --- | --- |

3.

Razpoložljivost evropskih elektronskih sistemov (v odstotku časa)

| 4. | Razpoložljivost skupnega komunikacijskega omrežja (v odstotku časa) |
| --- | --- |

4.

Razpoložljivost skupnega komunikacijskega omrežja (v odstotku časa)

| 5. | Poenostavljeni informacijski postopki za nacionalne uprave in gospodarske subjekte (število registriranih gospodarskih subjektov, število zahtevkov in število poizvedb v različnih elektronskih sistemih, ki se financirajo iz programa) |
| --- | --- |

5.

Poenostavljeni informacijski postopki za nacionalne uprave in gospodarske subjekte (število registriranih gospodarskih subjektov, število zahtevkov in število poizvedb v različnih elektronskih sistemih, ki se financirajo iz programa)

2.
     
  Izmenjava znanja in mreženje:

| 6. | Indeks trdnosti sodelovanja (stopnja ustvarjenega mreženja, število srečanj v živo, število spletnih skupin za sodelovanje) |
| --- | --- |

6.

Indeks trdnosti sodelovanja (stopnja ustvarjenega mreženja, število srečanj v živo, število spletnih skupin za sodelovanje)

| 7. | Indeks najboljših praks in smernic (število ukrepov v okviru programa, organiziranih na tem področju; odstotek davčnih uprav, ki so izkoristile delovno prakso oziroma uporabljale smernice, razvite s podporo iz programa) |
| --- | --- |

7.

Indeks najboljših praks in smernic (število ukrepov v okviru programa, organiziranih na tem področju; odstotek davčnih uprav, ki so izkoristile delovno prakso oziroma uporabljale smernice, razvite s podporo iz programa)

2a.

     

  Dodatna kazalnika:

| 1. | Prihodki, pobrani v okviru boja proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in agresivnim davčnim načrtovanjem med skupnimi revizijami |
| --- | --- |

1.

Prihodki, pobrani v okviru boja proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in agresivnim davčnim načrtovanjem med skupnimi revizijami

| 2. | Število vloženih, prejetih in odgovorjenih zahtevkov za upravno in pravosodno sodelovanje za vsako državo članico |
| --- | --- |

2.

Število vloženih, prejetih in odgovorjenih zahtevkov za upravno in pravosodno sodelovanje za vsako državo članico

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0421/2018).

1

(*1)  Predlogi sprememb: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

*1

(2)  UL C [...], [...], str. [...].

2

(3)  Uredba (EU) št. 1286/2013 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi akcijskega programa za izboljšanje delovanja sistemov obdavčitve v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Fiscalis 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 1482/2007/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 25).

3

(4)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

4

(5)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

5

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

(6)  
  Direktiva Sveta 2014/107/EU z dne 9. decembra 2014 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčenja (UL L 359, 16.12.2014, str. 1).

6

Direktiva Sveta 2014/107/EU z dne 9. decembra 2014 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčenja (UL L 359, 16.12.2014, str. 1).

(7)  
  Direktiva Sveta (EU) 2015/2376 z dne 8. decembra 2015 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave informacij na področju obdavčenja (UL L 332, 18.12.2015, str. 1).

7

Direktiva Sveta (EU) 2015/2376 z dne 8. decembra 2015 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave informacij na področju obdavčenja (UL L 332, 18.12.2015, str. 1).

(8)  
  Direktiva Sveta (EU) 2016/881 z dne 25. maja 2016 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave informacij na področju obdavčenja (UL L 146, 3.6.2016, str. 8).

8

Direktiva Sveta (EU) 2016/881 z dne 25. maja 2016 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave informacij na področju obdavčenja (UL L 146, 3.6.2016, str. 8).

(9)  
  Direktiva Sveta (EU) 2016/2258 z dne 6. decembra 2016 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede dostopa davčnih organov do informacij o preprečevanju pranja denarja (UL L 342, 16.12.2016, str. 1).

9

Direktiva Sveta (EU) 2016/2258 z dne 6. decembra 2016 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede dostopa davčnih organov do informacij o preprečevanju pranja denarja (UL L 342, 16.12.2016, str. 1).

(10)  
  Direktiva Sveta (EU) 2018/822 z dne 25. maja 2018 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave informacij na področju obdavčenja v zvezi s čezmejnimi aranžmaji, o katerih se poroča (UL L 139, 5.6.2018, str. 1).

10

Direktiva Sveta (EU) 2018/822 z dne 25. maja 2018 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave informacij na področju obdavčenja v zvezi s čezmejnimi aranžmaji, o katerih se poroča (UL L 139, 5.6.2018, str. 1).

(11)  COM(2010)0700.

11

(12)  Medinstitucionalni sporazum z dne 13. aprila 2016 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

12

(13)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

13

(14)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

14

(15)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

15

(16)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

16

(17)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

17

(18)  Direktivo Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost, UL L 347, 11.12.2006, str. 1;

18

(19)  Direktiva Sveta 92/83/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uskladitvi strukture trošarin za alkohol in alkoholne pijače (UL L 316, 31.10.1992, str. 21).

19

(20)  Direktiva Sveta 2011/64/EU z dne 21. junija 2011 o strukturi in stopnjah trošarine, ki velja za tobačne izdelke (UL L 176, 5.7.2011, str. 24).

20

(21)  Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (UL L 283, 31.10.2003, str. 51).

21

(22)  Direktivo Sveta 2010/24/EU z dne 16. marca 2010 o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki, carinami in drugimi ukrepi, UL L 84, 31.3.2010, str. 1.

22

(23)  
  Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1).

23

Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1).

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/618 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/618

---

P8_TA(2019)0040

Vzpostavitev programa za pravice in vrednote ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pravice in vrednote (COM(2018)0383 – C8-0234/2018 – 2018/0207(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 411/51)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Predlog | Predlog |
| UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA | UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA |
| o vzpostavitvi programa za pravice in vrednote | o vzpostavitvi programa za
  državljane, enakost,
  pravice in vrednote |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Predlog

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vzpostavitvi programa za pravice in vrednote

o vzpostavitvi programa za
  državljane, enakost,
  pravice in vrednote

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | V skladu s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji „Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin.
  Te
  vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.“ Člen 3 nadalje določa, da je cilj Unije „krepitev miru, njenih vrednot in blaginje njenih narodov“ ter da Unija med drugim „spoštuje svojo bogato kulturno in jezikovno raznolikost ter skrbi za varovanje in razvoj evropske kulturne dediščine“. Navedene vrednote so bile ponovno potrjene in oblikovane v pravicah, svoboščinah in načelih, zapisanih v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

V skladu s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji „Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin.
  Te
  vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.“ Člen 3 nadalje določa, da je cilj Unije „krepitev miru, njenih vrednot in blaginje njenih narodov“ ter da Unija med drugim „spoštuje svojo bogato kulturno in jezikovno raznolikost ter skrbi za varovanje in razvoj evropske kulturne dediščine“. Navedene vrednote so bile ponovno potrjene in oblikovane v pravicah, svoboščinah in načelih, zapisanih v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (1) | V skladu s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji „Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin.
  “ Med temi pravicami in vrednotami je človekovo dostojanstvo, ki je priznano v Splošni deklaraciji človekovih pravic, glavni temelj vseh temeljnih človekovih pravic. „Te
  vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.“ Člen 3 nadalje določa, da je cilj Unije „krepitev miru, njenih vrednot in blaginje njenih narodov“ ter da Unija med drugim „spoštuje svojo bogato kulturno in jezikovno raznolikost ter skrbi za varovanje in razvoj evropske kulturne dediščine“. Navedene vrednote so bile ponovno potrjene in oblikovane v pravicah, svoboščinah in načelih, zapisanih v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji „Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin.
  “ Med temi pravicami in vrednotami je človekovo dostojanstvo, ki je priznano v Splošni deklaraciji človekovih pravic, glavni temelj vseh temeljnih človekovih pravic. „Te
  vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.“ Člen 3 nadalje določa, da je cilj Unije „krepitev miru, njenih vrednot in blaginje njenih narodov“ ter da Unija med drugim „spoštuje svojo bogato kulturno in jezikovno raznolikost ter skrbi za varovanje in razvoj evropske kulturne dediščine“. Navedene vrednote so bile ponovno potrjene in oblikovane v pravicah, svoboščinah in načelih, zapisanih v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 30. maja 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 in lastnih sredstvih poudaril pomen horizontalnih načel, na katerih bi moral temeljiti večletni finančni okvir in vse povezane politike Unije, vključno z vključevanjem ciljev OZN za trajnostni razvoj v vse politike in pobude Unije v naslednjem večletnem finančnem okviru, poudaril, da je odprava diskriminacije bistvena za izpolnitev zavez Unije v smeri vključujoče Evrope, in izrazil obžalovanje, ker v politikah Unije niso zadostno vključena načela enakosti spolov in zaveze glede enakosti spolov, kot je predstavljeno v predlogih večletnega finančnega okvira. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 30. maja 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 in lastnih sredstvih poudaril pomen horizontalnih načel, na katerih bi moral temeljiti večletni finančni okvir in vse povezane politike Unije, vključno z vključevanjem ciljev OZN za trajnostni razvoj v vse politike in pobude Unije v naslednjem večletnem finančnem okviru, poudaril, da je odprava diskriminacije bistvena za izpolnitev zavez Unije v smeri vključujoče Evrope, in izrazil obžalovanje, ker v politikah Unije niso zadostno vključena načela enakosti spolov in zaveze glede enakosti spolov, kot je predstavljeno v predlogih večletnega finančnega okvira.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | V resoluciji z dne 14. marca 2018 o naslednjem večletnem finančnem okviru: priprava stališča Parlamenta o večletnem finančnem okviru po letu 2020, je Evropski parlament izrazil svojo podporo programom na področjih kulture, izobraževanja, medijev, mladih, športa, demokracije, državljanstva in civilne družbe, ki so jasno pokazali svojo evropsko dodano vrednost in so med upravičenci vedno priljubljeni, ter poudaril, da je močnejšo in ambicioznejšo Evropo mogoče doseči le, če bo zagotovljenih več finančnih sredstev. Prav tako je predlagal, naj se ustanovi notranji evropski sklad za demokracijo, da bi se okrepila podpora za civilno družbo in nevladne organizacije, dejavne na področjih demokracije in človekovih pravic, ter naj ta sklad upravlja Komisija. Obstoječe politike bi potrebovale stalno podporo, povečati bi bilo treba sredstva za vodilne programe Unije, za dodatne odgovornosti pa bi bilo treba nameniti dodatna finančna sredstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1b)

V resoluciji z dne 14. marca 2018 o naslednjem večletnem finančnem okviru: priprava stališča Parlamenta o večletnem finančnem okviru po letu 2020, je Evropski parlament izrazil svojo podporo programom na področjih kulture, izobraževanja, medijev, mladih, športa, demokracije, državljanstva in civilne družbe, ki so jasno pokazali svojo evropsko dodano vrednost in so med upravičenci vedno priljubljeni, ter poudaril, da je močnejšo in ambicioznejšo Evropo mogoče doseči le, če bo zagotovljenih več finančnih sredstev. Prav tako je predlagal, naj se ustanovi notranji evropski sklad za demokracijo, da bi se okrepila podpora za civilno družbo in nevladne organizacije, dejavne na področjih demokracije in človekovih pravic, ter naj ta sklad upravlja Komisija. Obstoječe politike bi potrebovale stalno podporo, povečati bi bilo treba sredstva za vodilne programe Unije, za dodatne odgovornosti pa bi bilo treba nameniti dodatna finančna sredstva.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Še naprej je treba
  spodbujati in izvrševati navedene pravice in vrednote, ki jih morajo državljani in narodi deliti in morajo biti v središču projekta EU. Zato bo v proračunu EU ustanovljen nov sklad za pravosodje, pravice in vrednote, ki ga bosta sestavljala program za pravice in vrednote ter program za pravosodje. V času, ko se evropske družbe soočajo z ekstremizmom, radikalizmom in delitvijo, je bolj kot kadar koli prej pomembno spodbujati, krepiti in braniti pravosodje, pravice in vrednote EU: človekove pravice, spoštovanje človekovega dostojanstva, svobodo, demokracijo, enakost in pravno državo. To bo imelo globoke in neposredne posledice za politično, družbeno, kulturno in gospodarsko življenje v EU. Program za pravosodje bo kot del novega sklada še naprej podpiral nadaljnji razvoj območja pravosodja Unije in čezmejnega sodelovanja. Program za pravice in vrednote bo združil program za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje 2014–2020, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8), ter program Evropa za državljane, ki je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (EU) št. 390/2014 (9)(v nadaljnjem besedilu: predhodna programa). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Še naprej je treba
  spodbujati in izvrševati navedene pravice in vrednote, ki jih morajo državljani in narodi deliti in morajo biti v središču projekta EU. Zato bo v proračunu EU ustanovljen nov sklad za pravosodje, pravice in vrednote, ki ga bosta sestavljala program za pravice in vrednote ter program za pravosodje. V času, ko se evropske družbe soočajo z ekstremizmom, radikalizmom in delitvijo, je bolj kot kadar koli prej pomembno spodbujati, krepiti in braniti pravosodje, pravice in vrednote EU: človekove pravice, spoštovanje človekovega dostojanstva, svobodo, demokracijo, enakost in pravno državo. To bo imelo globoke in neposredne posledice za politično, družbeno, kulturno in gospodarsko življenje v EU. Program za pravosodje bo kot del novega sklada še naprej podpiral nadaljnji razvoj območja pravosodja Unije in čezmejnega sodelovanja. Program za pravice in vrednote bo združil program za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje 2014–2020, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8), ter program Evropa za državljane, ki je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (EU) št. 390/2014 (9)(v nadaljnjem besedilu: predhodna programa).

| (2) | Unija in vse države članice morajo v vseh svojih politikah dosledno ter dejavno negovati, ščititi ter
  spodbujati in izvrševati navedene pravice in vrednote, ki jih morajo državljani in narodi deliti in morajo biti v središču projekta EU
  , saj lahko slabitev zaščite teh pravic in vrednot v kateri koli državi članici škodljivo vpliva na Unijo kot celoto
  . Zato bo v proračunu EU ustanovljen nov sklad za pravosodje, pravice in vrednote, ki ga bosta sestavljala program za pravice in vrednote ter program za pravosodje. V času, ko se evropske družbe soočajo z ekstremizmom, radikalizmom in delitvijo
  ter vse manjšim prostorom za neodvisno civilno družbo
  , je bolj kot kadar koli prej pomembno spodbujati, krepiti in braniti pravosodje, pravice in vrednote EU: človekove pravice, spoštovanje človekovega dostojanstva, svobodo, demokracijo, enakost
  , nediskriminacijo
  in pravno državo. To bo imelo globoke in neposredne posledice za politično, družbeno, kulturno in gospodarsko življenje v EU. Program za pravosodje bo kot del novega sklada še naprej podpiral nadaljnji razvoj območja pravosodja Unije in čezmejnega sodelovanja. Program za
  državljane, enakost,
  pravice in vrednote
  (v nadaljnjem besedilu: program)
  bo združil program za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje 2014–2020, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8) ter program Evropa za državljane, ki je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (EU) št. 390/2014 (9), (v nadaljnjem besedilu: predhodna programa)
  in bo prilagojen za spopadanje z novimi izzivi za evropske vrednote
  . |
| --- | --- |

(2)

Unija in vse države članice morajo v vseh svojih politikah dosledno ter dejavno negovati, ščititi ter
  spodbujati in izvrševati navedene pravice in vrednote, ki jih morajo državljani in narodi deliti in morajo biti v središču projekta EU
  , saj lahko slabitev zaščite teh pravic in vrednot v kateri koli državi članici škodljivo vpliva na Unijo kot celoto
  . Zato bo v proračunu EU ustanovljen nov sklad za pravosodje, pravice in vrednote, ki ga bosta sestavljala program za pravice in vrednote ter program za pravosodje. V času, ko se evropske družbe soočajo z ekstremizmom, radikalizmom in delitvijo
  ter vse manjšim prostorom za neodvisno civilno družbo
  , je bolj kot kadar koli prej pomembno spodbujati, krepiti in braniti pravosodje, pravice in vrednote EU: človekove pravice, spoštovanje človekovega dostojanstva, svobodo, demokracijo, enakost
  , nediskriminacijo
  in pravno državo. To bo imelo globoke in neposredne posledice za politično, družbeno, kulturno in gospodarsko življenje v EU. Program za pravosodje bo kot del novega sklada še naprej podpiral nadaljnji razvoj območja pravosodja Unije in čezmejnega sodelovanja. Program za
  državljane, enakost,
  pravice in vrednote
  (v nadaljnjem besedilu: program)
  bo združil program za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje 2014–2020, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8) ter program Evropa za državljane, ki je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (EU) št. 390/2014 (9), (v nadaljnjem besedilu: predhodna programa)
  in bo prilagojen za spopadanje z novimi izzivi za evropske vrednote
  .

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Sklad za pravosodje, pravice in vrednote ter njegova dva temeljna programa financiranja bodo osredotočeni
  predvsem
  na ljudi in subjekte, ki prispevajo k uresničevanju in oživljanju naših skupnih vrednot, pravic in bogate raznolikosti. Končni cilj je spodbujanje in ohranjanje enakopravne, vključujoče in demokratične družbe, ki temelji na pravicah
  . To vključuje
  živahno civilno družbo, spodbujanje
  demokratične
  ,
  državljanske in družbene udeležbe ljudi
  ter
  spodbujanje bogate raznolikosti
  evropske družbe, ki temelji na
  naši skupni
  zgodovini in spominu. Člen 11 Pogodbe o evropski uniji
  nadalje določa
  ,
  da morajo institucije
  državljanom in predstavniškim združenjem na ustrezen način
  dati
  možnost izražanja in javne izmenjave mnenj glede vseh področij delovanja Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Sklad za pravosodje, pravice in vrednote ter njegova dva temeljna programa financiranja bodo osredotočeni
  predvsem
  na ljudi in subjekte, ki prispevajo k uresničevanju in oživljanju naših skupnih vrednot, pravic in bogate raznolikosti. Končni cilj je spodbujanje in ohranjanje enakopravne, vključujoče in demokratične družbe, ki temelji na pravicah
  . To vključuje
  živahno civilno družbo, spodbujanje
  demokratične
  ,
  državljanske in družbene udeležbe ljudi
  ter
  spodbujanje bogate raznolikosti
  evropske družbe, ki temelji na
  naši skupni
  zgodovini in spominu. Člen 11 Pogodbe o evropski uniji
  nadalje določa
  ,
  da morajo institucije
  državljanom in predstavniškim združenjem na ustrezen način
  dati
  možnost izražanja in javne izmenjave mnenj glede vseh področij delovanja Unije.

| (3) | Sklad za pravosodje, pravice in vrednote ter njegova dva temeljna programa financiranja bodo osredotočeni na ljudi in subjekte, ki prispevajo k uresničevanju in oživljanju naših skupnih vrednot,
  enakosti,
  pravic in bogate raznolikosti. Končni cilj je spodbujanje in ohranjanje enakopravne
  , odprte
  , vključujoče in demokratične družbe, ki temelji na pravicah
  , s financiranjem dejavnosti, ki spodbujajo
  živahno
  , dobro razvito, odporno in močno
  civilno družbo,
  vključno z zagovorništvom za
  spodbujanje
  in zaščito skupnih vrednot
  ,
  ki spodbuja demokratično, državljansko in družbeno udeležbo
  ter
  mir in bogato raznolikost
  evropske družbe, ki temelji na
  naših skupnih vrednotah,
  zgodovini in spominu
  ter dediščini
  . Člen 11 Pogodbe o Evropski uniji
  zahteva, da institucije skrbijo za odprt
  ,
  pregleden in reden dialog s civilno družbo ter
  državljanom in predstavniškim združenjem na ustrezen način
  dajo
  možnost izražanja in javne izmenjave mnenj glede vseh področij delovanja Unije. |
| --- | --- |

(3)

Sklad za pravosodje, pravice in vrednote ter njegova dva temeljna programa financiranja bodo osredotočeni na ljudi in subjekte, ki prispevajo k uresničevanju in oživljanju naših skupnih vrednot,
  enakosti,
  pravic in bogate raznolikosti. Končni cilj je spodbujanje in ohranjanje enakopravne
  , odprte
  , vključujoče in demokratične družbe, ki temelji na pravicah
  , s financiranjem dejavnosti, ki spodbujajo
  živahno
  , dobro razvito, odporno in močno
  civilno družbo,
  vključno z zagovorništvom za
  spodbujanje
  in zaščito skupnih vrednot
  ,
  ki spodbuja demokratično, državljansko in družbeno udeležbo
  ter
  mir in bogato raznolikost
  evropske družbe, ki temelji na
  naših skupnih vrednotah,
  zgodovini in spominu
  ter dediščini
  . Člen 11 Pogodbe o Evropski uniji
  zahteva, da institucije skrbijo za odprt
  ,
  pregleden in reden dialog s civilno družbo ter
  državljanom in predstavniškim združenjem na ustrezen način
  dajo
  možnost izražanja in javne izmenjave mnenj glede vseh področij delovanja Unije.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Komisija bi morala z vzpostavitvijo skupine za civilni dialog zagotoviti reden, odprt in pregleden dialog z upravičenci programa in drugimi ustreznimi deležniki. Skupina za civilni dialog bi morala prispevati k izmenjavi izkušenj in dobrih praks ter k razpravi o razvoju politik v okviru področij in ciljev programa in povezanih področij. Skupina za civilni dialog bi morala biti sestavljena iz organizacij, ki so bile izbrane, da prejmejo nepovratna sredstva za poslovanje ali nepovratna sredstva za ukrepe v okviru programa, ter drugih organizacij in deležnikov, ki so izrazili zanimanje za program ali delo na tem področju politike, vendar ne prejemajo nujno podpore programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Komisija bi morala z vzpostavitvijo skupine za civilni dialog zagotoviti reden, odprt in pregleden dialog z upravičenci programa in drugimi ustreznimi deležniki. Skupina za civilni dialog bi morala prispevati k izmenjavi izkušenj in dobrih praks ter k razpravi o razvoju politik v okviru področij in ciljev programa in povezanih področij. Skupina za civilni dialog bi morala biti sestavljena iz organizacij, ki so bile izbrane, da prejmejo nepovratna sredstva za poslovanje ali nepovratna sredstva za ukrepe v okviru programa, ter drugih organizacij in deležnikov, ki so izrazili zanimanje za program ali delo na tem področju politike, vendar ne prejemajo nujno podpore programa.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Program
  za pravice in vrednote (v nadaljnjem besedilu: program)
  bi moral omogočiti razvoj sinergij za obravnavo izzivov, ki so skupni spodbujanju in zaščiti vrednot, ter doseganje kritične razsežnosti za doseganje konkretnih rezultatov na terenu. To bi bilo treba doseči z nadgrajevanjem pozitivnih izkušenj iz predhodnih programov. S tem se bo omogočilo polno izkoriščanje morebitnih sinergij za učinkovitejšo podporo zajetih področij politik in povečanje njihove zmožnosti za doseganje ljudi. Da bi bil program učinkovit, bi moral s prilagojenimi pristopi upoštevati posebnosti različnih politik, njihove različne ciljne skupine in njihove posebne potrebe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Program
  za pravice in vrednote (v nadaljnjem besedilu: program)
  bi moral omogočiti razvoj sinergij za obravnavo izzivov, ki so skupni spodbujanju in zaščiti vrednot, ter doseganje kritične razsežnosti za doseganje konkretnih rezultatov na terenu. To bi bilo treba doseči z nadgrajevanjem pozitivnih izkušenj iz predhodnih programov. S tem se bo omogočilo polno izkoriščanje morebitnih sinergij za učinkovitejšo podporo zajetih področij politik in povečanje njihove zmožnosti za doseganje ljudi. Da bi bil program učinkovit, bi moral s prilagojenimi pristopi upoštevati posebnosti različnih politik, njihove različne ciljne skupine in njihove posebne potrebe.

| (4) | Program bi moral omogočiti razvoj sinergij za obravnavo izzivov, ki so skupni spodbujanju in zaščiti vrednot,
  zapisanih v Pogodbah,
  ter doseganje kritične razsežnosti za doseganje konkretnih rezultatov na terenu. To bi bilo treba doseči z nadgrajevanjem
  in nadaljnjim razvijanjem
  pozitivnih izkušenj iz predhodnih programov. S tem se bo omogočilo polno izkoriščanje morebitnih sinergij za učinkovitejšo podporo zajetih področij politik in povečanje njihove zmožnosti za doseganje ljudi. Da bi bil program učinkovit, bi moral s prilagojenimi
  in usmerjenimi
  pristopi upoštevati posebnosti različnih politik, njihove različne ciljne skupine in njihove posebne potrebe
  ter možnosti za udeležbo, vključno s spodbujanjem vseh vrst enakosti in enakosti spolov v okviru programa
  . |
| --- | --- |

(4)

Program bi moral omogočiti razvoj sinergij za obravnavo izzivov, ki so skupni spodbujanju in zaščiti vrednot,
  zapisanih v Pogodbah,
  ter doseganje kritične razsežnosti za doseganje konkretnih rezultatov na terenu. To bi bilo treba doseči z nadgrajevanjem
  in nadaljnjim razvijanjem
  pozitivnih izkušenj iz predhodnih programov. S tem se bo omogočilo polno izkoriščanje morebitnih sinergij za učinkovitejšo podporo zajetih področij politik in povečanje njihove zmožnosti za doseganje ljudi. Da bi bil program učinkovit, bi moral s prilagojenimi
  in usmerjenimi
  pristopi upoštevati posebnosti različnih politik, njihove različne ciljne skupine in njihove posebne potrebe
  ter možnosti za udeležbo, vključno s spodbujanjem vseh vrst enakosti in enakosti spolov v okviru programa
  .

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Popolno spoštovanje in spodbujanje pravne države in demokracije sta temeljnega pomena za krepitev zaupanja državljanov v Unijo. Spoštovanje načela pravne države v Uniji je pogoj za varstvo temeljnih pravic ter spoštovanje vseh pravic in obveznosti iz Pogodb. Način izvajanja načela pravne države v državah članicah ima ključno vlogo pri zagotavljanju vzajemnega zaupanja med državami članicami in njihovimi pravnimi sistemi. Program bi moral zato spodbujati in varovati temeljne pravice, demokracijo in pravno državo na lokalni, regionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Popolno spoštovanje in spodbujanje pravne države in demokracije sta temeljnega pomena za krepitev zaupanja državljanov v Unijo. Spoštovanje načela pravne države v Uniji je pogoj za varstvo temeljnih pravic ter spoštovanje vseh pravic in obveznosti iz Pogodb. Način izvajanja načela pravne države v državah članicah ima ključno vlogo pri zagotavljanju vzajemnega zaupanja med državami članicami in njihovimi pravnimi sistemi. Program bi moral zato spodbujati in varovati temeljne pravice, demokracijo in pravno državo na lokalni, regionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4b) | Načelo pravne države, v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji zapisano kot ena od vrednot Unije, vključuje načela zakonitosti, vključno s preglednim, odgovornim, demokratičnim in pluralističnim postopkom sprejemanja zakonodaje, pravne varnosti, prepovedi samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti, učinkovitega sodnega varstva s strani neodvisnih sodišč, vključno s temeljnimi pravicami ter delitve oblasti in enakosti pred zakonom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4b)

Načelo pravne države, v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji zapisano kot ena od vrednot Unije, vključuje načela zakonitosti, vključno s preglednim, odgovornim, demokratičnim in pluralističnim postopkom sprejemanja zakonodaje, pravne varnosti, prepovedi samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti, učinkovitega sodnega varstva s strani neodvisnih sodišč, vključno s temeljnimi pravicami ter delitve oblasti in enakosti pred zakonom.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Za približanje Evropske unije njenim državljanom so potrebni najrazličnejši ukrepi in usklajena prizadevanja. Zbliževanje državljanov prek projektov partnerstev med mesti ali mrež mest in podpiranje organizacij civilne družbe na področjih, ki jih zajema program, bosta prispevala k povečanju udeležbe državljanov v družbi, posledično pa tudi k 
  njihovemu večjemu sodelovanju
  v demokratičnem življenju Unije. Hkrati podporne dejavnosti za spodbujanje medsebojnega razumevanja, raznolikosti,
  dialoga
  in spoštovanja drugih vzbujajo občutek pripadnosti in evropske identitete, ki temelji na skupnem razumevanju evropskih vrednot, kulture, zgodovine in dediščine. Spodbujanje večjega občutka pripadnosti Uniji in vrednot Unije je zaradi odmaknjenosti in oddaljenosti od evropske celine še posebej pomembno pri državljanih EU iz najbolj oddaljenih regij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Za približanje Evropske unije njenim državljanom so potrebni najrazličnejši ukrepi in usklajena prizadevanja. Zbliževanje državljanov prek projektov partnerstev med mesti ali mrež mest in podpiranje organizacij civilne družbe na področjih, ki jih zajema program, bosta prispevala k povečanju udeležbe državljanov v družbi, posledično pa tudi k 
  njihovemu večjemu sodelovanju
  v demokratičnem življenju Unije. Hkrati podporne dejavnosti za spodbujanje medsebojnega razumevanja, raznolikosti,
  dialoga
  in spoštovanja drugih vzbujajo občutek pripadnosti in evropske identitete, ki temelji na skupnem razumevanju evropskih vrednot, kulture, zgodovine in dediščine. Spodbujanje večjega občutka pripadnosti Uniji in vrednot Unije je zaradi odmaknjenosti in oddaljenosti od evropske celine še posebej pomembno pri državljanih EU iz najbolj oddaljenih regij.

| (5) | Za približanje Evropske unije njenim državljanom
  , da bi spodbudili demokratično udeležbo in državljanom omogočili uveljavljanje pravic, povezanih z evropskim državljanstvom,
  so potrebni najrazličnejši ukrepi in usklajena prizadevanja
  za uravnoteženo geografsko porazdelitev
  . Zbliževanje državljanov prek projektov partnerstev med mesti ali mrež mest in podpiranje organizacij civilne družbe na
  lokalni, regionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni na
  področjih, ki jih zajema program, bosta prispevala k povečanju udeležbe državljanov v družbi, posledično pa tudi k 
  njihovi dejavni udeležbi
  v demokratičnem življenju Unije
  ter v oblikovanju njene politične agende
  . Hkrati podporne dejavnosti za spodbujanje medsebojnega razumevanja,
  medkulturnega dialoga, kulturne in jezikovne
  raznolikosti,
  sprave, socialnega vključevanja
  in spoštovanja drugih vzbujajo občutek pripadnosti
  Uniji
  in
  skupnega državljanstva v okviru
  evropske identitete, ki temelji na skupnem razumevanju evropskih vrednot, kulture, zgodovine in dediščine. Spodbujanje večjega občutka pripadnosti Uniji in vrednot Unije je zaradi odmaknjenosti in oddaljenosti od evropske celine še posebej pomembno pri državljanih EU iz najbolj oddaljenih regij. |
| --- | --- |

(5)

Za približanje Evropske unije njenim državljanom
  , da bi spodbudili demokratično udeležbo in državljanom omogočili uveljavljanje pravic, povezanih z evropskim državljanstvom,
  so potrebni najrazličnejši ukrepi in usklajena prizadevanja
  za uravnoteženo geografsko porazdelitev
  . Zbliževanje državljanov prek projektov partnerstev med mesti ali mrež mest in podpiranje organizacij civilne družbe na
  lokalni, regionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni na
  področjih, ki jih zajema program, bosta prispevala k povečanju udeležbe državljanov v družbi, posledično pa tudi k 
  njihovi dejavni udeležbi
  v demokratičnem življenju Unije
  ter v oblikovanju njene politične agende
  . Hkrati podporne dejavnosti za spodbujanje medsebojnega razumevanja,
  medkulturnega dialoga, kulturne in jezikovne
  raznolikosti,
  sprave, socialnega vključevanja
  in spoštovanja drugih vzbujajo občutek pripadnosti
  Uniji
  in
  skupnega državljanstva v okviru
  evropske identitete, ki temelji na skupnem razumevanju evropskih vrednot, kulture, zgodovine in dediščine. Spodbujanje večjega občutka pripadnosti Uniji in vrednot Unije je zaradi odmaknjenosti in oddaljenosti od evropske celine še posebej pomembno pri državljanih EU iz najbolj oddaljenih regij.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Medkulturni in medverski dialog sta v naših družbah vse bolj pomembna zaradi vse večje pluralnosti in svetovnih migracijskih trendov. V programu bi bilo treba polno podporo nameniti medkulturnemu in medverskemu dialogu kot delu družbene harmonije v Evropi in bistvenemu elementu za spodbujanje socialne vključenosti in kohezije. Medverski dialog lahko pripomore k predstavljanju pozitivnega prispevka religije k socialni koheziji, hkrati pa lahko verska nepismenost ustvarja okolje za zlorabo verskih čustev med ljudmi. Tako bi moral program podpirati projekte in pobude za krepitev verske pismenosti, spodbujanje medverskega dialoga in medsebojnega razumevanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Medkulturni in medverski dialog sta v naših družbah vse bolj pomembna zaradi vse večje pluralnosti in svetovnih migracijskih trendov. V programu bi bilo treba polno podporo nameniti medkulturnemu in medverskemu dialogu kot delu družbene harmonije v Evropi in bistvenemu elementu za spodbujanje socialne vključenosti in kohezije. Medverski dialog lahko pripomore k predstavljanju pozitivnega prispevka religije k socialni koheziji, hkrati pa lahko verska nepismenost ustvarja okolje za zlorabo verskih čustev med ljudmi. Tako bi moral program podpirati projekte in pobude za krepitev verske pismenosti, spodbujanje medverskega dialoga in medsebojnega razumevanja.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Dejavnosti spominjanja in
  kritični razmislek
  glede evropskega zgodovinskega spomina so potrebni za ozaveščanje državljanov o skupni zgodovini kot temelju za skupno prihodnost
  moralne cilje in skupne vrednote. Treba
  bi bilo upoštevati tudi pomen zgodovinskih, kulturnih in medkulturnih vidikov ter povezave med spominjanjem in oblikovanjem evropske identitete ter občutka skupne pripadnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Dejavnosti spominjanja in
  kritični razmislek
  glede evropskega zgodovinskega spomina so potrebni za ozaveščanje državljanov o skupni zgodovini kot temelju za skupno prihodnost
  moralne cilje in skupne vrednote. Treba
  bi bilo upoštevati tudi pomen zgodovinskih, kulturnih in medkulturnih vidikov ter povezave med spominjanjem in oblikovanjem evropske identitete ter občutka skupne pripadnosti.

| (6) | Dejavnosti spominjanja
  ter kritično
  in
  ustvarjalno razmišljanje
  glede evropskega zgodovinskega spomina so potrebni za ozaveščanje državljanov
  , zlasti mladih,
  o 
  njihovi
  skupni zgodovini kot temelju za skupno prihodnost
  . Za spodbujanje skupnega stališča na podlagi skupnih vrednot, solidarnosti, raznolikosti in miru
  bi bilo
  treba
  upoštevati tudi pomen zgodovinskih
  , družbenih
  , kulturnih in medkulturnih vidikov
  , strpnosti in dialoga
  ter povezave med spominjanjem in oblikovanjem evropske identitete ter občutka skupne pripadnosti. |
| --- | --- |

(6)

Dejavnosti spominjanja
  ter kritično
  in
  ustvarjalno razmišljanje
  glede evropskega zgodovinskega spomina so potrebni za ozaveščanje državljanov
  , zlasti mladih,
  o 
  njihovi
  skupni zgodovini kot temelju za skupno prihodnost
  . Za spodbujanje skupnega stališča na podlagi skupnih vrednot, solidarnosti, raznolikosti in miru
  bi bilo
  treba
  upoštevati tudi pomen zgodovinskih
  , družbenih
  , kulturnih in medkulturnih vidikov
  , strpnosti in dialoga
  ter povezave med spominjanjem in oblikovanjem evropske identitete ter občutka skupne pripadnosti.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Državljani
  bi
  se
  morali bolj zavedati
  svojih pravic, ki izhajajo iz državljanstva Unije, in bi se morali počutiti, da lahko sproščeno živijo, potujejo, študirajo, delajo in sodelujejo v prostovoljnih dejavnostih v drugih državah članicah, pri čemer bi morali imeti občutek, da lahko uživajo in uveljavljajo svoje državljanske pravice, zaupajo v enakopravnost dostopa do njihovih pravic ter v njihovo nediskriminatorno polno uveljavljanje in zaščito, ne glede na to, kje v Uniji se nahajajo. Civilno družbo je treba
  podpreti pri spodbujanju
  in
  varovanju
  skupnih vrednot EU v skladu s členom 2 PEU ter
  ozaveščanju
  o njih in pri prispevanju k učinkovitemu uveljavljanju pravic na podlagi prava Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Državljani
  bi
  se
  morali bolj zavedati
  svojih pravic, ki izhajajo iz državljanstva Unije, in bi se morali počutiti, da lahko sproščeno živijo, potujejo, študirajo, delajo in sodelujejo v prostovoljnih dejavnostih v drugih državah članicah, pri čemer bi morali imeti občutek, da lahko uživajo in uveljavljajo svoje državljanske pravice, zaupajo v enakopravnost dostopa do njihovih pravic ter v njihovo nediskriminatorno polno uveljavljanje in zaščito, ne glede na to, kje v Uniji se nahajajo. Civilno družbo je treba
  podpreti pri spodbujanju
  in
  varovanju
  skupnih vrednot EU v skladu s členom 2 PEU ter
  ozaveščanju
  o njih in pri prispevanju k učinkovitemu uveljavljanju pravic na podlagi prava Unije.

| (7) | Državljani
  Unije
  se
  ne zavedajo dovolj
  svojih pravic, ki izhajajo iz državljanstva Unije,
  kot je pravica do glasovanja na evropskih in lokalnih volitvah ali pravica do konzularne zaščite veleposlaništev drugih držav članic. Državljani bi se morali bolj zavedati teh pravic
  in bi se morali počutiti, da lahko sproščeno živijo, potujejo, študirajo, delajo in sodelujejo v prostovoljnih dejavnostih v drugih državah članicah, pri čemer bi morali imeti občutek, da lahko uživajo in uveljavljajo svoje državljanske pravice, zaupajo v enakopravnost dostopa do njihovih pravic ter v njihovo nediskriminatorno polno uveljavljanje in zaščito, ne glede na to, kje v Uniji se nahajajo. Civilno družbo je treba
  okrepiti na vseh ravneh za spodbujanje
  in
  varovanje
  skupnih vrednot EU v skladu s členom 2 PEU ter
  ozaveščanje
  o njih in pri prispevanju k učinkovitemu uveljavljanju pravic na podlagi prava Unije. |
| --- | --- |

(7)

Državljani
  Unije
  se
  ne zavedajo dovolj
  svojih pravic, ki izhajajo iz državljanstva Unije,
  kot je pravica do glasovanja na evropskih in lokalnih volitvah ali pravica do konzularne zaščite veleposlaništev drugih držav članic. Državljani bi se morali bolj zavedati teh pravic
  in bi se morali počutiti, da lahko sproščeno živijo, potujejo, študirajo, delajo in sodelujejo v prostovoljnih dejavnostih v drugih državah članicah, pri čemer bi morali imeti občutek, da lahko uživajo in uveljavljajo svoje državljanske pravice, zaupajo v enakopravnost dostopa do njihovih pravic ter v njihovo nediskriminatorno polno uveljavljanje in zaščito, ne glede na to, kje v Uniji se nahajajo. Civilno družbo je treba
  okrepiti na vseh ravneh za spodbujanje
  in
  varovanje
  skupnih vrednot EU v skladu s členom 2 PEU ter
  ozaveščanje
  o njih in pri prispevanju k učinkovitemu uveljavljanju pravic na podlagi prava Unije.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | V resoluciji Evropskega parlamenta z dne 2. aprila 2009 o evropski zavesti in totalitarizmu ter sklepih Sveta z zasedanja 9. in 10. junija 2011 o spominu na zločine, ki so jih zagrešili totalitarni režimi v Evropi, je poudarjen pomen ohranjanja spomina na preteklost kot načina za izgradnjo skupne prihodnosti ter pomen vloge Unije pri obujanju, širjenju in spodbujanju kolektivnega spomina na te zločine, tudi zaradi krepitve skupne evropske pluralistične in demokratične identitete. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

V resoluciji Evropskega parlamenta z dne 2. aprila 2009 o evropski zavesti in totalitarizmu ter sklepih Sveta z zasedanja 9. in 10. junija 2011 o spominu na zločine, ki so jih zagrešili totalitarni režimi v Evropi, je poudarjen pomen ohranjanja spomina na preteklost kot načina za izgradnjo skupne prihodnosti ter pomen vloge Unije pri obujanju, širjenju in spodbujanju kolektivnega spomina na te zločine, tudi zaradi krepitve skupne evropske pluralistične in demokratične identitete.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Enakost
  žensk in moških
  je temeljna vrednota in cilj Evropske unije. Diskriminacija žensk in njihovo neenako obravnavanje
  pomeni
  kršitev njihovih temeljnih pravic in
  onemogoča
  njihovo polno politično, družbeno in gospodarsko udeležbo v družbi. Poleg tega obstajajo strukturne in kulturne ovire za doseganje resnične enakosti spolov. Pri spodbujanju enakosti spolov pri vseh dejavnostih Unije gre tako za osrednjo dejavnost Unije in gonilno silo gospodarske rasti, ki bi jo moral program podpirati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Enakost
  žensk in moških
  je temeljna vrednota in cilj Evropske unije. Diskriminacija žensk in njihovo neenako obravnavanje
  pomeni
  kršitev njihovih temeljnih pravic in
  onemogoča
  njihovo polno politično, družbeno in gospodarsko udeležbo v družbi. Poleg tega obstajajo strukturne in kulturne ovire za doseganje resnične enakosti spolov. Pri spodbujanju enakosti spolov pri vseh dejavnostih Unije gre tako za osrednjo dejavnost Unije in gonilno silo gospodarske rasti, ki bi jo moral program podpirati.

| (8) | Enakost
  spolov
  je temeljna vrednota in cilj Evropske unije.
  Unija ima v skladu s členom 8 te uredbe nalogo, da si v vseh dejavnostih prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami. Kljub temu pa je skupni napredek na področju enakosti spolov zelo počasen, kot kaže indeks enakosti spolov za leto 2017, ki ga je objavil Evropski inštitut za enakost spolov. Pogosto tiha in prikrita presečna
  diskriminacija žensk
  in deklic
  in njihovo neenako obravnavanje
  , pa tudi različne oblike nasilja nad ženskami, pomenijo
  kršitev njihovih temeljnih pravic in
  onemogočajo
  njihovo polno politično, družbeno in gospodarsko udeležbo v družbi. Poleg tega obstajajo
  politične,
  strukturne in kulturne ovire za doseganje resnične enakosti spolov. Pri spodbujanju enakosti spolov pri vseh dejavnostih Unije
  s podpiranjem vključevanja načela enakosti spolov in ciljev nediskriminacije ter z dejavnim odpravljanjem stereotipov in obravnavo tudi tihe diskriminacije
  gre tako za osrednjo dejavnost Unije in gonilno silo gospodarske rasti, ki bi jo moral program podpirati. |
| --- | --- |

(8)

Enakost
  spolov
  je temeljna vrednota in cilj Evropske unije.
  Unija ima v skladu s členom 8 te uredbe nalogo, da si v vseh dejavnostih prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami. Kljub temu pa je skupni napredek na področju enakosti spolov zelo počasen, kot kaže indeks enakosti spolov za leto 2017, ki ga je objavil Evropski inštitut za enakost spolov. Pogosto tiha in prikrita presečna
  diskriminacija žensk
  in deklic
  in njihovo neenako obravnavanje
  , pa tudi različne oblike nasilja nad ženskami, pomenijo
  kršitev njihovih temeljnih pravic in
  onemogočajo
  njihovo polno politično, družbeno in gospodarsko udeležbo v družbi. Poleg tega obstajajo
  politične,
  strukturne in kulturne ovire za doseganje resnične enakosti spolov. Pri spodbujanju enakosti spolov pri vseh dejavnostih Unije
  s podpiranjem vključevanja načela enakosti spolov in ciljev nediskriminacije ter z dejavnim odpravljanjem stereotipov in obravnavo tudi tihe diskriminacije
  gre tako za osrednjo dejavnost Unije in gonilno silo gospodarske rasti, ki bi jo moral program podpirati.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Nasilje na podlagi spola in nasilje nad otroki in
  mladimi
  je resna kršitev temeljnih pravic. Nasilje je še naprej prisotno po vsej Uniji in v vseh družbenih in ekonomskih okoliščinah ter resno negativno vpliva na fizično in psihično zdravje žrtev ter na družbo v celoti.
  Še posebej so
  nasilju
  izpostavljeni otroci
  ,
  mladi
  in
  ženske
  ,
  zlasti v odnosih
  z 
  bližnjimi
  . Z ukrepi bi bilo treba spodbujati pravice otroka in prispevati k zaščiti otrok pred poškodbami in nasiljem, ki ogrožajo njihovo fizično in psihično zdravje ter pomenijo kršitev njihovih pravic do razvoja, zaščite in dostojanstva. Boj proti vsem oblikam nasilja, spodbujanje preprečevanja ter zaščita žrtev in podpora zanje so prednostne naloge Unije, ki posameznikom omogočajo uveljavljanje njihovih temeljnih pravic in prispevajo k enakosti med ženskami in moškimi. Program bi moral podpirati te prednostne naloge. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Nasilje na podlagi spola in nasilje nad otroki in
  mladimi
  je resna kršitev temeljnih pravic. Nasilje je še naprej prisotno po vsej Uniji in v vseh družbenih in ekonomskih okoliščinah ter resno negativno vpliva na fizično in psihično zdravje žrtev ter na družbo v celoti.
  Še posebej so
  nasilju
  izpostavljeni otroci
  ,
  mladi
  in
  ženske
  ,
  zlasti v odnosih
  z 
  bližnjimi
  . Z ukrepi bi bilo treba spodbujati pravice otroka in prispevati k zaščiti otrok pred poškodbami in nasiljem, ki ogrožajo njihovo fizično in psihično zdravje ter pomenijo kršitev njihovih pravic do razvoja, zaščite in dostojanstva. Boj proti vsem oblikam nasilja, spodbujanje preprečevanja ter zaščita žrtev in podpora zanje so prednostne naloge Unije, ki posameznikom omogočajo uveljavljanje njihovih temeljnih pravic in prispevajo k enakosti med ženskami in moškimi. Program bi moral podpirati te prednostne naloge.

| (9) | Nasilje na podlagi spola in nasilje nad otroki
  , mladimi, starostniki, invalidi, begunci
  in
  migranti ter pripadniki manjšin, kot so pripadniki etničnih manjšin in osebe LGBTQI,
  je resna kršitev temeljnih pravic. Nasilje je še naprej prisotno po vsej Uniji in v vseh družbenih in ekonomskih okoliščinah ter resno negativno vpliva na fizično in psihično zdravje žrtev ter na družbo v celoti.
  Za boj proti
  nasilju
  zaradi spola je potreben večdimenzionalen pristop
  ,
  ki zajema pravne, izobraževalne in zdravstvene vidike, vključno s spolnimi
  in
  reproduktivnimi pravicami
  ,
  ekonomskimi in drugimi družbenimi vidiki, kot je podpora organizacijam za pravice žensk, svetovanje in pomoč ter projekti, ki si prizadevajo za družbo
  z 
  večjo enakostjo spolov. Ravno tako je treba dejavno obravnavati škodljive stereotipe in norme že od zgodnjega otroštva, pa tudi vse oblike sovražnega govora in spletnega nasilja
  . Z ukrepi bi bilo treba spodbujati pravice otroka in prispevati k zaščiti otrok pred poškodbami in nasiljem, ki ogrožajo njihovo fizično in psihično zdravje ter pomenijo kršitev njihovih pravic do razvoja, zaščite in dostojanstva.
  Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija) nasilje nad ženskami opredeljuje kot „vsa nasilna dejanja zaradi spola, ki povzročijo ali bi lahko povzročila fizične, spolne, psihične ali ekonomske posledice ali trpljenje žensk, vključno z grožnjami s takimi dejanji, prisilo ali samovoljnim odvzemom prostosti, ne glede na to, ali do njih pride v javnem ali zasebnem življenju“.
  Boj proti vsem oblikam nasilja, spodbujanje preprečevanja ter zaščita žrtev in podpora zanje so prednostne naloge Unije, ki posameznikom omogočajo uveljavljanje njihovih temeljnih pravic in prispevajo k enakosti med ženskami in moškimi. Program bi moral podpirati te prednostne naloge
  Preprečevanje kršitev in podpiranje pravic žrtev bi bilo treba načrtovati v sodelovanju s ciljnimi skupinami in zagotoviti upoštevanje posebnih potreb tistih z večplastno ranljivostjo. |
| --- | --- |

(9)

Nasilje na podlagi spola in nasilje nad otroki
  , mladimi, starostniki, invalidi, begunci
  in
  migranti ter pripadniki manjšin, kot so pripadniki etničnih manjšin in osebe LGBTQI,
  je resna kršitev temeljnih pravic. Nasilje je še naprej prisotno po vsej Uniji in v vseh družbenih in ekonomskih okoliščinah ter resno negativno vpliva na fizično in psihično zdravje žrtev ter na družbo v celoti.
  Za boj proti
  nasilju
  zaradi spola je potreben večdimenzionalen pristop
  ,
  ki zajema pravne, izobraževalne in zdravstvene vidike, vključno s spolnimi
  in
  reproduktivnimi pravicami
  ,
  ekonomskimi in drugimi družbenimi vidiki, kot je podpora organizacijam za pravice žensk, svetovanje in pomoč ter projekti, ki si prizadevajo za družbo
  z 
  večjo enakostjo spolov. Ravno tako je treba dejavno obravnavati škodljive stereotipe in norme že od zgodnjega otroštva, pa tudi vse oblike sovražnega govora in spletnega nasilja
  . Z ukrepi bi bilo treba spodbujati pravice otroka in prispevati k zaščiti otrok pred poškodbami in nasiljem, ki ogrožajo njihovo fizično in psihično zdravje ter pomenijo kršitev njihovih pravic do razvoja, zaščite in dostojanstva.
  Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija) nasilje nad ženskami opredeljuje kot „vsa nasilna dejanja zaradi spola, ki povzročijo ali bi lahko povzročila fizične, spolne, psihične ali ekonomske posledice ali trpljenje žensk, vključno z grožnjami s takimi dejanji, prisilo ali samovoljnim odvzemom prostosti, ne glede na to, ali do njih pride v javnem ali zasebnem življenju“.
  Boj proti vsem oblikam nasilja, spodbujanje preprečevanja ter zaščita žrtev in podpora zanje so prednostne naloge Unije, ki posameznikom omogočajo uveljavljanje njihovih temeljnih pravic in prispevajo k enakosti med ženskami in moškimi. Program bi moral podpirati te prednostne naloge
  Preprečevanje kršitev in podpiranje pravic žrtev bi bilo treba načrtovati v sodelovanju s ciljnimi skupinami in zagotoviti upoštevanje posebnih potreb tistih z večplastno ranljivostjo.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Zlasti ženske brez dokumentov so posebej izpostavljene nasilju, spolni zlorabi ter pomanjkanju pomoči. Zato je bistvenega pomena uporabljati pristop, osredotočen na žrtev, in nuditi storitve podpore vsem ženskam v celotni Uniji ne glede na njihov rezidenčni status. Potreba po upoštevanju vidika spolov v azilnih postopkih je posebej pomembna za presečno delo in lahko prispeva k večji enakosti spolov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Zlasti ženske brez dokumentov so posebej izpostavljene nasilju, spolni zlorabi ter pomanjkanju pomoči. Zato je bistvenega pomena uporabljati pristop, osredotočen na žrtev, in nuditi storitve podpore vsem ženskam v celotni Uniji ne glede na njihov rezidenčni status. Potreba po upoštevanju vidika spolov v azilnih postopkih je posebej pomembna za presečno delo in lahko prispeva k večji enakosti spolov.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Za preprečevanje vseh oblik nasilja in boj proti njim ter za zaščito žrtev sta potrebna močna politična volja in usklajeno ukrepanje, ki temelji na metodah in rezultatih predhodnih programov Daphne, programu za pravice, enakost in državljanstvo ter programu za pravosodje. Zlasti financiranje Daphne, ki je namenjeno podpori za žrtve nasilja in boju proti nasilju nad ženskami, otroki in mladimi, je bilo od samega začetka leta 1997 resnično uspešno, tako v smislu priljubljenosti pri zainteresiranih straneh (javni organi, akademske institucije in nevladne organizacije) kot v smislu uspešnosti financiranih projektov. Zagotavljalo je financiranje projektov za ozaveščanje, zagotavljanje podpornih storitev za žrtve ter podporo dejavnosti nevladnih organizacij (NVO), ki delujejo na terenu. Obravnavalo je vse oblike nasilja, kot so nasilje v družini, spolno nasilje, trgovina z ljudmi ter nove oblike nasilja, kot
  je
  kibernetsko ustrahovanje. Zato je pomembno, da se vsi ti ukrepi izvajajo še naprej in da se navedeni rezultati in pridobljene izkušnje ustrezno upoštevajo pri izvajanju programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Za preprečevanje vseh oblik nasilja in boj proti njim ter za zaščito žrtev sta potrebna močna politična volja in usklajeno ukrepanje, ki temelji na metodah in rezultatih predhodnih programov Daphne, programu za pravice, enakost in državljanstvo ter programu za pravosodje. Zlasti financiranje Daphne, ki je namenjeno podpori za žrtve nasilja in boju proti nasilju nad ženskami, otroki in mladimi, je bilo od samega začetka leta 1997 resnično uspešno, tako v smislu priljubljenosti pri zainteresiranih straneh (javni organi, akademske institucije in nevladne organizacije) kot v smislu uspešnosti financiranih projektov. Zagotavljalo je financiranje projektov za ozaveščanje, zagotavljanje podpornih storitev za žrtve ter podporo dejavnosti nevladnih organizacij (NVO), ki delujejo na terenu. Obravnavalo je vse oblike nasilja, kot so nasilje v družini, spolno nasilje, trgovina z ljudmi ter nove oblike nasilja, kot
  je
  kibernetsko ustrahovanje. Zato je pomembno, da se vsi ti ukrepi izvajajo še naprej in da se navedeni rezultati in pridobljene izkušnje ustrezno upoštevajo pri izvajanju programa.

| (10) | Za preprečevanje vseh oblik nasilja in boj proti njim ter za zaščito žrtev sta potrebna močna politična volja in usklajeno ukrepanje, ki temelji na metodah in rezultatih predhodnih programov Daphne, programu za pravice, enakost in državljanstvo ter programu za pravosodje. Zlasti financiranje Daphne, ki je namenjeno podpori za žrtve nasilja in boju proti nasilju nad ženskami, otroki in mladimi, je bilo od samega začetka leta 1997 resnično uspešno, tako v smislu priljubljenosti pri zainteresiranih straneh (javni organi, akademske institucije in nevladne organizacije) kot v smislu uspešnosti financiranih projektov. Zagotavljalo je financiranje projektov za ozaveščanje, zagotavljanje podpornih storitev za žrtve ter podporo dejavnosti nevladnih organizacij (NVO), ki delujejo na terenu. Obravnavalo je vse oblike nasilja, kot so nasilje v družini, spolno nasilje, trgovina z ljudmi
  , zalezovanje in tradicionalne škodljive prakse, kot je pohabljanje ženskih spolovil,
  ter nove oblike nasilja, kot
  sta
  kibernetsko ustrahovanje
  in nadlegovanje
  . Zato je pomembno, da se vsi ti ukrepi izvajajo še naprej
  z neodvisnimi dodeljenimi proračunskimi sredstvi za Daphne
  in da se navedeni rezultati in pridobljene izkušnje ustrezno upoštevajo pri izvajanju programa. |
| --- | --- |

(10)

Za preprečevanje vseh oblik nasilja in boj proti njim ter za zaščito žrtev sta potrebna močna politična volja in usklajeno ukrepanje, ki temelji na metodah in rezultatih predhodnih programov Daphne, programu za pravice, enakost in državljanstvo ter programu za pravosodje. Zlasti financiranje Daphne, ki je namenjeno podpori za žrtve nasilja in boju proti nasilju nad ženskami, otroki in mladimi, je bilo od samega začetka leta 1997 resnično uspešno, tako v smislu priljubljenosti pri zainteresiranih straneh (javni organi, akademske institucije in nevladne organizacije) kot v smislu uspešnosti financiranih projektov. Zagotavljalo je financiranje projektov za ozaveščanje, zagotavljanje podpornih storitev za žrtve ter podporo dejavnosti nevladnih organizacij (NVO), ki delujejo na terenu. Obravnavalo je vse oblike nasilja, kot so nasilje v družini, spolno nasilje, trgovina z ljudmi
  , zalezovanje in tradicionalne škodljive prakse, kot je pohabljanje ženskih spolovil,
  ter nove oblike nasilja, kot
  sta
  kibernetsko ustrahovanje
  in nadlegovanje
  . Zato je pomembno, da se vsi ti ukrepi izvajajo še naprej
  z neodvisnimi dodeljenimi proračunskimi sredstvi za Daphne
  in da se navedeni rezultati in pridobljene izkušnje ustrezno upoštevajo pri izvajanju programa.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Nediskriminacija je temeljno načelo Unije. Člen 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije omogoča ukrepe za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Načelo nediskriminacije je zapisano tudi v členu 21 Listine. Treba bi bilo upoštevati posebnosti različnih oblik diskriminacije in vzporedno pripraviti ustrezne ukrepe za preprečevanje diskriminacije in boj proti njej na eni ali več osnovah. Program bi moral podpirati ukrepe za preprečevanje diskriminacije, rasizma, ksenofobije, antisemitizma, sovraštva do muslimanov in drugih oblik nestrpnosti ter boj proti njim. V tem smislu bi bilo treba posebno pozornost nameniti tudi preprečevanju in zatiranju vseh oblik nasilja, sovraštva, segregacije in stigmatizacije, pa tudi boju proti nasilništvu, nadlegovanju in nestrpnosti. Program bi bilo treba izvajati tako, da bi se vzajemno dopolnjeval z drugimi dejavnostmi Unije, ki imajo enake cilje, zlasti tistimi iz sporočila Komisije z dne 5. aprila 2011 z naslovom Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (10) in iz priporočila Sveta z dne 9. decembra 2013 o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah (11). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Nediskriminacija je temeljno načelo Unije. Člen 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije omogoča ukrepe za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Načelo nediskriminacije je zapisano tudi v členu 21 Listine. Treba bi bilo upoštevati posebnosti različnih oblik diskriminacije in vzporedno pripraviti ustrezne ukrepe za preprečevanje diskriminacije in boj proti njej na eni ali več osnovah. Program bi moral podpirati ukrepe za preprečevanje diskriminacije, rasizma, ksenofobije, antisemitizma, sovraštva do muslimanov in drugih oblik nestrpnosti ter boj proti njim. V tem smislu bi bilo treba posebno pozornost nameniti tudi preprečevanju in zatiranju vseh oblik nasilja, sovraštva, segregacije in stigmatizacije, pa tudi boju proti nasilništvu, nadlegovanju in nestrpnosti. Program bi bilo treba izvajati tako, da bi se vzajemno dopolnjeval z drugimi dejavnostmi Unije, ki imajo enake cilje, zlasti tistimi iz sporočila Komisije z dne 5. aprila 2011 z naslovom Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (10) in iz priporočila Sveta z dne 9. decembra 2013 o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah (11).

| (11) | Nediskriminacija je temeljno načelo Unije. Člen 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije omogoča ukrepe za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Načelo nediskriminacije je zapisano tudi v členu 21 Listine. Treba bi bilo upoštevati posebnosti različnih oblik diskriminacije
  , vključno z neposredno, posredno in strukturno diskriminacijo,
  in vzporedno pripraviti ustrezne ukrepe za preprečevanje diskriminacije in boj proti njej na eni ali več osnovah. Program bi moral podpirati ukrepe za preprečevanje diskriminacije, rasizma, ksenofobije,
  afrofobije,
  antisemitizma,
  anticiganizma,
  sovraštva do muslimanov
  , homofobije
  in drugih oblik nestrpnosti
  proti pripadnikom manjšin na spletu in drugje
  ter boj proti njim
  in pri tem upoštevati večplastnost diskriminacije, s katero se soočajo ženske
  . V tem smislu bi bilo treba posebno pozornost nameniti tudi preprečevanju in zatiranju vseh oblik nasilja, sovraštva, segregacije in stigmatizacije, pa tudi boju proti nasilništvu, nadlegovanju in nestrpnosti. Program bi bilo treba izvajati tako, da bi se vzajemno dopolnjeval z drugimi dejavnostmi Unije, ki imajo enake cilje, zlasti tistimi iz sporočila Komisije z dne 5. aprila 2011 z naslovom Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (10) in iz priporočila Sveta z dne 9. decembra 2013 o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah (11). |
| --- | --- |

(11)

Nediskriminacija je temeljno načelo Unije. Člen 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije omogoča ukrepe za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Načelo nediskriminacije je zapisano tudi v členu 21 Listine. Treba bi bilo upoštevati posebnosti različnih oblik diskriminacije
  , vključno z neposredno, posredno in strukturno diskriminacijo,
  in vzporedno pripraviti ustrezne ukrepe za preprečevanje diskriminacije in boj proti njej na eni ali več osnovah. Program bi moral podpirati ukrepe za preprečevanje diskriminacije, rasizma, ksenofobije,
  afrofobije,
  antisemitizma,
  anticiganizma,
  sovraštva do muslimanov
  , homofobije
  in drugih oblik nestrpnosti
  proti pripadnikom manjšin na spletu in drugje
  ter boj proti njim
  in pri tem upoštevati večplastnost diskriminacije, s katero se soočajo ženske
  . V tem smislu bi bilo treba posebno pozornost nameniti tudi preprečevanju in zatiranju vseh oblik nasilja, sovraštva, segregacije in stigmatizacije, pa tudi boju proti nasilništvu, nadlegovanju in nestrpnosti. Program bi bilo treba izvajati tako, da bi se vzajemno dopolnjeval z drugimi dejavnostmi Unije, ki imajo enake cilje, zlasti tistimi iz sporočila Komisije z dne 5. aprila 2011 z naslovom Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (10) in iz priporočila Sveta z dne 9. decembra 2013 o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah (11).

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Ovire zaradi stališč v družbi in ovire v okolju ter
  pomanjkanje dostopnosti
  preprečujejo, da bi invalidi pod enakimi pogoji kakor drugi polno in učinkovito sodelovali v družbi. Invalidi se pogosto srečujejo z ovirami pri, med drugim, dostopu do trga dela, izkoriščanju prednosti vključujočega in kakovostnega izobraževanja, izogibanju revščini in socialni izključenosti, uživanju dostopa do pobud na področju kulture in medijev ter uveljavljanju svojih političnih pravic. Kot podpisnica Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov se je Unija skupaj z vsemi svojimi državami članicami zavezala, da bo spodbujala, varovala in zagotavljala polno in enakopravno uveljavljanje vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin za vse invalide. Določbe Konvencije o pravicah invalidov so postale sestavni del pravnega reda Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Ovire zaradi stališč v družbi in ovire v okolju ter
  pomanjkanje dostopnosti
  preprečujejo, da bi invalidi pod enakimi pogoji kakor drugi polno in učinkovito sodelovali v družbi. Invalidi se pogosto srečujejo z ovirami pri, med drugim, dostopu do trga dela, izkoriščanju prednosti vključujočega in kakovostnega izobraževanja, izogibanju revščini in socialni izključenosti, uživanju dostopa do pobud na področju kulture in medijev ter uveljavljanju svojih političnih pravic. Kot podpisnica Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov se je Unija skupaj z vsemi svojimi državami članicami zavezala, da bo spodbujala, varovala in zagotavljala polno in enakopravno uveljavljanje vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin za vse invalide. Določbe Konvencije o pravicah invalidov so postale sestavni del pravnega reda Unije.

| (12) | Ovire zaradi stališč v družbi in ovire v okolju ter
  slaba dostopnost
  preprečujejo, da bi invalidi pod enakimi pogoji kakor drugi polno in učinkovito sodelovali v družbi. Invalidi
  , vključno z osebami z dolgotrajnimi telesnimi, duševnimi, intelektualnimi ali senzornimi okvarami,
  se pogosto srečujejo z ovirami pri, med drugim, dostopu do trga dela, izkoriščanju prednosti vključujočega in kakovostnega izobraževanja, izogibanju revščini in socialni izključenosti, uživanju dostopa do pobud na področju kulture in medijev ter uveljavljanju svojih političnih pravic. Kot podpisnica Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov se je Unija skupaj z vsemi svojimi državami članicami zavezala, da bo spodbujala, varovala in zagotavljala polno in enakopravno uveljavljanje vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin za vse invalide. Določbe Konvencije o pravicah invalidov
  , ki se mora obvezno izvajati,
  so postale sestavni del pravnega reda Unije.
  V zvezi s tem bi moral program nameniti posebno pozornost in sredstva dejavnostim za ozaveščanje o izzivih, s katerimi se soočajo invalidi pri polnem sodelovanju v družbi in uživanju svojih pravic kot enakopravni državljani. |
| --- | --- |

(12)

Ovire zaradi stališč v družbi in ovire v okolju ter
  slaba dostopnost
  preprečujejo, da bi invalidi pod enakimi pogoji kakor drugi polno in učinkovito sodelovali v družbi. Invalidi
  , vključno z osebami z dolgotrajnimi telesnimi, duševnimi, intelektualnimi ali senzornimi okvarami,
  se pogosto srečujejo z ovirami pri, med drugim, dostopu do trga dela, izkoriščanju prednosti vključujočega in kakovostnega izobraževanja, izogibanju revščini in socialni izključenosti, uživanju dostopa do pobud na področju kulture in medijev ter uveljavljanju svojih političnih pravic. Kot podpisnica Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov se je Unija skupaj z vsemi svojimi državami članicami zavezala, da bo spodbujala, varovala in zagotavljala polno in enakopravno uveljavljanje vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin za vse invalide. Določbe Konvencije o pravicah invalidov
  , ki se mora obvezno izvajati,
  so postale sestavni del pravnega reda Unije.
  V zvezi s tem bi moral program nameniti posebno pozornost in sredstva dejavnostim za ozaveščanje o izzivih, s katerimi se soočajo invalidi pri polnem sodelovanju v družbi in uživanju svojih pravic kot enakopravni državljani.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Pravica do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, stanovanja ter komunikacij (pravica do zasebnosti) je temeljna pravica, zapisana v členu 7 Listine o temeljnih pravicah. Varstvo osebnih podatkov je temeljna pravica, zapisana v členu 8 Listine o temeljnih pravicah in členu 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Skladnost s pravili o varstvu osebnih podatkov nadzirajo neodvisni nadzorni organi. Pravni okvir Unije, zlasti Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (12) ter Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (13), določa določbe za zagotavljanje učinkovite zaščite pravice do varstva osebnih podatkov. Ta pravna instrumenta nacionalnim nadzornim organom za varstvo podatkov nalagata, da morajo spodbujati ozaveščenost in razumevanje javnosti o tveganjih, pravilih, zaščitnih ukrepih in pravicah v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. Glede na pomen pravice do varstva osebnih podatkov v času hitrih tehnoloških sprememb bi morala biti Unija zmožna izvajati dejavnosti ozaveščanja ter opravljati študije in druge ustrezne dejavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Pravica do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, stanovanja ter komunikacij (pravica do zasebnosti) je temeljna pravica, zapisana v členu 7 Listine o temeljnih pravicah. Varstvo osebnih podatkov je temeljna pravica, zapisana v členu 8 Listine o temeljnih pravicah in členu 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Skladnost s pravili o varstvu osebnih podatkov nadzirajo neodvisni nadzorni organi. Pravni okvir Unije, zlasti Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (12) ter Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (13), določa določbe za zagotavljanje učinkovite zaščite pravice do varstva osebnih podatkov. Ta pravna instrumenta nacionalnim nadzornim organom za varstvo podatkov nalagata, da morajo spodbujati ozaveščenost in razumevanje javnosti o tveganjih, pravilih, zaščitnih ukrepih in pravicah v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. Glede na pomen pravice do varstva osebnih podatkov v času hitrih tehnoloških sprememb bi morala biti Unija zmožna izvajati dejavnosti ozaveščanja ter opravljati študije in druge ustrezne dejavnosti.

| (13) | Pravica do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, stanovanja ter komunikacij (pravica do zasebnosti) je temeljna pravica, zapisana v členu 7 Listine o temeljnih pravicah. Varstvo osebnih podatkov je temeljna pravica, zapisana v členu 8 Listine o temeljnih pravicah in členu 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Skladnost s pravili o varstvu osebnih podatkov nadzirajo neodvisni nadzorni organi. Pravni okvir Unije, zlasti Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (12) ter Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (13), določa določbe za zagotavljanje učinkovite zaščite pravice do varstva osebnih podatkov. Ta pravna instrumenta nacionalnim nadzornim organom za varstvo podatkov nalagata, da morajo spodbujati ozaveščenost in razumevanje javnosti o tveganjih, pravilih, zaščitnih ukrepih in pravicah v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. Glede na pomen pravice do varstva osebnih podatkov v času hitrih tehnoloških sprememb bi morala biti Unija zmožna izvajati dejavnosti ozaveščanja
  , podpirati organizacije civilne družbe pri zastopanju varstva podatkov v skladu s standardi Unije
  ter opravljati študije in druge ustrezne dejavnosti. |
| --- | --- |

(13)

Pravica do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, stanovanja ter komunikacij (pravica do zasebnosti) je temeljna pravica, zapisana v členu 7 Listine o temeljnih pravicah. Varstvo osebnih podatkov je temeljna pravica, zapisana v členu 8 Listine o temeljnih pravicah in členu 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Skladnost s pravili o varstvu osebnih podatkov nadzirajo neodvisni nadzorni organi. Pravni okvir Unije, zlasti Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (12) ter Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (13), določa določbe za zagotavljanje učinkovite zaščite pravice do varstva osebnih podatkov. Ta pravna instrumenta nacionalnim nadzornim organom za varstvo podatkov nalagata, da morajo spodbujati ozaveščenost in razumevanje javnosti o tveganjih, pravilih, zaščitnih ukrepih in pravicah v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. Glede na pomen pravice do varstva osebnih podatkov v času hitrih tehnoloških sprememb bi morala biti Unija zmožna izvajati dejavnosti ozaveščanja
  , podpirati organizacije civilne družbe pri zastopanju varstva podatkov v skladu s standardi Unije
  ter opravljati študije in druge ustrezne dejavnosti.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Svoboda izražanja in obveščanja je zapisana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Prosti dostop do informacij, ocena okvirnih medijskih pogojev ter odgovorna in varna uporaba informacijskih in komunikacijskih omrežij so neposredno povezani s svobodnim oblikovanjem javnega mnenja, poleg tega so bistveni za zagotavljanje delujoče demokracije. Javnost se mora medijsko ustrezno opismenjevati, da je sposobna kritično razmišljati in dobro presojati ter analizirati zapletene razmere, prepoznati razlike med mnenjem in dejstvi ter se zoperstaviti vsem oblikam spodbujanja sovraštva. Zato bi morala Unija spodbujati medijsko opismenjevanje vseh državljanov ne glede na njihovo starost prek usposabljanja, ozaveščanja, študija in drugih ustreznih dejavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Svoboda izražanja in obveščanja je zapisana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Prosti dostop do informacij, ocena okvirnih medijskih pogojev ter odgovorna in varna uporaba informacijskih in komunikacijskih omrežij so neposredno povezani s svobodnim oblikovanjem javnega mnenja, poleg tega so bistveni za zagotavljanje delujoče demokracije. Javnost se mora medijsko ustrezno opismenjevati, da je sposobna kritično razmišljati in dobro presojati ter analizirati zapletene razmere, prepoznati razlike med mnenjem in dejstvi ter se zoperstaviti vsem oblikam spodbujanja sovraštva. Zato bi morala Unija spodbujati medijsko opismenjevanje vseh državljanov ne glede na njihovo starost prek usposabljanja, ozaveščanja, študija in drugih ustreznih dejavnosti.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Člen 24 PDEU določa, da Evropski parlament in Svet sprejmeta postopke in pogoje za vložitev državljanske pobude v smislu člena 11 Pogodbe o Evropski uniji. To sta storila s sprejetjem Uredbe [(EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (14). Program bi moral podpirati financiranje tehnične in organizacijske podpore za izvajanje Uredbe [(EU) št. 211/2011], s čimer bi podpiral uresničevanje pravice državljanov do predlaganja in podpiranja
  evropske državljanske pobude
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Člen 24 PDEU določa, da Evropski parlament in Svet sprejmeta postopke in pogoje za vložitev državljanske pobude v smislu člena 11 Pogodbe o Evropski uniji. To sta storila s sprejetjem Uredbe [(EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (14). Program bi moral podpirati financiranje tehnične in organizacijske podpore za izvajanje Uredbe [(EU) št. 211/2011], s čimer bi podpiral uresničevanje pravice državljanov do predlaganja in podpiranja
  evropske državljanske pobude
  .

| (14) | Evropska državljanska pobuda je prvi nadnacionalni instrument participativne demokracije in ustvarja neposredno vez med evropskimi državljani in institucijami Unije.
  Člen 24 PDEU določa, da Evropski parlament in Svet sprejmeta postopke in pogoje za vložitev državljanske pobude v smislu člena 11 Pogodbe o Evropski uniji. To sta storila s sprejetjem Uredbe [(EU) št. 211/2011] Evropskega parlamenta in Sveta (14). Program bi moral podpirati financiranje tehnične in organizacijske podpore za izvajanje Uredbe [(EU) št. 211/2011], s čimer bi podpiral uresničevanje pravice državljanov do predlaganja in podpiranja
  evropskih državljanskih pobud ter spodbujanja drugih, da jih podprejo
  . |
| --- | --- |

(14)

Evropska državljanska pobuda je prvi nadnacionalni instrument participativne demokracije in ustvarja neposredno vez med evropskimi državljani in institucijami Unije.
  Člen 24 PDEU določa, da Evropski parlament in Svet sprejmeta postopke in pogoje za vložitev državljanske pobude v smislu člena 11 Pogodbe o Evropski uniji. To sta storila s sprejetjem Uredbe [(EU) št. 211/2011] Evropskega parlamenta in Sveta (14). Program bi moral podpirati financiranje tehnične in organizacijske podpore za izvajanje Uredbe [(EU) št. 211/2011], s čimer bi podpiral uresničevanje pravice državljanov do predlaganja in podpiranja
  evropskih državljanskih pobud ter spodbujanja drugih, da jih podprejo
  .

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | V skladu s členoma 8 in 10 PDEU bi morali pri vseh dejavnostih v okviru programa podpirati vsesplošno upoštevanje ciljev enakosti spolov in načela nediskriminacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

V skladu s členoma 8 in 10 PDEU bi morali pri vseh dejavnostih v okviru programa podpirati vsesplošno upoštevanje ciljev enakosti spolov in načela nediskriminacije.

| (15) | V skladu s členoma 8 in 10 PDEU bi morali pri vseh dejavnostih v okviru programa podpirati vsesplošno upoštevanje ciljev enakosti spolov in načela nediskriminacije
  ter spodbujati vključevanje vidika spola v proračun in oceno učinka na enakost spolov glede na potrebe v vsem proračunskem postopku Unije. Za pravilno izvajanje vključevanja načela enakosti spolov je treba vidik spola upoštevati pri določanju vseh ustreznih proračunskih vrstic, dodeliti ustrezne vire in zagotoviti preglednost v proračunskih vrsticah, namenjenih spodbujanju enakosti spolov in boju proti diskriminaciji na podlagi spola. Na koncu obdobja financiranja bi bilo treba pregledati posamezne projekte in sam program ter določiti, v kolikšni meri so se uresničevala navedena načela. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členoma 8 in 10 PDEU bi morali pri vseh dejavnostih v okviru programa podpirati vsesplošno upoštevanje ciljev enakosti spolov in načela nediskriminacije
  ter spodbujati vključevanje vidika spola v proračun in oceno učinka na enakost spolov glede na potrebe v vsem proračunskem postopku Unije. Za pravilno izvajanje vključevanja načela enakosti spolov je treba vidik spola upoštevati pri določanju vseh ustreznih proračunskih vrstic, dodeliti ustrezne vire in zagotoviti preglednost v proračunskih vrsticah, namenjenih spodbujanju enakosti spolov in boju proti diskriminaciji na podlagi spola. Na koncu obdobja financiranja bi bilo treba pregledati posamezne projekte in sam program ter določiti, v kolikšni meri so se uresničevala navedena načela.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Države članice v skladu s pravnimi akti Unije o enakem obravnavanju ustanovijo neodvisne organe za spodbujanje enakega obravnavanja, znane kot „organi za enakost“, z namenom boja proti diskriminaciji na podlagi rase ali narodnosti in spola. Vendar so številne države članice te zahteve presegle in so zagotovile, da lahko organi za enakost obravnavajo tudi diskriminacijo na drugih podlagah, kot so starost, spolna usmerjenost, vera in prepričanje, invalidnost ali drugo. Organi za enakost imajo ključno vlogo pri spodbujanju enakosti in zagotavljanju učinkovite uporabe zakonodaje o enakem obravnavanju, zlasti z zagotavljanjem neodvisne pomoči žrtvam diskriminacije, opravljanjem neodvisnih raziskav v zvezi z diskriminacijo, objavljanjem neodvisnih poročil in dajanjem priporočil o vseh vprašanjih, povezanih z diskriminacijo v njihovi državi. Bistveno je, da je glede tega delo organov za enakost usklajeno na ravni Unije. Leta 2007 je bila ustanovljena mreža EQUINET. Člani mreže so nacionalni organi za spodbujanje enakega obravnavanja, kot je določeno z direktivama Sveta 2000/43/ES (15) in 2004/113/ES (16) ter direktivama 2006/54/ES (17) in 2010/41/EU (18) Evropskega parlamenta in Sveta. Položaj mreže EQUINET je edinstven, saj gre za edini subjekt, ki zagotavlja usklajevanje dejavnosti med organi za enakost. Ta dejavnost usklajevanja, ki jo opravlja mreža EQUINET, je ključnega pomena za dobro izvajanje protidiskriminacijske zakonodaje Unije v državah članicah in bi jo bilo treba podpirati v okviru programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Države članice v skladu s pravnimi akti Unije o enakem obravnavanju ustanovijo neodvisne organe za spodbujanje enakega obravnavanja, znane kot „organi za enakost“, z namenom boja proti diskriminaciji na podlagi rase ali narodnosti in spola. Vendar so številne države članice te zahteve presegle in so zagotovile, da lahko organi za enakost obravnavajo tudi diskriminacijo na drugih podlagah, kot so starost, spolna usmerjenost, vera in prepričanje, invalidnost ali drugo. Organi za enakost imajo ključno vlogo pri spodbujanju enakosti in zagotavljanju učinkovite uporabe zakonodaje o enakem obravnavanju, zlasti z zagotavljanjem neodvisne pomoči žrtvam diskriminacije, opravljanjem neodvisnih raziskav v zvezi z diskriminacijo, objavljanjem neodvisnih poročil in dajanjem priporočil o vseh vprašanjih, povezanih z diskriminacijo v njihovi državi. Bistveno je, da je glede tega delo organov za enakost usklajeno na ravni Unije. Leta 2007 je bila ustanovljena mreža EQUINET. Člani mreže so nacionalni organi za spodbujanje enakega obravnavanja, kot je določeno z direktivama Sveta 2000/43/ES (15) in 2004/113/ES (16) ter direktivama 2006/54/ES (17) in 2010/41/EU (18) Evropskega parlamenta in Sveta. Položaj mreže EQUINET je edinstven, saj gre za edini subjekt, ki zagotavlja usklajevanje dejavnosti med organi za enakost. Ta dejavnost usklajevanja, ki jo opravlja mreža EQUINET, je ključnega pomena za dobro izvajanje protidiskriminacijske zakonodaje Unije v državah članicah in bi jo bilo treba podpirati v okviru programa.

| (17) | Države članice v skladu s pravnimi akti Unije o enakem obravnavanju ustanovijo neodvisne organe za spodbujanje enakega obravnavanja, znane kot „organi za enakost“, z namenom boja proti diskriminaciji na podlagi rase ali narodnosti in spola. Vendar so številne države članice te zahteve presegle in so zagotovile, da lahko organi za enakost obravnavajo tudi diskriminacijo na drugih podlagah, kot so
  jezik,
  starost, spolna usmerjenost, vera in prepričanje, invalidnost ali drugo. Organi za enakost imajo ključno vlogo pri spodbujanju enakosti in zagotavljanju učinkovite uporabe zakonodaje o enakem obravnavanju, zlasti z zagotavljanjem neodvisne pomoči žrtvam diskriminacije, opravljanjem neodvisnih raziskav v zvezi z diskriminacijo, objavljanjem neodvisnih poročil in dajanjem priporočil o vseh vprašanjih, povezanih z diskriminacijo v njihovi državi. Bistveno je, da je glede tega delo
  vseh ustreznih
  organov za enakost usklajeno na ravni Unije. Leta 2007 je bila ustanovljena mreža EQUINET. Člani mreže so nacionalni organi za spodbujanje enakega obravnavanja, kot je določeno z direktivama Sveta 2000/43/ES (15) in 2004/113/ES (16) ter direktivama 2006/54/ES (17) in 2010/41/EU (18) Evropskega parlamenta in Sveta
  . 22. junija 2018 je Komisija sprejela priporočilo o standardih za organe za enakost, ki zajema pristojnosti, neodvisnost, učinkovitost ter usklajevanje in sodelovanje organov za enakost.
  Položaj mreže EQUINET je edinstven, saj gre za edini subjekt, ki zagotavlja usklajevanje dejavnosti med organi za enakost. Ta dejavnost usklajevanja, ki jo opravlja mreža EQUINET, je ključnega pomena za dobro izvajanje protidiskriminacijske zakonodaje Unije v državah članicah in bi jo bilo treba podpirati v okviru programa. |
| --- | --- |

(17)

Države članice v skladu s pravnimi akti Unije o enakem obravnavanju ustanovijo neodvisne organe za spodbujanje enakega obravnavanja, znane kot „organi za enakost“, z namenom boja proti diskriminaciji na podlagi rase ali narodnosti in spola. Vendar so številne države članice te zahteve presegle in so zagotovile, da lahko organi za enakost obravnavajo tudi diskriminacijo na drugih podlagah, kot so
  jezik,
  starost, spolna usmerjenost, vera in prepričanje, invalidnost ali drugo. Organi za enakost imajo ključno vlogo pri spodbujanju enakosti in zagotavljanju učinkovite uporabe zakonodaje o enakem obravnavanju, zlasti z zagotavljanjem neodvisne pomoči žrtvam diskriminacije, opravljanjem neodvisnih raziskav v zvezi z diskriminacijo, objavljanjem neodvisnih poročil in dajanjem priporočil o vseh vprašanjih, povezanih z diskriminacijo v njihovi državi. Bistveno je, da je glede tega delo
  vseh ustreznih
  organov za enakost usklajeno na ravni Unije. Leta 2007 je bila ustanovljena mreža EQUINET. Člani mreže so nacionalni organi za spodbujanje enakega obravnavanja, kot je določeno z direktivama Sveta 2000/43/ES (15) in 2004/113/ES (16) ter direktivama 2006/54/ES (17) in 2010/41/EU (18) Evropskega parlamenta in Sveta
  . 22. junija 2018 je Komisija sprejela priporočilo o standardih za organe za enakost, ki zajema pristojnosti, neodvisnost, učinkovitost ter usklajevanje in sodelovanje organov za enakost.
  Položaj mreže EQUINET je edinstven, saj gre za edini subjekt, ki zagotavlja usklajevanje dejavnosti med organi za enakost. Ta dejavnost usklajevanja, ki jo opravlja mreža EQUINET, je ključnega pomena za dobro izvajanje protidiskriminacijske zakonodaje Unije v državah članicah in bi jo bilo treba podpirati v okviru programa.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Da bi povečali dostopnost ter zagotovili nepristranske smernice in praktične informacije v zvezi s programom, bi morale biti vzpostavljene kontaktne točke v državah članicah, da bi se zagotovila pomoč upravičencem in prosilcem. Kontaktnim točkam programa bi moralo biti omogočeno, da neodvisno izvajajo svoje naloge in niso neposredno podrejene javnim organom ali ti ne posegajo v njihovo sprejemanje odločitev. S kontaktnimi točkami programa lahko upravljajo države članice ali organizacije civilne družbe ali njihovi konzorciji. Kontaktne točke programa ne smejo biti odgovorne za izbiro projektov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Da bi povečali dostopnost ter zagotovili nepristranske smernice in praktične informacije v zvezi s programom, bi morale biti vzpostavljene kontaktne točke v državah članicah, da bi se zagotovila pomoč upravičencem in prosilcem. Kontaktnim točkam programa bi moralo biti omogočeno, da neodvisno izvajajo svoje naloge in niso neposredno podrejene javnim organom ali ti ne posegajo v njihovo sprejemanje odločitev. S kontaktnimi točkami programa lahko upravljajo države članice ali organizacije civilne družbe ali njihovi konzorciji. Kontaktne točke programa ne smejo biti odgovorne za izbiro projektov;

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Neodvisni organi za človekove pravice
  in
  organizacije civilne družbe imajo ključno vlogo pri spodbujanju in varstvu skupnih vrednot Unije iz člena 2 PEU ter ozaveščanju o njih in pri prispevanju k učinkovitemu uveljavljanju pravic v skladu s pravom Unije, vključno z Listino EU o temeljnih pravicah. Kot je razvidno iz resolucije Evropskega parlamenta z dne
  18
  . aprila 2018,
  je
  ustrezna finančna podpora ključnega pomena za razvoj spodbudnega in trajnostnega okolja za organizacije civilne družbe, da se okrepi njihova vloga in da lahko svoje naloge izvajajo neodvisno in učinkovito. Financiranje EU dopolnjuje prizadevanja na nacionalni ravni, zato bi moralo prispevati k podpiranju, opolnomočenju in izgradnji zmogljivosti neodvisnih organizacij civilne družbe, ki so dejavne pri spodbujanju
  človekovih pravic
  in katerih dejavnosti pomagajo pri strateškem uveljavljanju pravic v skladu s pravom EU in Listino EU o temeljnih pravicah, tudi prek dejavnosti zastopanja interesov in nadzora, ter k spodbujanju in zaščiti skupnih vrednot Unije na nacionalni ravni in ozaveščanju o tem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Neodvisni organi za človekove pravice
  in
  organizacije civilne družbe imajo ključno vlogo pri spodbujanju in varstvu skupnih vrednot Unije iz člena 2 PEU ter ozaveščanju o njih in pri prispevanju k učinkovitemu uveljavljanju pravic v skladu s pravom Unije, vključno z Listino EU o temeljnih pravicah. Kot je razvidno iz resolucije Evropskega parlamenta z dne
  18
  . aprila 2018,
  je
  ustrezna finančna podpora ključnega pomena za razvoj spodbudnega in trajnostnega okolja za organizacije civilne družbe, da se okrepi njihova vloga in da lahko svoje naloge izvajajo neodvisno in učinkovito. Financiranje EU dopolnjuje prizadevanja na nacionalni ravni, zato bi moralo prispevati k podpiranju, opolnomočenju in izgradnji zmogljivosti neodvisnih organizacij civilne družbe, ki so dejavne pri spodbujanju
  človekovih pravic
  in katerih dejavnosti pomagajo pri strateškem uveljavljanju pravic v skladu s pravom EU in Listino EU o temeljnih pravicah, tudi prek dejavnosti zastopanja interesov in nadzora, ter k spodbujanju in zaščiti skupnih vrednot Unije na nacionalni ravni in ozaveščanju o tem.

| (18) | Neodvisni organi za človekove pravice, organizacije civilne družbe
  in zagovorniki človekovih pravic
  imajo ključno vlogo pri spodbujanju in varstvu skupnih vrednot Unije iz člena 2 PEU ter ozaveščanju o njih in pri prispevanju k učinkovitemu uveljavljanju pravic v skladu s pravom Unije, vključno z Listino EU o temeljnih pravicah. Kot je razvidno iz resolucije Evropskega parlamenta z dne
  19
  . aprila 2018,
  sta povečanje financiranja in
  ustrezna finančna podpora ključnega pomena za razvoj spodbudnega in trajnostnega okolja za organizacije civilne družbe, da se okrepi njihova vloga in da lahko svoje naloge izvajajo neodvisno in učinkovito. Financiranje EU dopolnjuje prizadevanja na nacionalni ravni, zato bi moralo
  tudi prek ustreznega osrednjega financiranja ter poenostavljenega obračunavanja stroškov, finančnih pravil in postopkov
  prispevati k podpiranju, opolnomočenju in izgradnji zmogljivosti neodvisnih organizacij civilne družbe, ki so dejavne pri spodbujanju
  vrednot Unije, kot so demokracija, pravna država in temeljne pravice,
  in katerih dejavnosti pomagajo pri strateškem uveljavljanju pravic v skladu s pravom EU in Listino EU o temeljnih pravicah, tudi prek dejavnosti zastopanja interesov in nadzora, ter k spodbujanju in zaščiti skupnih vrednot Unije na
  lokalni, regionalni,
  nacionalni
  in nadnacionalni
  ravni in ozaveščanju o tem. |
| --- | --- |

(18)

Neodvisni organi za človekove pravice, organizacije civilne družbe
  in zagovorniki človekovih pravic
  imajo ključno vlogo pri spodbujanju in varstvu skupnih vrednot Unije iz člena 2 PEU ter ozaveščanju o njih in pri prispevanju k učinkovitemu uveljavljanju pravic v skladu s pravom Unije, vključno z Listino EU o temeljnih pravicah. Kot je razvidno iz resolucije Evropskega parlamenta z dne
  19
  . aprila 2018,
  sta povečanje financiranja in
  ustrezna finančna podpora ključnega pomena za razvoj spodbudnega in trajnostnega okolja za organizacije civilne družbe, da se okrepi njihova vloga in da lahko svoje naloge izvajajo neodvisno in učinkovito. Financiranje EU dopolnjuje prizadevanja na nacionalni ravni, zato bi moralo
  tudi prek ustreznega osrednjega financiranja ter poenostavljenega obračunavanja stroškov, finančnih pravil in postopkov
  prispevati k podpiranju, opolnomočenju in izgradnji zmogljivosti neodvisnih organizacij civilne družbe, ki so dejavne pri spodbujanju
  vrednot Unije, kot so demokracija, pravna država in temeljne pravice,
  in katerih dejavnosti pomagajo pri strateškem uveljavljanju pravic v skladu s pravom EU in Listino EU o temeljnih pravicah, tudi prek dejavnosti zastopanja interesov in nadzora, ter k spodbujanju in zaščiti skupnih vrednot Unije na
  lokalni, regionalni,
  nacionalni
  in nadnacionalni
  ravni in ozaveščanju o tem.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Komisija bi morala zagotoviti splošno skladnost, dopolnjevanje in sinergije z delom organov, uradov in agencij Unije, zlasti z Evropskim inštitutom za enakost spolov in Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, ter bi se morala seznaniti z delom drugih nacionalnih in mednarodnih akterjev na področjih, ki jih program zadeva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Komisija bi morala zagotoviti splošno skladnost, dopolnjevanje in sinergije z delom organov, uradov in agencij Unije, zlasti z Evropskim inštitutom za enakost spolov in Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, ter bi se morala seznaniti z delom drugih nacionalnih in mednarodnih akterjev na področjih, ki jih program zadeva.

| (19) | Komisija bi morala zagotoviti splošno skladnost, dopolnjevanje in sinergije z delom organov, uradov in agencij Unije, zlasti z Evropskim inštitutom za enakost spolov in Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, ter bi se morala seznaniti z delom drugih nacionalnih in mednarodnih akterjev na področjih, ki jih program zadeva.
  Komisija bi morala udeležence tega programa dejavno usmerjati k uporabi poročil in virov, ki jih pripravijo ti organi, uradi in agencije Unije, kot so orodja za vključevanje vidika spola v proračun in ocenjevanje enakosti spolov, ki jih je pripravil Evropski inštitut za enakost spolov. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi morala zagotoviti splošno skladnost, dopolnjevanje in sinergije z delom organov, uradov in agencij Unije, zlasti z Evropskim inštitutom za enakost spolov in Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, ter bi se morala seznaniti z delom drugih nacionalnih in mednarodnih akterjev na področjih, ki jih program zadeva.
  Komisija bi morala udeležence tega programa dejavno usmerjati k uporabi poročil in virov, ki jih pripravijo ti organi, uradi in agencije Unije, kot so orodja za vključevanje vidika spola v proračun in ocenjevanje enakosti spolov, ki jih je pripravil Evropski inštitut za enakost spolov.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | Celovit mehanizem Unije o demokraciji, pravni državi in temeljnih pravicah bi moral zagotoviti redno in enako pregledovanje vseh držav članic, s katerim bi pridobili potrebne informacije za sprožitev ukrepov, povezanih s splošnimi pomanjkljivostmi glede vrednot Unije v državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19a)

Celovit mehanizem Unije o demokraciji, pravni državi in temeljnih pravicah bi moral zagotoviti redno in enako pregledovanje vseh držav članic, s katerim bi pridobili potrebne informacije za sprožitev ukrepov, povezanih s splošnimi pomanjkljivostmi glede vrednot Unije v državah članicah.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Program
  bi moral biti pod določenimi pogoji odprt za sodelovanje držav članic Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), držav članic Efte, ki niso članice EGP, in drugih evropskih držav. Tudi države pristopnice, države kandidatke in potencialne države kandidatke, ki so udeležene v predpristopni strategiji, bi morale imeti možnost sodelovati v programu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Program
  bi moral biti pod določenimi pogoji odprt za sodelovanje držav članic Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), držav članic Efte, ki niso članice EGP, in drugih evropskih držav. Tudi države pristopnice, države kandidatke in potencialne države kandidatke, ki so udeležene v predpristopni strategiji, bi morale imeti možnost sodelovati v programu.

| (20) | Kar zadeva izvajanje posebnih ciljev spodbujanja enakosti in pravic spolov, spodbujanja udeležbe in sodelovanja državljanov v demokratičnem življenju Unije na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni ter boja proti nasilju,
  bi moral biti
  program
  pod določenimi pogoji odprt za sodelovanje držav članic Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), držav članic Efte, ki niso članice EGP, in drugih evropskih držav. Tudi države pristopnice, države kandidatke in potencialne države kandidatke, ki so udeležene v predpristopni strategiji, bi morale imeti možnost sodelovati v programu. |
| --- | --- |

(20)

Kar zadeva izvajanje posebnih ciljev spodbujanja enakosti in pravic spolov, spodbujanja udeležbe in sodelovanja državljanov v demokratičnem življenju Unije na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni ter boja proti nasilju,
  bi moral biti
  program
  pod določenimi pogoji odprt za sodelovanje držav članic Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), držav članic Efte, ki niso članice EGP, in drugih evropskih držav. Tudi države pristopnice, države kandidatke in potencialne države kandidatke, ki so udeležene v predpristopni strategiji, bi morale imeti možnost sodelovati v programu.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Za zagotovitev učinkovite dodelitve sredstev iz splošnega proračuna Unije je treba zagotoviti evropsko dodano vrednost vseh ukrepov, ki se izvajajo,
  ter njihovo dopolnjevanje z ukrepi držav članic
  ,
  medtem ko je treba stremeti k skladnosti, dopolnjevanju
  in
  sinergijam s programi financiranja, ki podpirajo področja politike s tesnimi medsebojnimi vezmi, zlasti v okviru sklada
  za
  pravosodje
  ,
  pravice
  in
  vrednote in s tem s programom za pravosodje
  , ter s programoma Ustvarjalna Evropa in Erasmus
  +, da bi uresničili potencial kulturnih povezav na področju kulture, medijev, umetnosti, izobraževanja in ustvarjalnosti. Treba je ustvariti sinergije
  z drugimi
  evropskimi
  programi financiranja,
  zlasti na področjih zaposlovanja, notranjega trga, podjetništva, mladine, zdravja, državljanstva
  ,
  pravosodja, migracij, varnosti
  ,
  raziskav, inovacij, tehnologije, industrije, kohezijske politike, turizma
  ter
  zunanjih odnosov, trgovine in razvoja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Za zagotovitev učinkovite dodelitve sredstev iz splošnega proračuna Unije je treba zagotoviti evropsko dodano vrednost vseh ukrepov, ki se izvajajo,
  ter njihovo dopolnjevanje z ukrepi držav članic
  ,
  medtem ko je treba stremeti k skladnosti, dopolnjevanju
  in
  sinergijam s programi financiranja, ki podpirajo področja politike s tesnimi medsebojnimi vezmi, zlasti v okviru sklada
  za
  pravosodje
  ,
  pravice
  in
  vrednote in s tem s programom za pravosodje
  , ter s programoma Ustvarjalna Evropa in Erasmus
  +, da bi uresničili potencial kulturnih povezav na področju kulture, medijev, umetnosti, izobraževanja in ustvarjalnosti. Treba je ustvariti sinergije
  z drugimi
  evropskimi
  programi financiranja,
  zlasti na področjih zaposlovanja, notranjega trga, podjetništva, mladine, zdravja, državljanstva
  ,
  pravosodja, migracij, varnosti
  ,
  raziskav, inovacij, tehnologije, industrije, kohezijske politike, turizma
  ter
  zunanjih odnosov, trgovine in razvoja
  .

| (21) | Za zagotovitev učinkovite dodelitve sredstev iz splošnega proračuna Unije je treba zagotoviti evropsko dodano vrednost vseh ukrepov, ki se izvajajo,
  tudi na lokalni, nacionalni in mednarodni ravni
  ,
  ter so namenjeni spodbujanju
  in
  varovanju vrednot iz člena 2 PEU. Komisija bi si morala prizadevati
  za
  doslednost
  ,
  sinergije
  in
  dopolnjevanje z ukrepi držav članic
  ter z drugimi programi financiranja,
  ki podpirajo področja politike, s tesnimi vezmi s skladom za pravosodje
  ,
  pravice in vrednote
  ,
  vključno
  s programoma Ustvarjalna Evropa in Erasmus
  +
  , ter
  ustreznimi politikami Unije
  . |
| --- | --- |

(21)

Za zagotovitev učinkovite dodelitve sredstev iz splošnega proračuna Unije je treba zagotoviti evropsko dodano vrednost vseh ukrepov, ki se izvajajo,
  tudi na lokalni, nacionalni in mednarodni ravni
  ,
  ter so namenjeni spodbujanju
  in
  varovanju vrednot iz člena 2 PEU. Komisija bi si morala prizadevati
  za
  doslednost
  ,
  sinergije
  in
  dopolnjevanje z ukrepi držav članic
  ter z drugimi programi financiranja,
  ki podpirajo področja politike, s tesnimi vezmi s skladom za pravosodje
  ,
  pravice in vrednote
  ,
  vključno
  s programoma Ustvarjalna Evropa in Erasmus
  +
  , ter
  ustreznimi politikami Unije
  .

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21a) | V skladu s členom 9 PDEU bi bilo treba spodbujati visoko raven zaposlenosti, jamstvo ustrezne socialne zaščite in boj proti socialni izključenosti. Ukrepi v tem programu bi torej morali spodbujati sinergije med bojem proti revščini, socialni izključenosti in izključenosti s trga dela ter spodbujanjem enakosti in boja proti vsem oblikam diskriminacije. Zato bi bilo treba program izvajati tako, da se zagotovijo največje možne sinergije in dopolnjevanje med različnimi sklopi programa ter med programom in Evropskim socialnim skladom plus. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti sinergije s programom Erasmus in Evropskim socialnim skladom plus ter tako zagotoviti, da bi ti skladi skupaj prispevali k zagotavljanju visokokakovostnega izobraževanja in enakih možnosti za vse. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21a)

V skladu s členom 9 PDEU bi bilo treba spodbujati visoko raven zaposlenosti, jamstvo ustrezne socialne zaščite in boj proti socialni izključenosti. Ukrepi v tem programu bi torej morali spodbujati sinergije med bojem proti revščini, socialni izključenosti in izključenosti s trga dela ter spodbujanjem enakosti in boja proti vsem oblikam diskriminacije. Zato bi bilo treba program izvajati tako, da se zagotovijo največje možne sinergije in dopolnjevanje med različnimi sklopi programa ter med programom in Evropskim socialnim skladom plus. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti sinergije s programom Erasmus in Evropskim socialnim skladom plus ter tako zagotoviti, da bi ti skladi skupaj prispevali k zagotavljanju visokokakovostnega izobraževanja in enakih možnosti za vse.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22a) | Pomembno je poskrbeti za dobro finančno poslovodenje programa ter njegovo čim bolj učinkovito in uporabnikom prijazno izvajanje, obenem pa zagotoviti pravno varnost in dostopnost programa za vse udeležence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22a)

Pomembno je poskrbeti za dobro finančno poslovodenje programa ter njegovo čim bolj učinkovito in uporabnikom prijazno izvajanje, obenem pa zagotoviti pravno varnost in dostopnost programa za vse udeležence.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22b) | Boljše izvajanje in večja kakovost porabe bi morali biti vodilni načeli za doseganje ciljev programa, pri tem pa mora biti poraba finančnih virov optimalna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22b)

Boljše izvajanje in večja kakovost porabe bi morali biti vodilni načeli za doseganje ciljev programa, pri tem pa mora biti poraba finančnih virov optimalna.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Za ta program se uporablja Uredba (EU, Euratom) [nova finančna uredba] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Za ta program se uporablja Uredba (EU, Euratom) [nova finančna uredba] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih.

| (23) | Za ta program se uporablja Uredba (EU, Euratom) [nova finančna uredba] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih
  , in zahteva popolno preglednost glede uporabe sredstev, dobro finančno poslovodenje in preudarno rabo sredstev
  .
  Zlasti bi morala biti kot del izvajanja tega programa v praksi udejanjena in nadalje okrepljena pravila v zvezi z možnostjo, da se lokalne, regionalne, nacionalne in mednarodne organizacije civilne družbe, vključno z lokalnimi temeljnimi organizacijami civilne družbe, financirajo prek večletnih nepovratnih sredstev za poslovanje, posredovanih nepovratnih sredstev (finančna podpora za tretje strani) ter določb, ki zagotavljajo hitre in prilagodljive postopke za dodeljevanje sredstev, kot je postopek za prijavo v dveh korakih, ter uporabniku prijaznih prijav in postopkov poročanja. |
| --- | --- |

(23)

Za ta program se uporablja Uredba (EU, Euratom) [nova finančna uredba] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih
  , in zahteva popolno preglednost glede uporabe sredstev, dobro finančno poslovodenje in preudarno rabo sredstev
  .
  Zlasti bi morala biti kot del izvajanja tega programa v praksi udejanjena in nadalje okrepljena pravila v zvezi z možnostjo, da se lokalne, regionalne, nacionalne in mednarodne organizacije civilne družbe, vključno z lokalnimi temeljnimi organizacijami civilne družbe, financirajo prek večletnih nepovratnih sredstev za poslovanje, posredovanih nepovratnih sredstev (finančna podpora za tretje strani) ter določb, ki zagotavljajo hitre in prilagodljive postopke za dodeljevanje sredstev, kot je postopek za prijavo v dveh korakih, ter uporabniku prijaznih prijav in postopkov poročanja.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrol, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. To bi moralo vključevati razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj
  in
  stroškov na enoto ter
  financiranja
  , ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe. V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (20), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (21), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (22) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (23) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (24). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrol, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. To bi moralo vključevati razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj
  in
  stroškov na enoto ter
  financiranja
  , ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe. V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (20), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (21), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (22) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (23) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (24). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

| (24) | Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrol, upravnega bremena
  , velikosti in zmogljivosti ustreznih deležnikov ter ciljnih upravičencev
  in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. To bi moralo vključevati razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj, stroškov na enoto
  in posredovanih nepovratnih sredstev
  ter
  meril glede sofinanciranja, ki upoštevajo prostovoljno delo in financiranje
  , ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe
  . Zahteve glede sofinanciranja bi se morale sprejeti v naravi in bi se lahko opustile v primerih omejenega dodatnega financiranja
  . V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (20), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (21), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (22) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (23) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (24). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
| --- | --- |

(24)

Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrol, upravnega bremena
  , velikosti in zmogljivosti ustreznih deležnikov ter ciljnih upravičencev
  in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. To bi moralo vključevati razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj, stroškov na enoto
  in posredovanih nepovratnih sredstev
  ter
  meril glede sofinanciranja, ki upoštevajo prostovoljno delo in financiranje
  , ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe
  . Zahteve glede sofinanciranja bi se morale sprejeti v naravi in bi se lahko opustile v primerih omejenega dodatnega financiranja
  . V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (20), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (21), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (22) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (23) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (24). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Tretje
  države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP),
  lahko
  v programih Unije sodelujejo v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma EGP, ki določa izvajanje programov s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi podelila potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Tretje
  države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP),
  lahko
  v programih Unije sodelujejo v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma EGP, ki določa izvajanje programov s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi podelila potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti.

| (25) | V zvezi z izvajanjem posebnih ciljev spodbujanja enakosti spolov, pravic, udeležbe in sodelovanja državljanov v demokratičnem življenju Unije na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni ter boja proti nasilju lahko tretje
  države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v programih Unije sodelujejo v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma EGP, ki določa izvajanje programov s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi podelila potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti. |
| --- | --- |

(25)

V zvezi z izvajanjem posebnih ciljev spodbujanja enakosti spolov, pravic, udeležbe in sodelovanja državljanov v demokratičnem življenju Unije na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni ter boja proti nasilju lahko tretje
  države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v programih Unije sodelujejo v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma EGP, ki določa izvajanje programov s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi podelila potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26a) | Namen predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah je omogočiti Uniji, da bolje zaščiti svoj proračun, kadar pomanjkljivosti na področju pravne države škodujejo ali utegnejo škodovati dobremu finančnemu poslovodenju ali finančnim interesom Unije. Dopolnjevati bi moral program za pravice in vrednote, katerega vloga je drugačna, in sicer financira politike, ki so v skladu s temeljnimi pravicami in evropskimi vrednotami, v njihovem središču pa sta življenje in sodelovanje ljudi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26a)

Namen predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah je omogočiti Uniji, da bolje zaščiti svoj proračun, kadar pomanjkljivosti na področju pravne države škodujejo ali utegnejo škodovati dobremu finančnemu poslovodenju ali finančnim interesom Unije. Dopolnjevati bi moral program za pravice in vrednote, katerega vloga je drugačna, in sicer financira politike, ki so v skladu s temeljnimi pravicami in evropskimi vrednotami, v njihovem središču pa sta življenje in sodelovanje ljudi.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | V skladu s [členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (25)] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

V skladu s [členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (25)] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan.

| (27) | V skladu s [členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (25)] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan.
  Omejitve zaradi oddaljenosti teh ČDO je treba upoštevati pri izvajanju programa, njihovo dejansko udeležbo v programu pa redno spremljati in ocenjevati. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s [členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (25)] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan.
  Omejitve zaradi oddaljenosti teh ČDO je treba upoštevati pri izvajanju programa, njihovo dejansko udeležbo v programu pa redno spremljati in ocenjevati.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in k doseganju skupnega cilja, da bi bilo 25 % proračunskih odhodkov EU namenjenih podnebnim ciljem. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni v vmesni oceni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in k doseganju skupnega cilja, da bi bilo 25 % proračunskih odhodkov EU namenjenih podnebnim ciljem. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni v vmesni oceni.

| (28) | Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in k doseganju skupnega cilja, da bi bilo
  v obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027
  25 % proračunskih odhodkov EU namenjenih podnebnim ciljem
  ter da bi ta delež na letni ravni čim prej, najpozneje pa do leta 2027, znašal 30 %
  . Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni v vmesni oceni. |
| --- | --- |

(28)

Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in k doseganju skupnega cilja, da bi bilo
  v obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027
  25 % proračunskih odhodkov EU namenjenih podnebnim ciljem
  ter da bi ta delež na letni ravni čim prej, najpozneje pa do leta 2027, znašal 30 %
  . Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni v vmesni oceni.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje je treba ta program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki so podlaga za ocenjevanje učinkov programa na terenu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje je treba ta program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki so podlaga za ocenjevanje učinkov programa na terenu.

| (29) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje je treba ta program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam.
  V tem okviru bi se lahko primeri prosilcev in upravičencev, ki morda nimajo ustreznih sredstev in osebja za izpolnjevanje zahtev glede spremljanja in poročanja, razumeli kot organizacije civilne družbe, lokalni javni organi, socialni partnerji itd.
  Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki so podlaga za ocenjevanje učinkov programa na terenu. |
| --- | --- |

(29)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje je treba ta program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam.
  V tem okviru bi se lahko primeri prosilcev in upravičencev, ki morda nimajo ustreznih sredstev in osebja za izpolnjevanje zahtev glede spremljanja in poročanja, razumeli kot organizacije civilne družbe, lokalni javni organi, socialni partnerji itd.
  Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki so podlaga za ocenjevanje učinkov programa na terenu.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Za
  zagotovitev enotnih pogojev
  izvajanja
  te uredbe
  bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s kazalniki, kot so navedeni v členih 14 in 16 ter Prilogi II. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Za
  zagotovitev enotnih pogojev
  izvajanja
  te uredbe
  bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s kazalniki, kot so navedeni v členih 14 in 16 ter Prilogi II. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (30) | Za
  dopolnitev te uredbe z namenom
  izvajanja
  programa in zagotovitve učinkovite ocene njegovega napredka pri uresničitvi njegovih ciljev
  bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi
  z delovnimi programi v skladu
  s 
  členom 13 in
  kazalniki, kot so navedeni v členih 14 in 16 ter Prilogi II. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(30)

Za
  dopolnitev te uredbe z namenom
  izvajanja
  programa in zagotovitve učinkovite ocene njegovega napredka pri uresničitvi njegovih ciljev
  bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi
  z delovnimi programi v skladu
  s 
  členom 13 in
  kazalniki, kot so navedeni v členih 14 in 16 ter Prilogi II. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

   (26)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

   (26)

  .

črtano

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba vzpostavlja program za pravice in vrednote (v nadaljnjem besedilu: program). | Ta uredba vzpostavlja program za
  državljane, enakost,
  pravice in vrednote (v nadaljnjem besedilu: program). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta uredba vzpostavlja program za pravice in vrednote (v nadaljnjem besedilu: program).

Ta uredba vzpostavlja program za
  državljane, enakost,
  pravice in vrednote (v nadaljnjem besedilu: program).

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V uredbi so določeni cilji programa, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in
  pravila
  za zagotavljanje takega financiranja. | V uredbi so določeni cilji
  in področje uporabe
  programa, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in
  pogoji
  za zagotavljanje takega financiranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

V uredbi so določeni cilji programa, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in
  pravila
  za zagotavljanje takega financiranja.

V uredbi so določeni cilji
  in področje uporabe
  programa, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in
  pogoji
  za zagotavljanje takega financiranja.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Splošni cilj programa je zaščititi ter spodbujati pravice in vrednote, kakor so zapisane v Pogodbah
  EU
  ,
  tudi
  s podpiranjem organizacij civilne družbe, da se ohranijo odprte, demokratične in vključujoče družbe. | 1.   Splošni cilj programa je zaščititi ter spodbujati pravice in vrednote, kakor so zapisane v Pogodbah
  , tudi demokracijo, pravno državo in temeljne pravice iz člena 2 PEU
  ,
  zlasti
  s podpiranjem
  in krepitvijo zmogljivosti
  organizacij civilne družbe
  na lokalni, regionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni, zlasti temeljni, ter s spodbujanjem civilne in demokratične udeležbe
  , da se ohranijo
  in nadalje razvijejo
  odprte, demokratične
  , enakovredne
  in vključujoče družbe
  , ki temeljijo na pravicah
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Splošni cilj programa je zaščititi ter spodbujati pravice in vrednote, kakor so zapisane v Pogodbah
  EU
  ,
  tudi
  s podpiranjem organizacij civilne družbe, da se ohranijo odprte, demokratične in vključujoče družbe.

1.   Splošni cilj programa je zaščititi ter spodbujati pravice in vrednote, kakor so zapisane v Pogodbah
  , tudi demokracijo, pravno državo in temeljne pravice iz člena 2 PEU
  ,
  zlasti
  s podpiranjem
  in krepitvijo zmogljivosti
  organizacij civilne družbe
  na lokalni, regionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni, zlasti temeljni, ter s spodbujanjem civilne in demokratične udeležbe
  , da se ohranijo
  in nadalje razvijejo
  odprte, demokratične
  , enakovredne
  in vključujoče družbe
  , ki temeljijo na pravicah
  .

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka -a (novo)

Člen 2 – odstavek 2 – točka -a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-a) | varovanje in spodbujanje demokracije in pravne države na lokalni, regionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni (sklop vrednote Unije), |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(-a)

(-a)

varovanje in spodbujanje demokracije in pravne države na lokalni, regionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni (sklop vrednote Unije),

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka a

Člen 2 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | spodbujanje enakosti
  in
  pravic (sklop enakost in
  pravice
  ), |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

spodbujanje enakosti
  in
  pravic (sklop enakost in
  pravice
  ),

in

pravice

| (a) | spodbujanje enakosti
  , vključno z enakostjo spolov,
  pravic
  , nediskriminacije in napredka pri vključevanju načela enakosti spolov
  (sklop enakost
  , pravice
  in
  enakost spolov
  ), |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje enakosti
  , vključno z enakostjo spolov,
  pravic
  , nediskriminacije in napredka pri vključevanju načela enakosti spolov
  (sklop enakost
  , pravice
  in
  enakost spolov
  ),

, vključno z enakostjo spolov,

, nediskriminacije in napredka pri vključevanju načela enakosti spolov

, pravice

enakost spolov

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka b

Člen 2 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | spodbujanje
  delovanja in udeležbe državljanov v demokratičnem življenju Unije (sklop
  delovanje in udeležba državljanov
  ), |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

spodbujanje
  delovanja in udeležbe državljanov v demokratičnem življenju Unije (sklop
  delovanje in udeležba državljanov
  ),

spodbujanje

delovanje in udeležba državljanov

| (b) | ozaveščanje državljanov, zlasti mladih, o pomenu Unije z dejavnostmi za ohranjanje spomina na zgodovinske dogodke, ki so privedli do njene ustanovitve, in spodbujanje demokracije, svobode izražanja, pluralizma, državljanskega
  delovanja
  ter srečanj med državljani
  in
  aktivne
  udeležbe državljanov v demokratičnem življenju Unije (sklop
  aktivno državljanstvo
  ), |
| --- | --- |

(b)

ozaveščanje državljanov, zlasti mladih, o pomenu Unije z dejavnostmi za ohranjanje spomina na zgodovinske dogodke, ki so privedli do njene ustanovitve, in spodbujanje demokracije, svobode izražanja, pluralizma, državljanskega
  delovanja
  ter srečanj med državljani
  in
  aktivne
  udeležbe državljanov v demokratičnem življenju Unije (sklop
  aktivno državljanstvo
  ),

ozaveščanje državljanov, zlasti mladih, o pomenu Unije z dejavnostmi za ohranjanje spomina na zgodovinske dogodke, ki so privedli do njene ustanovitve, in spodbujanje demokracije, svobode izražanja, pluralizma, državljanskega

ter srečanj med državljani

aktivne

aktivno državljanstvo

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka c

Člen 2 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | boj proti nasilju (sklop Daphne). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

boj proti nasilju (sklop Daphne).

| (c) | boj proti nasilju
  , tudi nasilju zaradi spola
  (sklop Daphne). |
| --- | --- |

(c)

boj proti nasilju
  , tudi nasilju zaradi spola
  (sklop Daphne).

, tudi nasilju zaradi spola

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 a (novo)

Člen 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 2a |
| | Sklop vrednote Unije |
| | V okviru splošnega cilja iz člena 2(1) in v okviru specifičnega cilja iz točke (-a) člena 2(2) se program osredotoča na: |
| | (a) | varovanje in spodbujanje demokracije in pravne države, vključno s podpiranjem dejavnosti civilne družbe, ki spodbujajo neodvisnost sodstva in učinkovito sodno varstvo s strani neodvisnih sodišč, vključno s temeljnimi pravicami; zagotavljanje podpore neodvisnim zagovornikom človekovih pravic in organizacijam civilne družbe, ki spremljajo spoštovanje načela pravne države, obrambi žvižgačev in pobudam, ki spodbujajo skupno kulturo preglednosti, dobrega upravljanja in boja proti korupciji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 2a

Člen 2a

Sklop vrednote Unije

Sklop vrednote Unije

V okviru splošnega cilja iz člena 2(1) in v okviru specifičnega cilja iz točke (-a) člena 2(2) se program osredotoča na:

V okviru splošnega cilja iz člena 2(1) in v okviru specifičnega cilja iz točke (-a) člena 2(2) se program osredotoča na:

(a)

(a)

varovanje in spodbujanje demokracije in pravne države, vključno s podpiranjem dejavnosti civilne družbe, ki spodbujajo neodvisnost sodstva in učinkovito sodno varstvo s strani neodvisnih sodišč, vključno s temeljnimi pravicami; zagotavljanje podpore neodvisnim zagovornikom človekovih pravic in organizacijam civilne družbe, ki spremljajo spoštovanje načela pravne države, obrambi žvižgačev in pobudam, ki spodbujajo skupno kulturo preglednosti, dobrega upravljanja in boja proti korupciji;

varovanje in spodbujanje demokracije in pravne države, vključno s podpiranjem dejavnosti civilne družbe, ki spodbujajo neodvisnost sodstva in učinkovito sodno varstvo s strani neodvisnih sodišč, vključno s temeljnimi pravicami; zagotavljanje podpore neodvisnim zagovornikom človekovih pravic in organizacijam civilne družbe, ki spremljajo spoštovanje načela pravne države, obrambi žvižgačev in pobudam, ki spodbujajo skupno kulturo preglednosti, dobrega upravljanja in boja proti korupciji;

| (b) | spodbujanje izgradnje bolj demokratične Unije ter varovanje pravic in vrednot iz Pogodb in ozaveščanje o njih z zagotavljanjem finančne podpore neodvisnim organizacijam civilne družbe, ki spodbujajo in negujejo te pravice in vrednote na lokalni, regionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni, s čimer ustvarjajo okolje, ki omogoča demokratični dialog, in krepijo svobodo izražanja, mirnega zbiranja ali združevanja, svobodo in pluralnost medijev ter akademsko svobodo. |
| --- | --- |

(b)

(b)

spodbujanje izgradnje bolj demokratične Unije ter varovanje pravic in vrednot iz Pogodb in ozaveščanje o njih z zagotavljanjem finančne podpore neodvisnim organizacijam civilne družbe, ki spodbujajo in negujejo te pravice in vrednote na lokalni, regionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni, s čimer ustvarjajo okolje, ki omogoča demokratični dialog, in krepijo svobodo izražanja, mirnega zbiranja ali združevanja, svobodo in pluralnost medijev ter akademsko svobodo.

spodbujanje izgradnje bolj demokratične Unije ter varovanje pravic in vrednot iz Pogodb in ozaveščanje o njih z zagotavljanjem finančne podpore neodvisnim organizacijam civilne družbe, ki spodbujajo in negujejo te pravice in vrednote na lokalni, regionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni, s čimer ustvarjajo okolje, ki omogoča demokratični dialog, in krepijo svobodo izražanja, mirnega zbiranja ali združevanja, svobodo in pluralnost medijev ter akademsko svobodo.

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – naslov

Člen 3 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Sklop enakost in
  pravice | Sklop enakost
  , pravice
  in
  enakost spolov |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sklop enakost in
  pravice

pravice

Sklop enakost
  , pravice
  in
  enakost spolov

, pravice

enakost spolov

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 3 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V okviru specifičnega cilja iz točke (a) člena 2(2) se program osredotoča na: | V okviru splošnega cilja iz člena 2(1) in
  v okviru specifičnega cilja iz točke (a) člena 2(2) se program osredotoča na: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V okviru specifičnega cilja iz točke (a) člena 2(2) se program osredotoča na:

V okviru splošnega cilja iz člena 2(1) in
  v okviru specifičnega cilja iz točke (a) člena 2(2) se program osredotoča na:

V okviru splošnega cilja iz člena 2(1) in

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka a

Člen 3 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | preprečevanje
  neenakosti in diskriminacije na podlagi spola, rase ali
  narodnosti
  , vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali
  spolne usmerjenosti
  in boj proti njim ter podpiranje celovitih politik za spodbujanje enakosti
  spolov
  in boja proti diskriminaciji ter vključevanja teh vprašanj, pa tudi podpiranje politik za boj proti rasizmu in vsem oblikam nestrpnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

preprečevanje
  neenakosti in diskriminacije na podlagi spola, rase ali
  narodnosti
  , vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali
  spolne usmerjenosti
  in boj proti njim ter podpiranje celovitih politik za spodbujanje enakosti
  spolov
  in boja proti diskriminaciji ter vključevanja teh vprašanj, pa tudi podpiranje politik za boj proti rasizmu in vsem oblikam nestrpnosti;

preprečevanje

narodnosti

spolne usmerjenosti

spolov

| (a) | spodbujanje enakosti in preprečevanje
  neenakosti in diskriminacije na podlagi spola, rase
  , socialnega
  ali
  etničnega porekla, barve kože, genetskih značilnosti, jezika
  , vere ali prepričanja,
  političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva,
  invalidnosti, starosti
  , spolne usmerjenosti
  ali
  kakršni koli drugi podlagi
  in boj proti njim ter podpiranje celovitih politik za spodbujanje enakosti in boja proti diskriminaciji ter vključevanja teh vprašanj, pa tudi podpiranje politik za boj proti rasizmu in vsem oblikam nestrpnosti
  na spletu in drugje
  ; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje enakosti in preprečevanje
  neenakosti in diskriminacije na podlagi spola, rase
  , socialnega
  ali
  etničnega porekla, barve kože, genetskih značilnosti, jezika
  , vere ali prepričanja,
  političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva,
  invalidnosti, starosti
  , spolne usmerjenosti
  ali
  kakršni koli drugi podlagi
  in boj proti njim ter podpiranje celovitih politik za spodbujanje enakosti in boja proti diskriminaciji ter vključevanja teh vprašanj, pa tudi podpiranje politik za boj proti rasizmu in vsem oblikam nestrpnosti
  na spletu in drugje
  ;

spodbujanje enakosti in preprečevanje

, socialnega

etničnega porekla, barve kože, genetskih značilnosti, jezika

političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva,

, spolne usmerjenosti

kakršni koli drugi podlagi

na spletu in drugje

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | podpiranje celovitih politik in programov za spodbujanje pravic žensk, enakosti spolov, krepitve vloge žensk in vključevanja načela enakosti spolov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

podpiranje celovitih politik in programov za spodbujanje pravic žensk, enakosti spolov, krepitve vloge žensk in vključevanja načela enakosti spolov;

podpiranje celovitih politik in programov za spodbujanje pravic žensk, enakosti spolov, krepitve vloge žensk in vključevanja načela enakosti spolov;

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – naslov

Člen 4 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Sklop
  delovanje in udeležba državljanov | Sklop
  aktivno državljanstvo |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sklop
  delovanje in udeležba državljanov

delovanje in udeležba državljanov

Sklop
  aktivno državljanstvo

aktivno državljanstvo

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 4 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V okviru specifičnega cilja iz točke (
  b
  ) člena 2(2)
  se
  program
  osredotoča na
  : | V okviru specifičnega cilja iz točke (
  a
  ) člena 2(2)
  ima
  program
  naslednje cilje
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V okviru specifičnega cilja iz točke (
  b
  ) člena 2(2)
  se
  program
  osredotoča na
  :

b

se

osredotoča na

V okviru specifičnega cilja iz točke (
  a
  ) člena 2(2)
  ima
  program
  naslednje cilje
  :

a

ima

naslednje cilje

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a

Člen 4 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | izboljšanje razumevanja
  Unije,
  njene zgodovine
  , kulturne dediščine in raznolikosti pri državljanih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

izboljšanje razumevanja
  Unije,
  njene zgodovine
  , kulturne dediščine in raznolikosti pri državljanih;

izboljšanje razumevanja

njene zgodovine

| (a) | podpora projektom, ki jih predlagajo državljani, s posebnim poudarkom na mladih, in ki bodo državljane spodbujali k spominjanju na dogodke pred ustanovitvijo Unije, ki so jedro zgodovinskega spomina, hkrati pa se bodo državljani tudi bolje seznanili s svojo skupno zgodovino, kulturo in vrednotami ter pridobili občutek za bogastvo skupne kulturne dediščine ter kulturne in jezikovne raznolikosti, ki so temelj za skupno prihodnost; spodbujanje razumevanja Unije, njenega nastanka, smisla in dosežkov
  pri državljanih
  ter povečanje njihove ozaveščenosti o sedanjih in prihodnjih izzivih ter o pomenu medsebojnega razumevanja in strpnosti, ki sta v središču evropskega projekta
  ; |
| --- | --- |

(a)

podpora projektom, ki jih predlagajo državljani, s posebnim poudarkom na mladih, in ki bodo državljane spodbujali k spominjanju na dogodke pred ustanovitvijo Unije, ki so jedro zgodovinskega spomina, hkrati pa se bodo državljani tudi bolje seznanili s svojo skupno zgodovino, kulturo in vrednotami ter pridobili občutek za bogastvo skupne kulturne dediščine ter kulturne in jezikovne raznolikosti, ki so temelj za skupno prihodnost; spodbujanje razumevanja Unije, njenega nastanka, smisla in dosežkov
  pri državljanih
  ter povečanje njihove ozaveščenosti o sedanjih in prihodnjih izzivih ter o pomenu medsebojnega razumevanja in strpnosti, ki sta v središču evropskega projekta
  ;

podpora projektom, ki jih predlagajo državljani, s posebnim poudarkom na mladih, in ki bodo državljane spodbujali k spominjanju na dogodke pred ustanovitvijo Unije, ki so jedro zgodovinskega spomina, hkrati pa se bodo državljani tudi bolje seznanili s svojo skupno zgodovino, kulturo in vrednotami ter pridobili občutek za bogastvo skupne kulturne dediščine ter kulturne in jezikovne raznolikosti, ki so temelj za skupno prihodnost; spodbujanje razumevanja Unije, njenega nastanka, smisla in dosežkov

ter povečanje njihove ozaveščenosti o sedanjih in prihodnjih izzivih ter o pomenu medsebojnega razumevanja in strpnosti, ki sta v središču evropskega projekta

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | spodbujanje in podpiranje izmenjave dobrih praks v formalnem in neformalnem izobraževanju za evropsko državljanstvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

spodbujanje in podpiranje izmenjave dobrih praks v formalnem in neformalnem izobraževanju za evropsko državljanstvo;

spodbujanje in podpiranje izmenjave dobrih praks v formalnem in neformalnem izobraževanju za evropsko državljanstvo;

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b

Člen 4 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | spodbujanje
  izmenjave
  in
  sodelovanja
  med
  državljani
  različnih držav
  ; spodbujanje državljanske
  in
  demokratične udeležbe državljanov
  , ki
  državljanom in predstavniškim združenjem omogoča izražanje
  in
  javno izmenjavo mnenj glede vseh področij delovanja Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

spodbujanje
  izmenjave
  in
  sodelovanja
  med
  državljani
  različnih držav
  ; spodbujanje državljanske
  in
  demokratične udeležbe državljanov
  , ki
  državljanom in predstavniškim združenjem omogoča izražanje
  in
  javno izmenjavo mnenj glede vseh področij delovanja Unije.

izmenjave

sodelovanja

državljani

; spodbujanje državljanske

demokratične udeležbe državljanov

državljanom in predstavniškim združenjem omogoča izražanje

javno izmenjavo mnenj glede vseh področij delovanja Unije.

| (b) | spodbujanje
  javnega dialoga prek partnerstev med mesti, srečanj med državljani, zlasti mladimi,
  in
  s sodelovanjem
  med
  občinami, lokalnimi skupnostmi in organizacijami civilne družbe iz
  različnih držav
  , da se jim omogoči konkretno
  in
  neposredno razumevanje bogastva
  , ki
  ga pomenita kulturna raznolikost
  in
  dediščina Unije, ter se izboljša udeležba državljanov v družbi; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje
  javnega dialoga prek partnerstev med mesti, srečanj med državljani, zlasti mladimi,
  in
  s sodelovanjem
  med
  občinami, lokalnimi skupnostmi in organizacijami civilne družbe iz
  različnih držav
  , da se jim omogoči konkretno
  in
  neposredno razumevanje bogastva
  , ki
  ga pomenita kulturna raznolikost
  in
  dediščina Unije, ter se izboljša udeležba državljanov v družbi;

javnega dialoga prek partnerstev med mesti, srečanj med državljani, zlasti mladimi,

s sodelovanjem

občinami, lokalnimi skupnostmi in organizacijami civilne družbe iz

, da se jim omogoči konkretno

neposredno razumevanje bogastva

ga pomenita kulturna raznolikost

dediščina Unije, ter se izboljša udeležba državljanov v družbi;

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | spodbujanje in krepitev državljanske udeležbe v demokratičnem življenju Unije na lokalni, nacionalni in nadnacionalni ravni; omogočanje, da državljani in združenja spodbujajo medkulturni dialog in vodijo pristne javne razprave o vseh področjih delovanja Unije ter tako prispevajo k oblikovanju politične agende Unije; podpiranje organiziranih skupnih pobud v obliki združevanja državljanov ali mrež več pravnih oseb za učinkovitejše izvajanje ciljev, navedenih v prejšnjih odstavkih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

spodbujanje in krepitev državljanske udeležbe v demokratičnem življenju Unije na lokalni, nacionalni in nadnacionalni ravni; omogočanje, da državljani in združenja spodbujajo medkulturni dialog in vodijo pristne javne razprave o vseh področjih delovanja Unije ter tako prispevajo k oblikovanju politične agende Unije; podpiranje organiziranih skupnih pobud v obliki združevanja državljanov ali mrež več pravnih oseb za učinkovitejše izvajanje ciljev, navedenih v prejšnjih odstavkih;

spodbujanje in krepitev državljanske udeležbe v demokratičnem življenju Unije na lokalni, nacionalni in nadnacionalni ravni; omogočanje, da državljani in združenja spodbujajo medkulturni dialog in vodijo pristne javne razprave o vseh področjih delovanja Unije ter tako prispevajo k oblikovanju politične agende Unije; podpiranje organiziranih skupnih pobud v obliki združevanja državljanov ali mrež več pravnih oseb za učinkovitejše izvajanje ciljev, navedenih v prejšnjih odstavkih;

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 5 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V okviru specifičnega cilja iz točke (c) člena 2(2) se program osredotoča na: | V okviru splošnega cilja iz člena 2(1) in
  v okviru specifičnega cilja iz točke (c) člena 2(2) se program osredotoča na: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V okviru specifičnega cilja iz točke (c) člena 2(2) se program osredotoča na:

V okviru splošnega cilja iz člena 2(1) in
  v okviru specifičnega cilja iz točke (c) člena 2(2) se program osredotoča na:

V okviru splošnega cilja iz člena 2(1) in

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka -a (novo)

Člen 5 – odstavek 1 – točka -a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-a) | preprečevanje vseh oblik nasilja zaradi spola in spodbujanje popolnega izvajanja Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija) na vseh ravneh; ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(-a)

(-a)

preprečevanje vseh oblik nasilja zaradi spola in spodbujanje popolnega izvajanja Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija) na vseh ravneh; ter

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | preprečevanje vseh oblik nasilja nad otroki, mladimi in ženskami ter nasilja nad drugimi ogroženimi skupinami in boj proti tovrstnemu nasilju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

preprečevanje vseh oblik nasilja nad otroki, mladimi in ženskami ter nasilja nad drugimi ogroženimi skupinami in boj proti tovrstnemu nasilju;

| (a) | preprečevanje vseh oblik nasilja nad otroki, mladimi in ženskami ter nasilja nad drugimi ogroženimi skupinami
  , kot so osebe LGBTQI, invalidi, pripadniki manjšin, starejši, migranti ter begunci,
  in boj proti tovrstnemu nasilju; |
| --- | --- |

(a)

preprečevanje vseh oblik nasilja nad otroki, mladimi in ženskami ter nasilja nad drugimi ogroženimi skupinami
  , kot so osebe LGBTQI, invalidi, pripadniki manjšin, starejši, migranti ter begunci,
  in boj proti tovrstnemu nasilju;

, kot so osebe LGBTQI, invalidi, pripadniki manjšin, starejši, migranti ter begunci,

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka b

Člen 5 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | podporo in zaščito za žrtve tovrstnega nasilja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

podporo in zaščito za žrtve tovrstnega nasilja.

| (b) | podporo in zaščito za žrtve tovrstnega nasilja
  , vključno s podporo za dejavnosti organizacij civilne družbe, ki omogočajo in zagotavljajo dostop do sodnega varstva, storitev za podporo žrtvam in varne prijave policiji za vse žrtve nasilja, ter podporo in zagotavljanje enake ravni zaščite v vsej Uniji za žrtve nasilja zaradi spola
  . |
| --- | --- |

(b)

podporo in zaščito za žrtve tovrstnega nasilja
  , vključno s podporo za dejavnosti organizacij civilne družbe, ki omogočajo in zagotavljajo dostop do sodnega varstva, storitev za podporo žrtvam in varne prijave policiji za vse žrtve nasilja, ter podporo in zagotavljanje enake ravni zaščite v vsej Uniji za žrtve nasilja zaradi spola
  .

, vključno s podporo za dejavnosti organizacij civilne družbe, ki omogočajo in zagotavljajo dostop do sodnega varstva, storitev za podporo žrtvam in varne prijave policiji za vse žrtve nasilja, ter podporo in zagotavljanje enake ravni zaščite v vsej Uniji za žrtve nasilja zaradi spola

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo [
  641 705 000
  ] EUR v tekočih cenah. | 1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo [
  1 627 000 000
  ] EUR
  v cenah iz leta 2018 [1 834 000 000  EUR
  v tekočih cenah]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo [
  641 705 000
  ] EUR v tekočih cenah.

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo [
  1 627 000 000
  ] EUR
  v cenah iz leta 2018 [1 834 000 000  EUR
  v tekočih cenah].

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka -a (novo)

Člen 6 – odstavek 2 – točka -a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-a) | [754 062 000 ] EUR [v cenah iz leta 2018] [850 000 000  EUR v tekočih cenah] (tj. 46,34  % od skupnih finančnih sredstev) za specifične cilje iz točke (-a) člena 2(2); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(-a)

(-a)

[754 062 000 ] EUR [v cenah iz leta 2018] [850 000 000  EUR v tekočih cenah] (tj. 46,34  % od skupnih finančnih sredstev) za specifične cilje iz točke (-a) člena 2(2);

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka a

Člen 6 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | [408 705 000 ]
  EUR za specifična cilja iz
  člena 2(2)(a) in 2(2)(c)
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

[408 705 000 ]
  EUR za specifična cilja iz
  člena 2(2)(a) in 2(2)(c)
  ;

[408 705 000 ]

člena 2(2)(a) in 2(2)(c)

| (a) | [429 372 000 ]
   EUR
  [v cenah iz leta 2018] [484 000 000  EUR] (tj. 26,39  % od skupnih finančnih sredstev)
  za specifična cilja iz
  točk (a) in (c) člena 2(2)
  ; |
| --- | --- |

(a)

[429 372 000 ]
   EUR
  [v cenah iz leta 2018] [484 000 000  EUR] (tj. 26,39  % od skupnih finančnih sredstev)
  za specifična cilja iz
  točk (a) in (c) člena 2(2)
  ;

[429 372 000 ]

[v cenah iz leta 2018] [484 000 000  EUR] (tj. 26,39  % od skupnih finančnih sredstev)

točk (a) in (c) člena 2(2)

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka b

Člen 6 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | [233 000 000 ]
  EUR za
  specifični cilj
  iz
  člena 2(2)(b)
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

[233 000 000 ]
  EUR za
  specifični cilj
  iz
  člena 2(2)(b)
  .

[233 000 000 ]

specifični cilj

člena 2(2)(b)

| (b) | [443 566 000 ]
   EUR
  [v cenah iz leta 2018] [500 000 000  EUR] (tj. 27,26  % skupnih finančnih sredstev)
  za
  specifične cilje
  iz
  točke (b) člena 2(2)
  . |
| --- | --- |

(b)

[443 566 000 ]
   EUR
  [v cenah iz leta 2018] [500 000 000  EUR] (tj. 27,26  % skupnih finančnih sredstev)
  za
  specifične cilje
  iz
  točke (b) člena 2(2)
  .

[443 566 000 ]

[v cenah iz leta 2018] [500 000 000  EUR] (tj. 27,26  % skupnih finančnih sredstev)

specifične cilje

točke (b) člena 2(2)

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija nameni vsaj 50 % zneskov iz točk (-a) in (a) prvega pododstavka tega odstavka za podporo dejavnostim organizacij civilne družbe, od česar je treba vsaj 65 % nameniti lokalnim in regionalnim organizacijam civilne družbe. |
| | Komisija ne odstopa od dodeljenega odstotnega deleža finančnih sredstev, določenih v Prilogi I(-a), za več kot 5 odstotnih točk. Če bi se prekoračitev te omejitve izkazala za nujno, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 o spremembi Priloge I(-a), tako da se dodeljeni odstotni deleži sredstev programa spremenijo za od 5 do 10 odstotnih točk. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija nameni vsaj 50 % zneskov iz točk (-a) in (a) prvega pododstavka tega odstavka za podporo dejavnostim organizacij civilne družbe, od česar je treba vsaj 65 % nameniti lokalnim in regionalnim organizacijam civilne družbe.

Komisija nameni vsaj 50 % zneskov iz točk (-a) in (a) prvega pododstavka tega odstavka za podporo dejavnostim organizacij civilne družbe, od česar je treba vsaj 65 % nameniti lokalnim in regionalnim organizacijam civilne družbe.

Komisija ne odstopa od dodeljenega odstotnega deleža finančnih sredstev, določenih v Prilogi I(-a), za več kot 5 odstotnih točk. Če bi se prekoračitev te omejitve izkazala za nujno, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 o spremembi Priloge I(-a), tako da se dodeljeni odstotni deleži sredstev programa spremenijo za od 5 do 10 odstotnih točk.

Komisija ne odstopa od dodeljenega odstotnega deleža finančnih sredstev, določenih v Prilogi I(-a), za več kot 5 odstotnih točk. Če bi se prekoračitev te omejitve izkazala za nujno, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 o spremembi Priloge I(-a), tako da se dodeljeni odstotni deleži sredstev programa spremenijo za od 5 do 10 odstotnih točk.

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 5

Člen 6 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na njihovo zahtevo prerazporedijo na program. Komisija te vire izvršuje neposredno v skladu s členom 62(1)(a) finančne uredbe
  ali posredno v skladu s členom 62(1)(c)
  . Če je
  to
  mogoče, se ti viri uporabijo v korist
  zadevne
  države članice. | 5.   Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na njihovo zahtevo
  ali na zahtevo Komisije
  prerazporedijo na program. Komisija te vire izvršuje neposredno v skladu s členom 62(1)(a) finančne uredbe. Če je mogoče, se ti viri uporabijo v korist države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na njihovo zahtevo prerazporedijo na program. Komisija te vire izvršuje neposredno v skladu s členom 62(1)(a) finančne uredbe
  ali posredno v skladu s členom 62(1)(c)
  . Če je
  to
  mogoče, se ti viri uporabijo v korist
  zadevne
  države članice.

5.   Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na njihovo zahtevo
  ali na zahtevo Komisije
  prerazporedijo na program. Komisija te vire izvršuje neposredno v skladu s členom 62(1)(a) finančne uredbe. Če je mogoče, se ti viri uporabijo v korist države članice.

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 a (novo)

Člen 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 6a |
| | Mehanizem za podporo vrednotam |
| | 1.
     
  V izjemnih primerih, ko se v eni od držav članic resno in hitro poslabšajo razmere na področju spoštovanja vrednot Unije iz člena 2 PEU in obstaja tveganje, da te vrednote niso dovolj zaščitene in podprte, lahko Komisija objavi razpis za zbiranje predlogov v obliki skrajšanega postopka za vloge za nepovratna sredstva, namenjen organizacijam civilne družbe, da bi olajšala, podprla in okrepila demokratični dialog v tej državi članici ter obravnavala problem nezadostne skladnosti z vrednotami iz člena 2 PEU. |
| | 2.
     
  Komisija nameni do 5 % zneskov iz člena 6(2)(-a) mehanizmu za podporo vrednotam iz odstavka 1 tega člena. Komisija na koncu vsakega proračunskega leta morebitna neporabljena sredstva iz tega mehanizma prerazporedi na druge ukrepe, ki spadajo v cilje programa. |
| | 3.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 za sprožitev mehanizma za podporo vrednotam iz odstavka 1 tega člena. Aktivacija mehanizma temelji na celovitem, rednem in na dokazih temelječem spremljanju ter ocenjevanju stanja v vseh državah članicah glede demokracije, pravne države in temeljnih pravic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 6a

Člen 6a

Mehanizem za podporo vrednotam

Mehanizem za podporo vrednotam

1.
     
  V izjemnih primerih, ko se v eni od držav članic resno in hitro poslabšajo razmere na področju spoštovanja vrednot Unije iz člena 2 PEU in obstaja tveganje, da te vrednote niso dovolj zaščitene in podprte, lahko Komisija objavi razpis za zbiranje predlogov v obliki skrajšanega postopka za vloge za nepovratna sredstva, namenjen organizacijam civilne družbe, da bi olajšala, podprla in okrepila demokratični dialog v tej državi članici ter obravnavala problem nezadostne skladnosti z vrednotami iz člena 2 PEU.

2.
     
  Komisija nameni do 5 % zneskov iz člena 6(2)(-a) mehanizmu za podporo vrednotam iz odstavka 1 tega člena. Komisija na koncu vsakega proračunskega leta morebitna neporabljena sredstva iz tega mehanizma prerazporedi na druge ukrepe, ki spadajo v cilje programa.

3.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 za sprožitev mehanizma za podporo vrednotam iz odstavka 1 tega člena. Aktivacija mehanizma temelji na celovitem, rednem in na dokazih temelječem spremljanju ter ocenjevanju stanja v vseh državah članicah glede demokracije, pravne države in temeljnih pravic.

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo ali s posrednim upravljanjem z organi iz člena 
  61(1)(c)
  finančne uredbe. | 1.   Program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo ali s posrednim upravljanjem z organi iz
  točke (c)
  člena 
  62(1)
  finančne uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo ali s posrednim upravljanjem z organi iz člena 
  61(1)(c)
  finančne uredbe.

1.   Program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo ali s posrednim upravljanjem z organi iz
  točke (c)
  člena 
  62(1)
  finančne uredbe.

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   S programom se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe. | 2.   S programom se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe
  , predvsem z nepovratnimi sredstvi za ukrepe ter z letnimi in večletnimi nepovratnimi sredstvi za poslovanje. Financiranje se izvaja tako, da zagotavlja dobro finančno poslovodenje, preudarno uporabo javnih sredstev, majhno upravno breme za upravljavca programa in upravičence ter dostopnost sredstev programa za morebitne upravičence. Uporabijo se lahko pavšalni zneski, stroški na enoto, pavšalne stopnje in posredovana nepovratna sredstva (finančna podpora tretjim stranem). Sofinanciranje se sprejme v naravi in se lahko opusti v primerih omejenega dodatnega financiranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   S programom se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe.

2.   S programom se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe
  , predvsem z nepovratnimi sredstvi za ukrepe ter z letnimi in večletnimi nepovratnimi sredstvi za poslovanje. Financiranje se izvaja tako, da zagotavlja dobro finančno poslovodenje, preudarno uporabo javnih sredstev, majhno upravno breme za upravljavca programa in upravičence ter dostopnost sredstev programa za morebitne upravičence. Uporabijo se lahko pavšalni zneski, stroški na enoto, pavšalne stopnje in posredovana nepovratna sredstva (finančna podpora tretjim stranem). Sofinanciranje se sprejme v naravi in se lahko opusti v primerih omejenega dodatnega financiranja.

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Financiranje v skladu s to uredbo lahko prejmejo ukrepi, ki prispevajo k doseganju specifičnega cilja iz člena 2. Do financiranja so upravičene zlasti dejavnosti, navedene v 
  Prilogi I
  . | 1. | Financiranje v skladu s to uredbo lahko prejmejo ukrepi, ki prispevajo k doseganju
  splošnega ali
  specifičnega cilja iz člena 2. Do financiranja so upravičene zlasti dejavnosti, navedene v 
  členu 9a
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Financiranje v skladu s to uredbo lahko prejmejo ukrepi, ki prispevajo k doseganju specifičnega cilja iz člena 2. Do financiranja so upravičene zlasti dejavnosti, navedene v 
  Prilogi I
  .

Prilogi I

1.

1.

Financiranje v skladu s to uredbo lahko prejmejo ukrepi, ki prispevajo k doseganju
  splošnega ali
  specifičnega cilja iz člena 2. Do financiranja so upravičene zlasti dejavnosti, navedene v 
  členu 9a
  .

splošnega ali

členu 9a

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 (novo)

Člen 9 – odstavek 2 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2. | Komisija v skladu s členom 11(2) PEU ustanovi „skupino za civilni dialog“, ki si prizadeva zagotoviti reden, odprt in pregleden dialog z upravičenci programa in drugimi ustreznimi deležniki za izmenjavo izkušenj in dobrih praks ter za razpravo o razvoju politik v okviru področij in ciljev programa in povezanih področij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.

2.

Komisija v skladu s členom 11(2) PEU ustanovi „skupino za civilni dialog“, ki si prizadeva zagotoviti reden, odprt in pregleden dialog z upravičenci programa in drugimi ustreznimi deležniki za izmenjavo izkušenj in dobrih praks ter za razpravo o razvoju politik v okviru področij in ciljev programa in povezanih področij.

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 a (novo)

Člen 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 9a |
| | Dejavnosti, upravičene do financiranja |
| | Splošni in specifični cilji programa iz člena 2 se izvajajo zlasti, vendar ne izključno, s podporo naslednjim dejavnostim: |
| | (a) | ozaveščanju, javnemu izobraževanju, spodbujanju in razširjanju informacij z namenom izboljšanja poznavanja politik, načel in pravic na področjih in v ciljih, ki jih zajema program; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9a

Člen 9a

Dejavnosti, upravičene do financiranja

Dejavnosti, upravičene do financiranja

Splošni in specifični cilji programa iz člena 2 se izvajajo zlasti, vendar ne izključno, s podporo naslednjim dejavnostim:

Splošni in specifični cilji programa iz člena 2 se izvajajo zlasti, vendar ne izključno, s podporo naslednjim dejavnostim:

(a)

(a)

ozaveščanju, javnemu izobraževanju, spodbujanju in razširjanju informacij z namenom izboljšanja poznavanja politik, načel in pravic na področjih in v ciljih, ki jih zajema program;

ozaveščanju, javnemu izobraževanju, spodbujanju in razširjanju informacij z namenom izboljšanja poznavanja politik, načel in pravic na področjih in v ciljih, ki jih zajema program;

| (b) | vzajemnemu učenju z izmenjavo dobrih praks med deležniki z namenom izboljšanja poznavanja in medsebojnega razumevanja ter državljanske in demokratične udeležbe; |
| --- | --- |

(b)

(b)

vzajemnemu učenju z izmenjavo dobrih praks med deležniki z namenom izboljšanja poznavanja in medsebojnega razumevanja ter državljanske in demokratične udeležbe;

vzajemnemu učenju z izmenjavo dobrih praks med deležniki z namenom izboljšanja poznavanja in medsebojnega razumevanja ter državljanske in demokratične udeležbe;

| (c) | analitičnemu spremljanju, poročanju in dejavnostim zagovorništva z namenom izboljšanja razumevanja razmer v državah članicah in na ravni Unije na področjih, ki jih zajema program, ter z namenom izboljšanja pravilnega prenosa in izvajanja prava, politik in skupnih vrednot Unije v državah članicah, pri čemer te dejavnosti vključujejo na primer zbiranje podatkov in statistik; razvijanju skupnih metodologij in po potrebi kazalnikov ali referenčnih meril; študijam, raziskavam, analizam in anketam; ocenjevanju; ocenam učinka; pripravi in objavi navodil, poročil in izobraževalnega gradiva; |
| --- | --- |

(c)

(c)

analitičnemu spremljanju, poročanju in dejavnostim zagovorništva z namenom izboljšanja razumevanja razmer v državah članicah in na ravni Unije na področjih, ki jih zajema program, ter z namenom izboljšanja pravilnega prenosa in izvajanja prava, politik in skupnih vrednot Unije v državah članicah, pri čemer te dejavnosti vključujejo na primer zbiranje podatkov in statistik; razvijanju skupnih metodologij in po potrebi kazalnikov ali referenčnih meril; študijam, raziskavam, analizam in anketam; ocenjevanju; ocenam učinka; pripravi in objavi navodil, poročil in izobraževalnega gradiva;

analitičnemu spremljanju, poročanju in dejavnostim zagovorništva z namenom izboljšanja razumevanja razmer v državah članicah in na ravni Unije na področjih, ki jih zajema program, ter z namenom izboljšanja pravilnega prenosa in izvajanja prava, politik in skupnih vrednot Unije v državah članicah, pri čemer te dejavnosti vključujejo na primer zbiranje podatkov in statistik; razvijanju skupnih metodologij in po potrebi kazalnikov ali referenčnih meril; študijam, raziskavam, analizam in anketam; ocenjevanju; ocenam učinka; pripravi in objavi navodil, poročil in izobraževalnega gradiva;

| (d) | usposabljanju ustreznih deležnikov z namenom, da se izboljša njihovo poznavanje politik in pravic na področjih, ki jih pokriva program, ter okrepi njihova neodvisnost in zmožnost, da se zavzemajo za politike in pravice na področjih, ki jih pokriva program, tudi s strateškimi sodnimi postopki; |
| --- | --- |

(d)

(d)

usposabljanju ustreznih deležnikov z namenom, da se izboljša njihovo poznavanje politik in pravic na področjih, ki jih pokriva program, ter okrepi njihova neodvisnost in zmožnost, da se zavzemajo za politike in pravice na področjih, ki jih pokriva program, tudi s strateškimi sodnimi postopki;

usposabljanju ustreznih deležnikov z namenom, da se izboljša njihovo poznavanje politik in pravic na področjih, ki jih pokriva program, ter okrepi njihova neodvisnost in zmožnost, da se zavzemajo za politike in pravice na področjih, ki jih pokriva program, tudi s strateškimi sodnimi postopki;

| (e) | spodbujanju ozaveščenosti javnosti ter razumevanja tveganj, pravil, zaščitnih ukrepov in pravic v zvezi z varstvom osebnih podatkov, zasebnostjo in digitalno varnostjo; |
| --- | --- |

(e)

(e)

spodbujanju ozaveščenosti javnosti ter razumevanja tveganj, pravil, zaščitnih ukrepov in pravic v zvezi z varstvom osebnih podatkov, zasebnostjo in digitalno varnostjo;

spodbujanju ozaveščenosti javnosti ter razumevanja tveganj, pravil, zaščitnih ukrepov in pravic v zvezi z varstvom osebnih podatkov, zasebnostjo in digitalno varnostjo;

| (f) | krepitvi ozaveščenosti državljanov o evropskih temeljnih vrednotah in njihove zavezanosti pravičnosti, enakosti, pravni državi in demokraciji, pa tudi njihovih pravic in obveznosti, ki izhajajo iz državljanstva Unije, kot je pravica da potujejo, delajo, študirajo in živijo v drugi državi članici, prek informacijskih kampanj in spodbujanja medsebojnega razumevanja, medkulturnega dialoga in spoštovanja raznolikosti v Uniji; |
| --- | --- |

(f)

(f)

krepitvi ozaveščenosti državljanov o evropskih temeljnih vrednotah in njihove zavezanosti pravičnosti, enakosti, pravni državi in demokraciji, pa tudi njihovih pravic in obveznosti, ki izhajajo iz državljanstva Unije, kot je pravica da potujejo, delajo, študirajo in živijo v drugi državi članici, prek informacijskih kampanj in spodbujanja medsebojnega razumevanja, medkulturnega dialoga in spoštovanja raznolikosti v Uniji;

krepitvi ozaveščenosti državljanov o evropskih temeljnih vrednotah in njihove zavezanosti pravičnosti, enakosti, pravni državi in demokraciji, pa tudi njihovih pravic in obveznosti, ki izhajajo iz državljanstva Unije, kot je pravica da potujejo, delajo, študirajo in živijo v drugi državi članici, prek informacijskih kampanj in spodbujanja medsebojnega razumevanja, medkulturnega dialoga in spoštovanja raznolikosti v Uniji;

| (g) | krepitvi ozaveščenosti med državljani, zlasti mladimi, o evropski kulturi, kulturni dediščini, identiteti, zgodovini in spominu ter krepitvi njihovega občutka pripadnosti v Uniji, zlasti s pobudami za razvoj kritičnega razmišljanja o vzrokih za totalitarne režime v sodobni zgodovini Evrope ter za obeleževanje spomina na žrtve zločinov in krivic zaradi teh režimov, ter dejavnosti v zvezi z drugimi mejniki v novejši evropski zgodovini; |
| --- | --- |

(g)

(g)

krepitvi ozaveščenosti med državljani, zlasti mladimi, o evropski kulturi, kulturni dediščini, identiteti, zgodovini in spominu ter krepitvi njihovega občutka pripadnosti v Uniji, zlasti s pobudami za razvoj kritičnega razmišljanja o vzrokih za totalitarne režime v sodobni zgodovini Evrope ter za obeleževanje spomina na žrtve zločinov in krivic zaradi teh režimov, ter dejavnosti v zvezi z drugimi mejniki v novejši evropski zgodovini;

krepitvi ozaveščenosti med državljani, zlasti mladimi, o evropski kulturi, kulturni dediščini, identiteti, zgodovini in spominu ter krepitvi njihovega občutka pripadnosti v Uniji, zlasti s pobudami za razvoj kritičnega razmišljanja o vzrokih za totalitarne režime v sodobni zgodovini Evrope ter za obeleževanje spomina na žrtve zločinov in krivic zaradi teh režimov, ter dejavnosti v zvezi z drugimi mejniki v novejši evropski zgodovini;

| (h) | združevanju državljanov različnih narodnosti in kultur z omogočanjem njihovega sodelovanja pri dejavnostih partnerstva med mesti, v manjših projektih in projektih civilne družbe, s katerimi se krepi pristop od spodaj navzgor; |
| --- | --- |

(h)

(h)

združevanju državljanov različnih narodnosti in kultur z omogočanjem njihovega sodelovanja pri dejavnostih partnerstva med mesti, v manjših projektih in projektih civilne družbe, s katerimi se krepi pristop od spodaj navzgor;

združevanju državljanov različnih narodnosti in kultur z omogočanjem njihovega sodelovanja pri dejavnostih partnerstva med mesti, v manjših projektih in projektih civilne družbe, s katerimi se krepi pristop od spodaj navzgor;

| (i) | spodbujanju in olajševanju aktivne in vključujoče udeležbe, še posebej za marginalizirane družbene skupine, pri izgradnji bolj demokratične Unije ter pri ozaveščanju o temeljnih pravicah, pravicah in vrednotah, njihovemu spodbujanju in zagovarjanju s podporo organizacijam civilne družbe, dejavnim na področjih, ki jih na vseh ravneh zajema program, ter z razvijanjem zmogljivosti evropskih mrež in organizacij civilne družbe za prispevanje k razvoju, ozaveščanju ter spremljanju izvajanja prava, ciljev politik, vrednot in strategij Unije; |
| --- | --- |

(i)

(i)

spodbujanju in olajševanju aktivne in vključujoče udeležbe, še posebej za marginalizirane družbene skupine, pri izgradnji bolj demokratične Unije ter pri ozaveščanju o temeljnih pravicah, pravicah in vrednotah, njihovemu spodbujanju in zagovarjanju s podporo organizacijam civilne družbe, dejavnim na področjih, ki jih na vseh ravneh zajema program, ter z razvijanjem zmogljivosti evropskih mrež in organizacij civilne družbe za prispevanje k razvoju, ozaveščanju ter spremljanju izvajanja prava, ciljev politik, vrednot in strategij Unije;

spodbujanju in olajševanju aktivne in vključujoče udeležbe, še posebej za marginalizirane družbene skupine, pri izgradnji bolj demokratične Unije ter pri ozaveščanju o temeljnih pravicah, pravicah in vrednotah, njihovemu spodbujanju in zagovarjanju s podporo organizacijam civilne družbe, dejavnim na področjih, ki jih na vseh ravneh zajema program, ter z razvijanjem zmogljivosti evropskih mrež in organizacij civilne družbe za prispevanje k razvoju, ozaveščanju ter spremljanju izvajanja prava, ciljev politik, vrednot in strategij Unije;

| (j) | financiranju tehnične in organizacijske podpore za izvajanje Uredbe [(EU) št. 211/2011], s čimer se podpira uresničevanje pravice državljanov, da predlagajo in podprejo evropske državljanske pobude; |
| --- | --- |

(j)

(j)

financiranju tehnične in organizacijske podpore za izvajanje Uredbe [(EU) št. 211/2011], s čimer se podpira uresničevanje pravice državljanov, da predlagajo in podprejo evropske državljanske pobude;

financiranju tehnične in organizacijske podpore za izvajanje Uredbe [(EU) št. 211/2011], s čimer se podpira uresničevanje pravice državljanov, da predlagajo in podprejo evropske državljanske pobude;

| (k) | izboljšanju poznavanja programa ter širjenja in prenosljivosti njegovih rezultatov ter spodbujanju vzpostavljanja stikov z državljani in civilno družbo, vključno z vzpostavitvijo in podpiranjem neodvisnih kontaktnih točk programa; |
| --- | --- |

(k)

(k)

izboljšanju poznavanja programa ter širjenja in prenosljivosti njegovih rezultatov ter spodbujanju vzpostavljanja stikov z državljani in civilno družbo, vključno z vzpostavitvijo in podpiranjem neodvisnih kontaktnih točk programa;

izboljšanju poznavanja programa ter širjenja in prenosljivosti njegovih rezultatov ter spodbujanju vzpostavljanja stikov z državljani in civilno družbo, vključno z vzpostavitvijo in podpiranjem neodvisnih kontaktnih točk programa;

| (l) | krepitvi zmogljivosti in neodvisnosti zagovornikov človekovih pravic in organizacij civilne družbe, ki spremljajo razmere na področju pravne države in podpirajo ukrepe na lokalni, regionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni; |
| --- | --- |

(l)

(l)

krepitvi zmogljivosti in neodvisnosti zagovornikov človekovih pravic in organizacij civilne družbe, ki spremljajo razmere na področju pravne države in podpirajo ukrepe na lokalni, regionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni;

krepitvi zmogljivosti in neodvisnosti zagovornikov človekovih pravic in organizacij civilne družbe, ki spremljajo razmere na področju pravne države in podpirajo ukrepe na lokalni, regionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni;

| (m) | podpiranju obrambe žvižgačev, vključno s pobudami in ukrepi za vzpostavitev varnih poti za poročanje znotraj organizacij ter javnim organom ali drugim ustreznim organom, pa tudi ukrepi za zaščito žvižgačev pred odpuščanjem, razporeditvijo na nižje delovno mesto ali drugimi oblikami povračilnih ukrepov, tudi z obveščanjem in usposabljanjem ustreznih javnih organov in deležnikov; |
| --- | --- |

(m)

(m)

podpiranju obrambe žvižgačev, vključno s pobudami in ukrepi za vzpostavitev varnih poti za poročanje znotraj organizacij ter javnim organom ali drugim ustreznim organom, pa tudi ukrepi za zaščito žvižgačev pred odpuščanjem, razporeditvijo na nižje delovno mesto ali drugimi oblikami povračilnih ukrepov, tudi z obveščanjem in usposabljanjem ustreznih javnih organov in deležnikov;

podpiranju obrambe žvižgačev, vključno s pobudami in ukrepi za vzpostavitev varnih poti za poročanje znotraj organizacij ter javnim organom ali drugim ustreznim organom, pa tudi ukrepi za zaščito žvižgačev pred odpuščanjem, razporeditvijo na nižje delovno mesto ali drugimi oblikami povračilnih ukrepov, tudi z obveščanjem in usposabljanjem ustreznih javnih organov in deležnikov;

| (n) | podpiranju pobud in ukrepov za spodbujanje in zaščito svobode in pluralnosti medijev ter za krepitev zmogljivosti za nove izzive, kot so novi mediji in boj proti sovražnemu govoru ter ciljno usmerjenim napačnim informacijam z ozaveščanjem, usposabljanji, študijami in dejavnostmi spremljanja; |
| --- | --- |

(n)

(n)

podpiranju pobud in ukrepov za spodbujanje in zaščito svobode in pluralnosti medijev ter za krepitev zmogljivosti za nove izzive, kot so novi mediji in boj proti sovražnemu govoru ter ciljno usmerjenim napačnim informacijam z ozaveščanjem, usposabljanji, študijami in dejavnostmi spremljanja;

podpiranju pobud in ukrepov za spodbujanje in zaščito svobode in pluralnosti medijev ter za krepitev zmogljivosti za nove izzive, kot so novi mediji in boj proti sovražnemu govoru ter ciljno usmerjenim napačnim informacijam z ozaveščanjem, usposabljanji, študijami in dejavnostmi spremljanja;

| (o) | podpiranju organizacij civilne družbe, ki so dejavne na področju spodbujanja in spremljanja integritete, preglednosti in odgovornosti javne uprave in javnih organov ter boja proti korupciji; |
| --- | --- |

(o)

(o)

podpiranju organizacij civilne družbe, ki so dejavne na področju spodbujanja in spremljanja integritete, preglednosti in odgovornosti javne uprave in javnih organov ter boja proti korupciji;

podpiranju organizacij civilne družbe, ki so dejavne na področju spodbujanja in spremljanja integritete, preglednosti in odgovornosti javne uprave in javnih organov ter boja proti korupciji;

| (p) | podpiranju organizacij, ki pomagajo žrtvam nasilja in ogroženim osebam, jim zagotavljajo nastanitev in jih ščitijo, vključno z varnimi hišami za ženske. |
| --- | --- |

(p)

(p)

podpiranju organizacij, ki pomagajo žrtvam nasilja in ogroženim osebam, jim zagotavljajo nastanitev in jih ščitijo, vključno z varnimi hišami za ženske.

podpiranju organizacij, ki pomagajo žrtvam nasilja in ogroženim osebam, jim zagotavljajo nastanitev in jih ščitijo, vključno z varnimi hišami za ženske.

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Nepovratna sredstva v okviru programa se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe. | 1.   Nepovratna sredstva v okviru programa se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe
  in zajemajo nepovratna sredstva za ukrepe, večletna nepovratna sredstva za poslovanje in posredovana nepovratna sredstva
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Nepovratna sredstva v okviru programa se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe.

1.   Nepovratna sredstva v okviru programa se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe
  in zajemajo nepovratna sredstva za ukrepe, večletna nepovratna sredstva za poslovanje in posredovana nepovratna sredstva
  .

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2

Člen 10 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisijo za ocenjevanje lahko sestavljajo zunanji strokovnjaki. | 2.   Komisijo za ocenjevanje lahko sestavljajo zunanji strokovnjaki.
  Pri sestavi komisije za ocenjevanje se zagotovi uravnotežena zastopanost spolov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisijo za ocenjevanje lahko sestavljajo zunanji strokovnjaki.

2.   Komisijo za ocenjevanje lahko sestavljajo zunanji strokovnjaki.
  Pri sestavi komisije za ocenjevanje se zagotovi uravnotežena zastopanost spolov.

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1

Člen 11 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ukrep, ki je prejel prispevek v okviru programa, lahko prejme tudi prispevek v okviru katerega koli drugega programa Unije, vključno s skladi z deljenim upravljanjem, če prispevki ne krijejo istih stroškov. [Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora v okviru različnih programov Unije pa se lahko izračuna po načelu sorazmernosti.] | 1.   Ukrep, ki je prejel prispevek v okviru programa, lahko prejme tudi prispevek v okviru katerega koli drugega programa Unije, vključno s skladi z deljenim upravljanjem, če prispevki ne krijejo istih stroškov
  in če se prepreči dvojno financiranje iz skladov z jasno navedbo virov financiranja za vsako kategorijo odhodkov v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja
  . [Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora v okviru različnih programov Unije pa se lahko izračuna po načelu sorazmernosti.] |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Ukrep, ki je prejel prispevek v okviru programa, lahko prejme tudi prispevek v okviru katerega koli drugega programa Unije, vključno s skladi z deljenim upravljanjem, če prispevki ne krijejo istih stroškov. [Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora v okviru različnih programov Unije pa se lahko izračuna po načelu sorazmernosti.]

1.   Ukrep, ki je prejel prispevek v okviru programa, lahko prejme tudi prispevek v okviru katerega koli drugega programa Unije, vključno s skladi z deljenim upravljanjem, če prispevki ne krijejo istih stroškov
  in če se prepreči dvojno financiranje iz skladov z jasno navedbo virov financiranja za vsako kategorijo odhodkov v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja
  . [Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora v okviru različnih programov Unije pa se lahko izračuna po načelu sorazmernosti.]

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka a – alinea 1

Člen 12 – odstavek 2 – točka a – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | državi članici ali z 
  njo
  povezani čezmorski državi ali ozemlju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

državi članici ali z 
  njo
  povezani čezmorski državi ali ozemlju;

njo

| — | državi članici ali z 
  državo članico
  povezani čezmorski državi ali ozemlju; |
| --- | --- |

—

državi članici ali z 
  državo članico
  povezani čezmorski državi ali ozemlju;

državo članico

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka a – alinea 2

Člen 12 – odstavek 2 – točka a – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | tretji
  državi, pridruženi programu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

tretji
  državi, pridruženi programu;

tretji

| — | za specifične cilje iz točk (a) in (c) člena 2(2), tretji
  državi, pridruženi programu
  v skladu s členom 7 te uredbe
  ; |
| --- | --- |

—

za specifične cilje iz točk (a) in (c) člena 2(2), tretji
  državi, pridruženi programu
  v skladu s členom 7 te uredbe
  ;

za specifične cilje iz točk (a) in (c) člena 2(2), tretji

v skladu s členom 7 te uredbe

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka b

Člen 12 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse mednarodne organizacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse mednarodne organizacije.

| (b) | vsi
  nepridobitni
  pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse mednarodne organizacije. |
| --- | --- |

(b)

vsi
  nepridobitni
  pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse mednarodne organizacije.

nepridobitni

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3

Člen 12 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Evropski mreži organov za enakost (EQUINET) se lahko brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo nepovratna sredstva za poslovanje za kritje odhodkov, povezanih z njenim stalnim delovnim programom. | 3.   Evropski mreži organov za enakost (EQUINET) se lahko brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo nepovratna sredstva
  v skladu s členom 6(2)(a)
  za poslovanje za kritje odhodkov, povezanih z njenim stalnim delovnim programom
  , če je bila za delovni program opravljena ocena učinka na enakost spolov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Evropski mreži organov za enakost (EQUINET) se lahko brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo nepovratna sredstva za poslovanje za kritje odhodkov, povezanih z njenim stalnim delovnim programom.

3.   Evropski mreži organov za enakost (EQUINET) se lahko brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo nepovratna sredstva
  v skladu s členom 6(2)(a)
  za poslovanje za kritje odhodkov, povezanih z njenim stalnim delovnim programom
  , če je bila za delovni program opravljena ocena učinka na enakost spolov
  .

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – naslov

Člen 13 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Program dela | Program dela
  in večletne prednostne naloge |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Program dela

Program dela
  in večletne prednostne naloge

in večletne prednostne naloge

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Program se
  izvaja
  s programi dela iz člena 110 finančne uredbe. | 1.   Program se
  uresničuje
  s programi dela iz člena 110 finančne uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Program se
  izvaja
  s programi dela iz člena 110 finančne uredbe.

1.   Program se
  uresničuje
  s programi dela iz člena 110 finančne uredbe.

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 a (novo)

Člen 13 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija pri odločanju o svojih prednostnih nalogah v okviru programa uporabi načelo partnerstva in zagotovi celovito udeležbo deležnikov pri načrtovanju, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju tega programa in njegovih delovnih programov v skladu s členom 15a. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Komisija pri odločanju o svojih prednostnih nalogah v okviru programa uporabi načelo partnerstva in zagotovi celovito udeležbo deležnikov pri načrtovanju, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju tega programa in njegovih delovnih programov v skladu s členom 15a.

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2

Člen 13 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Komisija sprejme program dela z izvedbenim aktom. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 19. | 2.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 za dopolnitev te uredbe z določitvijo ustreznega delovnega programa
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Komisija sprejme program dela z izvedbenim aktom. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 19.

2.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 za dopolnitev te uredbe z določitvijo ustreznega delovnega programa
  .

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1

Člen 14 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kazalniki za poročanje o napredku programa pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 2
  so določeni
  v Prilogi II. | 1.   Kazalniki za poročanje o napredku programa pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 2
  se, če je ustrezno, zbirajo ločeno po spolu. Seznam kazalnikov je naveden
  v Prilogi II. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Kazalniki za poročanje o napredku programa pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 2
  so določeni
  v Prilogi II.

1.   Kazalniki za poročanje o napredku programa pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 2
  se, če je ustrezno, zbirajo ločeno po spolu. Seznam kazalnikov je naveden
  v Prilogi II.

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 3

Člen 14 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja. | 3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in državam članicam naložijo sorazmerne
  in najmanj obremenjujoče
  zahteve glede poročanja.
  Da bi olajšala izpolnjevanje zahtev glede poročanja, Komisija da na voljo uporabnikom prijazne oblike ter zagotovi usmeritve in podporne programe, ki so namenjeni zlasti organizacijam civilne družbe, ki morda nimajo vedno strokovnega znanja in izkušenj ter ustreznih sredstev in osebja za izpolnjevanje zahtev glede poročanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in državam članicam naložijo sorazmerne
  in najmanj obremenjujoče
  zahteve glede poročanja.
  Da bi olajšala izpolnjevanje zahtev glede poročanja, Komisija da na voljo uporabnikom prijazne oblike ter zagotovi usmeritve in podporne programe, ki so namenjeni zlasti organizacijam civilne družbe, ki morda nimajo vedno strokovnega znanja in izkušenj ter ustreznih sredstev in osebja za izpolnjevanje zahtev glede poročanja.

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1

Člen 15 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Ocene
  se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja. | 1.   
  Pri ocenah se upošteva vidik spola, zagotovijo se podatki, razčlenjeni glede na spol, doda se posebno poglavje za vsak sklop in se upoštevajo število doseženih oseb, njihov odziv in geografska pokritost, ocene pa
  se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Ocene
  se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja.

1.   
  Pri ocenah se upošteva vidik spola, zagotovijo se podatki, razčlenjeni glede na spol, doda se posebno poglavje za vsak sklop in se upoštevajo število doseženih oseb, njihov odziv in geografska pokritost, ocene pa
  se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja.

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2

Člen 15 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Vmesna ocena programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje v štirih letih od začetka izvajanja programa. Pri vmesni oceni se upoštevajo rezultati ocen dolgoročnega učinka predhodnih programov (program za pravice, enakost in državljanstvo ter program Evropa za državljane). | 2.   Vmesna ocena programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje v štirih letih od začetka izvajanja programa. Pri vmesni oceni se upoštevajo rezultati ocen dolgoročnega učinka predhodnih programov (program za pravice, enakost in državljanstvo ter program Evropa za državljane).
  Vmesna ocena vključuje oceno učinka na enakost spolov, da se oceni, v kolikšni meri so uresničeni cilji programa na področju enakosti spolov, da se zagotovi, da noben del programa ne bi imel neželenih negativnih učinkov na enakost spolov, in da se pripravijo priporočila za pripravo prihodnjih razpisov za zbiranje predlogov in odločitev o dodelitvi nepovratnih sredstev za poslovanje, s katerimi se bodo dejavno spodbujali vidiki enakosti spolov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Vmesna ocena programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje v štirih letih od začetka izvajanja programa. Pri vmesni oceni se upoštevajo rezultati ocen dolgoročnega učinka predhodnih programov (program za pravice, enakost in državljanstvo ter program Evropa za državljane).

2.   Vmesna ocena programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje v štirih letih od začetka izvajanja programa. Pri vmesni oceni se upoštevajo rezultati ocen dolgoročnega učinka predhodnih programov (program za pravice, enakost in državljanstvo ter program Evropa za državljane).
  Vmesna ocena vključuje oceno učinka na enakost spolov, da se oceni, v kolikšni meri so uresničeni cilji programa na področju enakosti spolov, da se zagotovi, da noben del programa ne bi imel neželenih negativnih učinkov na enakost spolov, in da se pripravijo priporočila za pripravo prihodnjih razpisov za zbiranje predlogov in odločitev o dodelitvi nepovratnih sredstev za poslovanje, s katerimi se bodo dejavno spodbujali vidiki enakosti spolov.

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 4

Člen 15 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. | 4.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.
  Komisija oceno da na voljo javnosti in poskrbi, da je enostavno dostopna, tako da jo objavi na svojem spletnem mestu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

4.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.
  Komisija oceno da na voljo javnosti in poskrbi, da je enostavno dostopna, tako da jo objavi na svojem spletnem mestu.

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2

Člen 16 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  člena
  14 se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2027. | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  členov 13 in
  14 se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2027. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  člena
  14 se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2027.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  členov 13 in
  14 se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2027.

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 3

Člen 16 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Prenos pooblastila iz
  člena
   14 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | 3.   Prenos pooblastila iz
  členov 13 in
  14 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Prenos pooblastila iz
  člena
   14 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3.   Prenos pooblastila iz
  členov 13 in
  14 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 4

Člen 16 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. | 4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.
  Pri sestavi posvetovalne skupine strokovnjakov se zagotovi uravnotežena zastopanost spolov. Pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov Komisija zagotovi, da so vsi dokumenti, vključno z osnutki aktov, pravočasno in sočasno posredovani Evropskemu parlamentu in Svetu ter strokovnjakom iz držav članic. Kadar Evropski parlament in Svet menita, da je to potrebno, se lahko njuni strokovnjaki udeležijo sestankov strokovnih skupin Komisije v zvezi s pripravo delegiranih aktov, na katere so povabljeni strokovnjaki iz držav članic. Evropski parlament in Svet v ta namen prejmeta seznam vseh sestankov strokovnjakov, načrtovanih v naslednjih mesecih, in vabila nanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.
  Pri sestavi posvetovalne skupine strokovnjakov se zagotovi uravnotežena zastopanost spolov. Pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov Komisija zagotovi, da so vsi dokumenti, vključno z osnutki aktov, pravočasno in sočasno posredovani Evropskemu parlamentu in Svetu ter strokovnjakom iz držav članic. Kadar Evropski parlament in Svet menita, da je to potrebno, se lahko njuni strokovnjaki udeležijo sestankov strokovnih skupin Komisije v zvezi s pripravo delegiranih aktov, na katere so povabljeni strokovnjaki iz držav članic. Evropski parlament in Svet v ta namen prejmeta seznam vseh sestankov strokovnjakov, načrtovanih v naslednjih mesecih, in vabila nanje.

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 5

Člen 16 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. | 5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  Državljani in drugi deležniki lahko v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje v štiritedenskem obdobju izrazijo svoje mnenje o osnutku besedila delegiranega akta. Na podlagi izkušenj nevladnih organizacij ter lokalnih in regionalnih organov v zvezi z izvajanjem programa se posvetuje z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  Državljani in drugi deležniki lahko v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje v štiritedenskem obdobju izrazijo svoje mnenje o osnutku besedila delegiranega akta. Na podlagi izkušenj nevladnih organizacij ter lokalnih in regionalnih organov v zvezi z izvajanjem programa se posvetuje z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij.

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 6

Člen 16 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi
  člena
   14, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. | 6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi
  členov 13 in
  14, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi
  člena
   14, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi
  členov 13 in
  14, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1

Člen 18 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. | 1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo
  , po potrebi pa tudi upravičencem financiranih ukrepov, in v obliki, dostopni tudi za invalide, s čimer pokažejo dodano vrednost Unije in pripomorejo k prizadevanjem Komisije, da zbira podatke zaradi večje preglednosti proračuna
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo
  , po potrebi pa tudi upravičencem financiranih ukrepov, in v obliki, dostopni tudi za invalide, s čimer pokažejo dodano vrednost Unije in pripomorejo k prizadevanjem Komisije, da zbira podatke zaradi večje preglednosti proračuna
  .

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2

Člen 18 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom ter njegovimi ukrepi in rezultati.
  Finančna sredstva, dodeljena programu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena 2. | 2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom ter njegovimi ukrepi in rezultati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom ter njegovimi ukrepi in rezultati.
  Finančna sredstva, dodeljena programu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena 2.

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom ter njegovimi ukrepi in rezultati.

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 a (novo)

Člen 18 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 18a




  Kontaktne točke programa




  V vsaki državi članici je neodvisna nacionalna kontaktna točka z usposobljenim osebjem, ki je zadolženo zlasti, da deležnikom in upravičencem programa zagotavlja nepristranska navodila, praktične informacije in pomoč v zvezi z vsemi vidiki programa, tudi s postopkom prijave. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 18a

Kontaktne točke programa

V vsaki državi članici je neodvisna nacionalna kontaktna točka z usposobljenim osebjem, ki je zadolženo zlasti, da deležnikom in upravičencem programa zagotavlja nepristranska navodila, praktične informacije in pomoč v zvezi z vsemi vidiki programa, tudi s postopkom prijave.

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19

Člen 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 19 | črtano |
| Postopek v odboru | |
| 1.
     
  Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. | |
| 2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011. | |
| 3.
     
  Odbor se lahko za obravnavo posameznih sklopov programa sestane v posebnih sestavah. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 19

Člen 19

črtano

črtano

Postopek v odboru

Postopek v odboru

1.
     
  Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.
     
  Odbor se lahko za obravnavo posameznih sklopov programa sestane v posebnih sestavah.

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga -I (novo)

Priloga -I (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Priloga -I |
| | Razpoložljiva sredstva programa iz člena 6(1) se dodelijo na naslednji način: |
| | (a) | v okviru zneska iz točke (a) člena 6(2):








  — | vsaj 15 % za dejavnosti, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz točke (aa) člena 3; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Priloga -I

Priloga -I

Razpoložljiva sredstva programa iz člena 6(1) se dodelijo na naslednji način:

Razpoložljiva sredstva programa iz člena 6(1) se dodelijo na naslednji način:

(a)

(a)

v okviru zneska iz točke (a) člena 6(2):

v okviru zneska iz točke (a) člena 6(2):

—

vsaj 15 % za dejavnosti, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz točke (aa) člena 3;

vsaj 15 % za dejavnosti, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz točke (aa) člena 3;

| — | vsaj 40 % za dejavnosti, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz točke (-a) člena 5; ter |
| --- | --- |

—

vsaj 40 % za dejavnosti, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz točke (-a) člena 5; ter

vsaj 40 % za dejavnosti, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz točke (-a) člena 5; ter

| — | vsaj 45 % za dejavnosti, s katerimi se uresničujejo specifični cilji iz točk (a) in (b) člena 3 ter točk (a) in (b) člena 5; |
| --- | --- |

—

vsaj 45 % za dejavnosti, s katerimi se uresničujejo specifični cilji iz točk (a) in (b) člena 3 ter točk (a) in (b) člena 5;

vsaj 45 % za dejavnosti, s katerimi se uresničujejo specifični cilji iz točk (a) in (b) člena 3 ter točk (a) in (b) člena 5;

| (b) | v okviru zneska iz točke (b) člena 6(2);








  — | 15 % za dejavnosti spominjanja; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

v okviru zneska iz točke (b) člena 6(2);

v okviru zneska iz točke (b) člena 6(2);

—

15 % za dejavnosti spominjanja;

15 % za dejavnosti spominjanja;

| — | 65 % za demokratično udeležbo; |
| --- | --- |

—

65 % za demokratično udeležbo;

65 % za demokratično udeležbo;

| — | 10 % za promocijske dejavnosti; ter |
| --- | --- |

—

10 % za promocijske dejavnosti; ter

10 % za promocijske dejavnosti; ter

| — | 10 % za upravo. |
| --- | --- |

—

10 % za upravo.

10 % za upravo.

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I

Priloga I

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Priloga I | črtano |
| Dejavnosti v okviru programa | |
| Specifični cilji programa, navedeni v členu 2(2), se bodo uresničevali zlasti s podporo naslednjim dejavnostim: | |
| (a) | ozaveščanju ter razširjanju informacij z namenom izboljšanja poznavanja politik in pravic na področjih, ki jih zajema program; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Priloga I

Priloga I

črtano

črtano

Dejavnosti v okviru programa

Dejavnosti v okviru programa

Specifični cilji programa, navedeni v členu 2(2), se bodo uresničevali zlasti s podporo naslednjim dejavnostim:

Specifični cilji programa, navedeni v členu 2(2), se bodo uresničevali zlasti s podporo naslednjim dejavnostim:

(a)

(a)

ozaveščanju ter razširjanju informacij z namenom izboljšanja poznavanja politik in pravic na področjih, ki jih zajema program;

ozaveščanju ter razširjanju informacij z namenom izboljšanja poznavanja politik in pravic na področjih, ki jih zajema program;

| (b) | vzajemnemu učenju z izmenjavo dobrih praks med zainteresiranimi stranmi z namenom izboljšanja poznavanja in vzajemnega razumevanja državljanske in demokratične udeležbe; |
| --- | --- |

(b)

(b)

vzajemnemu učenju z izmenjavo dobrih praks med zainteresiranimi stranmi z namenom izboljšanja poznavanja in vzajemnega razumevanja državljanske in demokratične udeležbe;

vzajemnemu učenju z izmenjavo dobrih praks med zainteresiranimi stranmi z namenom izboljšanja poznavanja in vzajemnega razumevanja državljanske in demokratične udeležbe;

| (c) | analitičnim dejavnostim in dejavnostim spremljanja

   (1)

  z namenom boljšega razumevanja stanja v državah članicah in na ravni EU na področjih, ki jih zajema program, ter izboljšanja izvajanja zakonodaje in politik EU; |
| --- | --- |

(c)

(c)

analitičnim dejavnostim in dejavnostim spremljanja

   (1)

  z namenom boljšega razumevanja stanja v državah članicah in na ravni EU na področjih, ki jih zajema program, ter izboljšanja izvajanja zakonodaje in politik EU;

analitičnim dejavnostim in dejavnostim spremljanja

1

z namenom boljšega razumevanja stanja v državah članicah in na ravni EU na področjih, ki jih zajema program, ter izboljšanja izvajanja zakonodaje in politik EU;

| (d) | usposabljanju zadevnih zainteresiranih strani z namenom izboljšanja njihovega poznavanja politik in pravic na zajetih področjih; |
| --- | --- |

(d)

(d)

usposabljanju zadevnih zainteresiranih strani z namenom izboljšanja njihovega poznavanja politik in pravic na zajetih področjih;

usposabljanju zadevnih zainteresiranih strani z namenom izboljšanja njihovega poznavanja politik in pravic na zajetih področjih;

| (e) | razvijanju in vzdrževanju orodij informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT); |
| --- | --- |

(e)

(e)

razvijanju in vzdrževanju orodij informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT);

razvijanju in vzdrževanju orodij informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT);

| (f) | krepitvi ozaveščenosti državljanov glede evropske kulture, zgodovine in spominjanja ter njihovega občutka pripadnosti Uniji; |
| --- | --- |

(f)

(f)

krepitvi ozaveščenosti državljanov glede evropske kulture, zgodovine in spominjanja ter njihovega občutka pripadnosti Uniji;

krepitvi ozaveščenosti državljanov glede evropske kulture, zgodovine in spominjanja ter njihovega občutka pripadnosti Uniji;

| (g) | združevanju Evropejcev različnih narodnosti in kultur z omogočanjem njihovega sodelovanja pri dejavnostih partnerstva med mesti; |
| --- | --- |

(g)

(g)

združevanju Evropejcev različnih narodnosti in kultur z omogočanjem njihovega sodelovanja pri dejavnostih partnerstva med mesti;

združevanju Evropejcev različnih narodnosti in kultur z omogočanjem njihovega sodelovanja pri dejavnostih partnerstva med mesti;

| (h) | spodbujanju in olajševanju aktivne udeležbe pri izgradnji bolj demokratične Unije ter ozaveščanju o pravicah in vrednotah s podporo organizacijam civilne družbe; |
| --- | --- |

(h)

(h)

spodbujanju in olajševanju aktivne udeležbe pri izgradnji bolj demokratične Unije ter ozaveščanju o pravicah in vrednotah s podporo organizacijam civilne družbe;

spodbujanju in olajševanju aktivne udeležbe pri izgradnji bolj demokratične Unije ter ozaveščanju o pravicah in vrednotah s podporo organizacijam civilne družbe;

| (i) | financiranju tehnične in organizacijske podpore za izvajanje Uredbe [(EU) št. 211/2011], s čimer se podpira uresničevanje pravice državljanov do predlaganja in podpiranja evropske državljanske pobude; |
| --- | --- |

(i)

(i)

financiranju tehnične in organizacijske podpore za izvajanje Uredbe [(EU) št. 211/2011], s čimer se podpira uresničevanje pravice državljanov do predlaganja in podpiranja evropske državljanske pobude;

financiranju tehnične in organizacijske podpore za izvajanje Uredbe [(EU) št. 211/2011], s čimer se podpira uresničevanje pravice državljanov do predlaganja in podpiranja evropske državljanske pobude;

| (j) | razvijanju zmogljivosti evropskih mrež z namenom spodbujanja in nadaljnjega razvoja prava, ciljev politik in strategij Unije ter podpiranja organizacij civilne družbe, ki se udejstvujejo na področjih, zajetih s programom; |
| --- | --- |

(j)

(j)

razvijanju zmogljivosti evropskih mrež z namenom spodbujanja in nadaljnjega razvoja prava, ciljev politik in strategij Unije ter podpiranja organizacij civilne družbe, ki se udejstvujejo na področjih, zajetih s programom;

razvijanju zmogljivosti evropskih mrež z namenom spodbujanja in nadaljnjega razvoja prava, ciljev politik in strategij Unije ter podpiranja organizacij civilne družbe, ki se udejstvujejo na področjih, zajetih s programom;

| (k) | izboljšanju znanja o programu ter širjenja in prenosljivosti njegovih rezultatov ter spodbujanju vzpostavljanja stikov z državljani, vključno z vzpostavitvijo in podpiranjem mreže centrov/nacionalnih kontaktnih točk programa. |
| --- | --- |

(k)

(k)

izboljšanju znanja o programu ter širjenja in prenosljivosti njegovih rezultatov ter spodbujanju vzpostavljanja stikov z državljani, vključno z vzpostavitvijo in podpiranjem mreže centrov/nacionalnih kontaktnih točk programa.

izboljšanju znanja o programu ter širjenja in prenosljivosti njegovih rezultatov ter spodbujanju vzpostavljanja stikov z državljani, vključno z vzpostavitvijo in podpiranjem mreže centrov/nacionalnih kontaktnih točk programa.

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – odstavek 1 – uvodni del

Priloga II – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Program se bo spremljal na podlagi sklopa kazalnikov, namenjenih merjenju obsega, v katerem so bili doseženi splošni in specifični cilji programa, z namenom zmanjšanja upravnih bremen in stroškov. V ta namen se bodo zbirali podatki v zvezi z naslednjim sklopom ključnih kazalnikov: | Program se bo spremljal na podlagi sklopa kazalnikov
  rezultatov
  , namenjenih merjenju obsega, v katerem so bili doseženi splošni in specifični cilji programa, z namenom zmanjšanja upravnih bremen in stroškov
  . Kazalniki se po možnosti razčlenijo po starosti, spolu ali drugih podatkih, ki se zbirajo, kot na primer etnična pripadnost, invalidnost, spolna identiteta.
   V ta namen se bodo zbirali podatki v zvezi z naslednjim sklopom ključnih kazalnikov: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Program se bo spremljal na podlagi sklopa kazalnikov, namenjenih merjenju obsega, v katerem so bili doseženi splošni in specifični cilji programa, z namenom zmanjšanja upravnih bremen in stroškov. V ta namen se bodo zbirali podatki v zvezi z naslednjim sklopom ključnih kazalnikov:

Program se bo spremljal na podlagi sklopa kazalnikov
  rezultatov
  , namenjenih merjenju obsega, v katerem so bili doseženi splošni in specifični cilji programa, z namenom zmanjšanja upravnih bremen in stroškov
  . Kazalniki se po možnosti razčlenijo po starosti, spolu ali drugih podatkih, ki se zbirajo, kot na primer etnična pripadnost, invalidnost, spolna identiteta.
   V ta namen se bodo zbirali podatki v zvezi z naslednjim sklopom ključnih kazalnikov:

rezultatov

. Kazalniki se po možnosti razčlenijo po starosti, spolu ali drugih podatkih, ki se zbirajo, kot na primer etnična pripadnost, invalidnost, spolna identiteta.

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – odstavek 1 – preglednica

Priloga II – odstavek 1 – preglednica

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Število ljudi, ki so jih dosegle: | Število ljudi,
  razčlenjenih po spolu in starosti,
  ki so jih dosegle: |
| (i) | dejavnosti usposabljanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Število ljudi, ki so jih dosegle:

Število ljudi,
  razčlenjenih po spolu in starosti,
  ki so jih dosegle:

razčlenjenih po spolu in starosti,

(i)

dejavnosti usposabljanja;

| (i) | dejavnosti usposabljanja; |
| --- | --- |

(i)

dejavnosti usposabljanja;

| (ii) | dejavnosti vzajemnega učenja in izmenjave dobrih praks; |
| --- | --- |

(ii)

dejavnosti vzajemnega učenja in izmenjave dobrih praks;

| (ii) | dejavnosti vzajemnega učenja in izmenjave dobrih praks; |
| --- | --- |

(ii)

dejavnosti vzajemnega učenja in izmenjave dobrih praks;

| (iii) | dejavnosti ozaveščanja, obveščanja in razširjanja informacij |
| --- | --- |

(iii)

dejavnosti ozaveščanja, obveščanja in razširjanja informacij

| (iii) | dejavnosti ozaveščanja, obveščanja in razširjanja informacij |
| --- | --- |

(iii)

dejavnosti ozaveščanja, obveščanja in razširjanja informacij

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – odstavek 1 – vrstica 1 a (novo)

Priloga II – odstavek 1 – vrstica 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija vsako leto objavi tudi naslednje kazalnike učinka: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija vsako leto objavi tudi naslednje kazalnike učinka:

Komisija vsako leto objavi tudi naslednje kazalnike učinka:

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – odstavek 1 – vrstica 1 b (novo)

Priloga II – odstavek 1 – vrstica 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Število vlog in financiranih dejavnosti glede na seznam iz člena 9(1) in po sklopu |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Število vlog in financiranih dejavnosti glede na seznam iz člena 9(1) in po sklopu

Število vlog in financiranih dejavnosti glede na seznam iz člena 9(1) in po sklopu

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – odstavek 1 – vrstica 1 c (novo)

Priloga II – odstavek 1 – vrstica 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Višina sredstev, za katera so bili vloženi zahtevki in so bila dodeljena, glede na seznam iz člena 9(1) in po sklopu |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Višina sredstev, za katera so bili vloženi zahtevki in so bila dodeljena, glede na seznam iz člena 9(1) in po sklopu

Višina sredstev, za katera so bili vloženi zahtevki in so bila dodeljena, glede na seznam iz člena 9(1) in po sklopu

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – preglednica – vrstica 6

Priloga II – preglednica – vrstica 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Število nadnacionalnih mrež in pobud, ki se zaradi posredovanja programa osredotočajo na evropski spomin in
  dediščino | Število nadnacionalnih mrež in pobud, ki se zaradi posredovanja programa osredotočajo na evropski
  zgodovinski
  spomin
  , dediščino
  in
  civilni dialog |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Število nadnacionalnih mrež in pobud, ki se zaradi posredovanja programa osredotočajo na evropski spomin in
  dediščino

dediščino

Število nadnacionalnih mrež in pobud, ki se zaradi posredovanja programa osredotočajo na evropski
  zgodovinski
  spomin
  , dediščino
  in
  civilni dialog

zgodovinski

, dediščino

civilni dialog

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – preglednica – vrstica 6 a (novo)

Priloga II – preglednica – vrstica 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Geografska razporeditev projektov |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Geografska razporeditev projektov

Geografska razporeditev projektov

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0468/2018).

1

(8)  Uredba (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o uvedbi programa za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje od 2014 do 2020 (UL L 354, 28.12.2013, str. 62).

8

(9)  Uredba Sveta (EU) št. 390/2014 z dne 14. aprila 2014 o uvedbi programa „Evropa za državljane“ za obdobje 2014–2020 (UL L 115, 17.4.2014, str. 3).

9

(8)  Uredba (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o uvedbi programa za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje od 2014 do 2020 (UL L 354, 28.12.2013, str. 62).

8

(9)  Uredba Sveta (EU) št. 390/2014 z dne 14. aprila 2014 o uvedbi programa „Evropa za državljane“ za obdobje 2014–2020 (UL L 115, 17.4.2014, str. 3).

9

(10)  COM(2011)0173.

10

(11)  UL C 378, 24.12.2013, str. 1.

11

(10)  COM(2011)0173.

10

(11)  UL C 378, 24.12.2013, str. 1.

11

(12)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

12

(13)  UL L 119, 4.5.2016, str. 89.

13

(12)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

12

(13)  UL L 119, 4.5.2016, str. 89.

13

(14)  Uredba (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o državljanski pobudi (UL L 65, 11.3.2011, str. 1).

14

(14)  Uredba (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o državljanski pobudi (UL L 65, 11.3.2011, str. 1).

14

(15)  Direktiva Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (UL L 180, 19.7.2000, str. 22).

15

(16)  Direktiva Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (UL L 373, 21.12.2004, str. 37).

16

(17)  Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (UL L 204, 26.7.2006, str. 23).

17

(18)  Direktiva 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (UL L 180, 15.7.2010, str. 1).

18

(15)  Direktiva Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (UL L 180, 19.7.2000, str. 22).

15

(16)  Direktiva Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (UL L 373, 21.12.2004, str. 37).

16

(17)  Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (UL L 204, 26.7.2006, str. 23).

17

(18)  Direktiva 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (UL L 180, 15.7.2010, str. 1).

18

(20)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

20

(21)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

21

(22)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

22

(23)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

23

(24)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

24

(20)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

20

(21)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

21

(22)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

22

(23)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

23

(24)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

24

(25)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

25

(25)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

25

(26)  
  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

26

Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(1)  
  Te dejavnosti vključujejo na primer zbiranje podatkov in statistik; razvijanje skupnih metodologij in po potrebi kazalnikov ali referenčnih meril; študije, raziskave, analize in ankete; ocenjevanja; ocene učinka ter pripravo in objavo navodil, poročil in izobraževalnega gradiva.

1

Te dejavnosti vključujejo na primer zbiranje podatkov in statistik; razvijanje skupnih metodologij in po potrebi kazalnikov ali referenčnih meril; študije, raziskave, analize in ankete; ocenjevanja; ocene učinka ter pripravo in objavo navodil, poročil in izobraževalnega gradiva.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/671 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/671

---

P8_TA(2019)0041

Evropski instrument za jedrsko varnost, ki dopolnjuje instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi evropskega instrumenta za jedrsko varnost, ki dopolnjuje instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, na podlagi Pogodbe Euratom (COM(2018)0462 – C8-0315/2018 – 2018/0245(NLE))

(Posvetovanje)

(2020/C 411/52)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0462), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0462),

| — | ob upoštevanju člena 203 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0315/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 203 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0315/2018),

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A8-0448/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A8-0448/2018),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Zato bi morali pri načrtovanju programov za ukrepe iz te uredbe imeti osrednjo vlogo zavzemanje za jedrsko zaščito, neširjenje jedrskega orožja in jedrsko varnost ter za cilje trajnostnega razvoja in splošne interese Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Zato bi morali pri načrtovanju programov za ukrepe iz te uredbe imeti osrednjo vlogo zavzemanje za jedrsko zaščito, neširjenje jedrskega orožja in jedrsko varnost ter za cilje trajnostnega razvoja in splošne interese Unije.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Cilj tega programa, imenovanega „evropski instrument za jedrsko varnost, ki dopolnjuje instrument sosedstva, razvoja in mednarodnega sodelovanja, na podlagi Pogodbe Euratom“, bi moral biti spodbujanje vzpostavitve uspešne in učinkovite jedrske varnosti, varstva pred sevanjem ter uporabe učinkovitih in uspešnih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah, ki temeljijo na
  lastnih dejavnostih programa
  v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Cilj tega programa, imenovanega „evropski instrument za jedrsko varnost, ki dopolnjuje instrument sosedstva, razvoja in mednarodnega sodelovanja, na podlagi Pogodbe Euratom“, bi moral biti spodbujanje vzpostavitve uspešne in učinkovite jedrske varnosti, varstva pred sevanjem ter uporabe učinkovitih in uspešnih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah, ki temeljijo na
  lastnih dejavnostih programa
  v Uniji.

| (3) | Cilj tega programa, imenovanega „evropski instrument za jedrsko varnost, ki dopolnjuje instrument sosedstva, razvoja in mednarodnega sodelovanja, na podlagi Pogodbe Euratom“
  (v nadaljnjem besedilu: „instrument“)
  , bi moral biti spodbujanje vzpostavitve uspešne in učinkovite jedrske varnosti, varstva pred sevanjem ter uporabe učinkovitih in uspešnih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah, ki temeljijo na
  regulativnih okvirjih in izmenjavi najboljših praks
  v Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Cilj tega programa, imenovanega „evropski instrument za jedrsko varnost, ki dopolnjuje instrument sosedstva, razvoja in mednarodnega sodelovanja, na podlagi Pogodbe Euratom“
  (v nadaljnjem besedilu: „instrument“)
  , bi moral biti spodbujanje vzpostavitve uspešne in učinkovite jedrske varnosti, varstva pred sevanjem ter uporabe učinkovitih in uspešnih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah, ki temeljijo na
  regulativnih okvirjih in izmenjavi najboljših praks
  v Uniji.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Instrument nikakor ne bi smel spodbujati uporabe jedrske energije v tretjih državah in Uniji, temveč bi se moral zlasti osredotočiti na izboljševanje standardov jedrske varnosti v svetovnem merilu, hkrati pa spodbujati visoko raven varstva pred sevanjem in uporabo uspešnih in učinkovitih nadzornih ukrepov za jedrske snovi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Instrument nikakor ne bi smel spodbujati uporabe jedrske energije v tretjih državah in Uniji, temveč bi se moral zlasti osredotočiti na izboljševanje standardov jedrske varnosti v svetovnem merilu, hkrati pa spodbujati visoko raven varstva pred sevanjem in uporabo uspešnih in učinkovitih nadzornih ukrepov za jedrske snovi.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3b) | Jedrski nesreči v jedrskih elektrarnah Černobil leta 1986 in Fukušima Daiči leta 2011 sta nedvoumno pokazali, da imajo jedrske nesreče uničujoče svetovne posledice za državljane in okolje. Jasno je torej, da so potrebni najvišji standardi jedrske varnosti in jedrski nadzorni ukrepi ter da si je treba nenehno prizadevati za izboljševanje teh standardov in ukrepov v svetovnem merilu ter da mora Komisija zavzeto podpirati te cilje tudi v tretjih državah. Ti standardi in nadzorni ukrepi bi morali odslikavati najsodobnejše prakse, zlasti glede upravljanja in regulativne neodvisnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3b)

Jedrski nesreči v jedrskih elektrarnah Černobil leta 1986 in Fukušima Daiči leta 2011 sta nedvoumno pokazali, da imajo jedrske nesreče uničujoče svetovne posledice za državljane in okolje. Jasno je torej, da so potrebni najvišji standardi jedrske varnosti in jedrski nadzorni ukrepi ter da si je treba nenehno prizadevati za izboljševanje teh standardov in ukrepov v svetovnem merilu ter da mora Komisija zavzeto podpirati te cilje tudi v tretjih državah. Ti standardi in nadzorni ukrepi bi morali odslikavati najsodobnejše prakse, zlasti glede upravljanja in regulativne neodvisnosti.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Ta uredba je del okvira, zasnovanega za načrtovanje sodelovanja, in bi morala dopolnjevati tiste ukrepe jedrskega sodelovanja, ki se financirajo v okviru [uredbe NDICI]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Ta uredba je del okvira, zasnovanega za načrtovanje sodelovanja, in bi morala dopolnjevati tiste ukrepe jedrskega sodelovanja, ki se financirajo v okviru [uredbe NDICI].

| (4) | Ta uredba je del okvira, zasnovanega za načrtovanje sodelovanja, in bi morala dopolnjevati tiste ukrepe jedrskega sodelovanja, ki se financirajo v okviru [uredbe NDICI]
  , ki sodi v Pogodbo o delovanju Evropske unije, zlasti njenih členov 209, 212 in 322(1)
  . |
| --- | --- |

(4)

Ta uredba je del okvira, zasnovanega za načrtovanje sodelovanja, in bi morala dopolnjevati tiste ukrepe jedrskega sodelovanja, ki se financirajo v okviru [uredbe NDICI]
  , ki sodi v Pogodbo o delovanju Evropske unije, zlasti njenih členov 209, 212 in 322(1)
  .

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Skupnost je članica Konvencije o jedrski varnosti (1994) in Skupne konvencije o varnosti ravnanja z izrabljenim gorivom in varnosti ravnanja z radioaktivnimi odpadki (1997). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Skupnost je članica Konvencije o jedrski varnosti (1994) in Skupne konvencije o varnosti ravnanja z izrabljenim gorivom in varnosti ravnanja z radioaktivnimi odpadki (1997).

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | Za preprečevanje negativnih vplivov radioaktivnih snovi na državljane in okolje so pomembne preglednost in javne informacije o jedrski varnosti, nadzornih ukrepih, razgradnji in ravnanju z izrabljenim gorivom, kakor na primer zahteva Aarhuška konvencija (1998), zato bi bilo treba to zajamčiti v okviru instrumenta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5b)

Za preprečevanje negativnih vplivov radioaktivnih snovi na državljane in okolje so pomembne preglednost in javne informacije o jedrski varnosti, nadzornih ukrepih, razgradnji in ravnanju z izrabljenim gorivom, kakor na primer zahteva Aarhuška konvencija (1998), zato bi bilo treba to zajamčiti v okviru instrumenta.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Skupnost bi morala v skladu s poglavjem X Pogodbe Euratom še naprej tesno sodelovati z Mednarodno agencijo za atomsko energijo (IAEA) v zvezi z jedrsko varnostjo in jedrskimi nadzornimi ukrepi v podporo ciljem iz poglavij III in VII naslova dve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Skupnost bi morala v skladu s poglavjem X Pogodbe Euratom še naprej tesno sodelovati z Mednarodno agencijo za atomsko energijo (IAEA) v zvezi z jedrsko varnostjo in jedrskimi nadzornimi ukrepi v podporo ciljem iz poglavij III in VII naslova dve.

| (6) | Skupnost bi morala v skladu s poglavjem X Pogodbe Euratom še naprej tesno sodelovati z Mednarodno agencijo za atomsko energijo (IAEA) v zvezi z jedrsko varnostjo in jedrskimi nadzornimi ukrepi v podporo ciljem iz poglavij III in VII naslova dve.
  Sodelovati bi morala tudi z drugimi uglednimi mednarodnimi organizacijami na tem področju, na primer z Agencijo za jedrsko varnost pri Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj, Evropsko banko za obnovo in razvoj ter okoljskim partnerstvom severne dimenzije, ki na področju jedrske varnosti delujejo za podobne cilje kot Skupnost. S skladnostjo, dopolnjevanjem in sodelovanjem med instrumentom ter naštetimi organizacijami in njihovimi programi bi lahko po vsem svetu razširili doseg, učinkovitost in uspešnost ukrepov za jedrsko varnost. Preprečiti bi bilo treba nepotrebno podvajanje in prekrivanje. |
| --- | --- |

(6)

Skupnost bi morala v skladu s poglavjem X Pogodbe Euratom še naprej tesno sodelovati z Mednarodno agencijo za atomsko energijo (IAEA) v zvezi z jedrsko varnostjo in jedrskimi nadzornimi ukrepi v podporo ciljem iz poglavij III in VII naslova dve.
  Sodelovati bi morala tudi z drugimi uglednimi mednarodnimi organizacijami na tem področju, na primer z Agencijo za jedrsko varnost pri Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj, Evropsko banko za obnovo in razvoj ter okoljskim partnerstvom severne dimenzije, ki na področju jedrske varnosti delujejo za podobne cilje kot Skupnost. S skladnostjo, dopolnjevanjem in sodelovanjem med instrumentom ter naštetimi organizacijami in njihovimi programi bi lahko po vsem svetu razširili doseg, učinkovitost in uspešnost ukrepov za jedrsko varnost. Preprečiti bi bilo treba nepotrebno podvajanje in prekrivanje.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Za trajno izboljševanje jedrske varnosti in okrepitev predpisov Unije na tem področju je Svet sprejel Direktive 2009/71/Euratom, 2011/70/Euratom in 2013/59/Euratom. Navedene direktive in visoki standardi Skupnosti za jedrsko varnost in razgradnjo bodo smernice za ukrepe, ki se financirajo v okviru instrumenta in bodo spodbudili sodelujoče tretje države k izvajanju predpisov in standardov z enako stopnjo varnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Za trajno izboljševanje jedrske varnosti in okrepitev predpisov Unije na tem področju je Svet sprejel Direktive 2009/71/Euratom, 2011/70/Euratom in 2013/59/Euratom. Navedene direktive in visoki standardi Skupnosti za jedrsko varnost in razgradnjo bodo smernice za ukrepe, ki se financirajo v okviru instrumenta in bodo spodbudili sodelujoče tretje države k izvajanju predpisov in standardov z enako stopnjo varnosti.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6b) | Instrument bi moral spodbujati tudi mednarodno sodelovanje na podlagi konvencij o jedrski varnosti in ravnanju z radioaktivnimi odpadki. Partnerske države bi bilo treba spodbujati, da postanejo podpisnice teh konvencij, kar bi omogočilo redne medsebojne strokovne preglede njihovih nacionalnih sistemov ob pomoči agencije IAEA. Medsebojni strokovni pregledi zagotavljajo zunanji pogled na stanje in izzive na področju jedrske varnosti v tretjih državah, kar je mogoče uporabiti pri pripravi programov za podporo Unije na visoki ravni. Pregledi uglednih mednarodnih agencij za jedrsko energijo, ki izvajajo medsebojne strokovne preglede in poročajo morebitnim upravičencem instrumenta, bi prispevali k njegovemu uspešnemu izvajanju. Ugotovitve in priporočila takih medsebojnih strokovnih pregledov, ki so na voljo nacionalnim organom, lahko koristijo tudi pri določanju prednostnih konkretnih podpornih ukrepov za zadevne tretje države. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6b)

Instrument bi moral spodbujati tudi mednarodno sodelovanje na podlagi konvencij o jedrski varnosti in ravnanju z radioaktivnimi odpadki. Partnerske države bi bilo treba spodbujati, da postanejo podpisnice teh konvencij, kar bi omogočilo redne medsebojne strokovne preglede njihovih nacionalnih sistemov ob pomoči agencije IAEA. Medsebojni strokovni pregledi zagotavljajo zunanji pogled na stanje in izzive na področju jedrske varnosti v tretjih državah, kar je mogoče uporabiti pri pripravi programov za podporo Unije na visoki ravni. Pregledi uglednih mednarodnih agencij za jedrsko energijo, ki izvajajo medsebojne strokovne preglede in poročajo morebitnim upravičencem instrumenta, bi prispevali k njegovemu uspešnemu izvajanju. Ugotovitve in priporočila takih medsebojnih strokovnih pregledov, ki so na voljo nacionalnim organom, lahko koristijo tudi pri določanju prednostnih konkretnih podpornih ukrepov za zadevne tretje države.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6c) | Pojma jedrske varnosti in jedrske zaščite sta neločljivo povezana, saj lahko šibke točke jedrske varnosti, na primer v delovnih postopkih, privedejo do tveganj jedrske zaščite, zlasti novih tveganj v kibernetski varnosti, ti pa lahko odprejo nove izzive na področju jedrske varnosti. Zato bi morale biti dejavnosti Unije na področju jedrske zaščite v tretjih državah iz Priloge II k Uredbi ... [COD 2018/0243 (NDICI)] in dejavnosti, ki se financirajo iz instrumenta, skladne in bi se morale vzajemno dopolnjevati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6c)

Pojma jedrske varnosti in jedrske zaščite sta neločljivo povezana, saj lahko šibke točke jedrske varnosti, na primer v delovnih postopkih, privedejo do tveganj jedrske zaščite, zlasti novih tveganj v kibernetski varnosti, ti pa lahko odprejo nove izzive na področju jedrske varnosti. Zato bi morale biti dejavnosti Unije na področju jedrske zaščite v tretjih državah iz Priloge II k Uredbi ... [COD 2018/0243 (NDICI)] in dejavnosti, ki se financirajo iz instrumenta, skladne in bi se morale vzajemno dopolnjevati.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Ta instrument bi moral določiti ukrepe v podporo navedenim ciljem in graditi na ukrepih, ki so bili prej podprti na podlagi Uredbe (Euratom) št. 237/2014 (24), v zvezi z jedrsko varnostjo in jedrskimi nadzornimi ukrepi v tretjih državah, zlasti v pristopnih državah, državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Ta instrument bi moral določiti ukrepe v podporo navedenim ciljem in graditi na ukrepih, ki so bili prej podprti na podlagi Uredbe (Euratom) št. 237/2014 (24), v zvezi z jedrsko varnostjo in jedrskimi nadzornimi ukrepi v tretjih državah, zlasti v pristopnih državah, državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah.

| (7) | Ta instrument bi moral določiti ukrepe v podporo navedenim ciljem in graditi na ukrepih, ki so bili prej podprti na podlagi Uredbe (Euratom) št. 237/2014 (24), v zvezi z jedrsko varnostjo
  , varnim ravnanjem z radioaktivnimi odpadki, varno razgradnjo
  in
  sanacijo nekdanjih jedrskih območij ter
  jedrskimi nadzornimi ukrepi v tretjih državah, zlasti v pristopnih državah, državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah
  ter na sosedskem območju v smislu ... [COD 2018/0243, NDICI]. Z namenom izvajanja najvišjih standardov jedrske varnosti in da bi zaznali pomanjkljivosti obstoječih varnostnih ukrepov, bi instrument lahko podpiral regulativne organe za jedrsko energijo pri izvajanju celovitih ocen tveganja in varnosti (izredni varnostni pregledi) obstoječih objektov in jedrskih elektrarn v gradnji v skladu s pravnim redom Skupnosti na področju jedrske varnosti in radioaktivnih odpadkov, izvajanja priporočil in spremljanja ustreznih ukrepov. Komisija bi morala Evropski parlament redno obveščati o dejavnostih na področju jedrske varnosti, ki se izvajajo v tretjih državah, in o poteku njihovega izvajanja. |
| --- | --- |

(7)

Ta instrument bi moral določiti ukrepe v podporo navedenim ciljem in graditi na ukrepih, ki so bili prej podprti na podlagi Uredbe (Euratom) št. 237/2014 (24), v zvezi z jedrsko varnostjo
  , varnim ravnanjem z radioaktivnimi odpadki, varno razgradnjo
  in
  sanacijo nekdanjih jedrskih območij ter
  jedrskimi nadzornimi ukrepi v tretjih državah, zlasti v pristopnih državah, državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah
  ter na sosedskem območju v smislu ... [COD 2018/0243, NDICI]. Z namenom izvajanja najvišjih standardov jedrske varnosti in da bi zaznali pomanjkljivosti obstoječih varnostnih ukrepov, bi instrument lahko podpiral regulativne organe za jedrsko energijo pri izvajanju celovitih ocen tveganja in varnosti (izredni varnostni pregledi) obstoječih objektov in jedrskih elektrarn v gradnji v skladu s pravnim redom Skupnosti na področju jedrske varnosti in radioaktivnih odpadkov, izvajanja priporočil in spremljanja ustreznih ukrepov. Komisija bi morala Evropski parlament redno obveščati o dejavnostih na področju jedrske varnosti, ki se izvajajo v tretjih državah, in o poteku njihovega izvajanja.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | V skladu s členom 3 PDEU je eden od ciljev Unije tudi izboljšati dobro počutje svojih prebivalcev. Ta instrument Uniji omogoča, da vzdržno izboljša socialno-ekonomski položaj in zdravstvene razmere ljudi na splošno znotraj in zunaj svojih meja. Projekti, ki se financirajo iz instrumenta, bi morali biti tudi skladni z notranjimi in zunanjimi politikami Unije, prispevati bi na primer morali k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja na področju zdravja in dobrega počutja, čiste vode in sanitarne ureditve. Instrument bi moral že sam slediti načelom dobrega upravljanja in prispevati k cilju trajnostnega razvoja glede miru, pravnega varstva in učinkovitih ustanov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

V skladu s členom 3 PDEU je eden od ciljev Unije tudi izboljšati dobro počutje svojih prebivalcev. Ta instrument Uniji omogoča, da vzdržno izboljša socialno-ekonomski položaj in zdravstvene razmere ljudi na splošno znotraj in zunaj svojih meja. Projekti, ki se financirajo iz instrumenta, bi morali biti tudi skladni z notranjimi in zunanjimi politikami Unije, prispevati bi na primer morali k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja na področju zdravja in dobrega počutja, čiste vode in sanitarne ureditve. Instrument bi moral že sam slediti načelom dobrega upravljanja in prispevati k cilju trajnostnega razvoja glede miru, pravnega varstva in učinkovitih ustanov.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7b) | Cilj instrumenta bi moral biti, da države, ki prejemajo finančno pomoč v skladu s to uredbo, spoštujejo obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov z Unijo o pridružitvi, partnerstvu in sodelovanju ter Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, se zavežejo ustreznim mednarodnim konvencijam, upoštevajo standarde jedrske varnosti in varstva pred sevanjem ter se zavežejo izvajanju ustreznih priporočil in ukrepov, pri čemer upoštevajo najvišje standarde preglednosti in javnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7b)

Cilj instrumenta bi moral biti, da države, ki prejemajo finančno pomoč v skladu s to uredbo, spoštujejo obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov z Unijo o pridružitvi, partnerstvu in sodelovanju ter Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, se zavežejo ustreznim mednarodnim konvencijam, upoštevajo standarde jedrske varnosti in varstva pred sevanjem ter se zavežejo izvajanju ustreznih priporočil in ukrepov, pri čemer upoštevajo najvišje standarde preglednosti in javnosti.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7c) | Ta instrument bi moral prek projektov, ki jih financira, v celoti podpirati jedrsko varnost in nadzorne ukrepe, pa tudi izboljševati zdravstvene razmere ljudi v tretjih državah, zlasti tistih, ki živijo v bližini jedrskih elektrarn in/ali območij, kjer se pridobiva uran, vključno z varno sanacijo nekdanjih kopov urana in s tem povezanih območij v tretjih državah, zlasti v Srednji Aziji in Afriki, saj v tem času 18 % svetovne ponudbe urana prihaja iz Južne Afrike, Nigra in Namibije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7c)

Ta instrument bi moral prek projektov, ki jih financira, v celoti podpirati jedrsko varnost in nadzorne ukrepe, pa tudi izboljševati zdravstvene razmere ljudi v tretjih državah, zlasti tistih, ki živijo v bližini jedrskih elektrarn in/ali območij, kjer se pridobiva uran, vključno z varno sanacijo nekdanjih kopov urana in s tem povezanih območij v tretjih državah, zlasti v Srednji Aziji in Afriki, saj v tem času 18 % svetovne ponudbe urana prihaja iz Južne Afrike, Nigra in Namibije.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7d) | Cilj instrumenta bi moral biti, da države, ki prejemajo finančno pomoč v skladu s to uredbo, spoštujejo demokratična načela, pravno državo in človekove pravice, pa tudi obveznosti, ki izhajajo iz Konvencije iz Espooja in Aarhuške konvencije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7d)

Cilj instrumenta bi moral biti, da države, ki prejemajo finančno pomoč v skladu s to uredbo, spoštujejo demokratična načela, pravno državo in človekove pravice, pa tudi obveznosti, ki izhajajo iz Konvencije iz Espooja in Aarhuške konvencije.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Izvajanje te uredbe bi moralo temeljiti na posvetovanjih,
  po potrebi
  z ustreznimi organi držav članic, in dialogu s partnerskimi državami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Izvajanje te uredbe bi moralo temeljiti na posvetovanjih,
  po potrebi
  z ustreznimi organi držav članic, in dialogu s partnerskimi državami.

| (8) | Izvajanje te uredbe bi moralo temeljiti na posvetovanjih,
  kadar je ustrezno,
  z ustreznimi organi
  Unije in
  držav članic,
  kot je skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost,
  in dialogu s partnerskimi državami.
  Tako posvetovanje bi moralo zlasti potekati med razvojem večletnih okvirnih programov in pred njihovim sprejetjem. Kadar z dialogom ni mogoče rešiti pomislekov Unije glede jedrske varnosti, se zunanje financiranje v skladu s to uredbo ne bi smelo odobriti. |
| --- | --- |

(8)

Izvajanje te uredbe bi moralo temeljiti na posvetovanjih,
  kadar je ustrezno,
  z ustreznimi organi
  Unije in
  držav članic,
  kot je skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost,
  in dialogu s partnerskimi državami.
  Tako posvetovanje bi moralo zlasti potekati med razvojem večletnih okvirnih programov in pred njihovim sprejetjem. Kadar z dialogom ni mogoče rešiti pomislekov Unije glede jedrske varnosti, se zunanje financiranje v skladu s to uredbo ne bi smelo odobriti.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Spodbujati bi bilo treba individualiziran in prilagojen pristop do držav, ki prejemajo podporo iz instrumenta. Pri uporabi instrumenta bi se morali opirati na oceno posebnih potreb v državah, ki prejemajo podporo, ter na pričakovane skupne koristi instrumenta, zlasti na strukturne spremembe v zadevnih državah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Spodbujati bi bilo treba individualiziran in prilagojen pristop do držav, ki prejemajo podporo iz instrumenta. Pri uporabi instrumenta bi se morali opirati na oceno posebnih potreb v državah, ki prejemajo podporo, ter na pričakovane skupne koristi instrumenta, zlasti na strukturne spremembe v zadevnih državah.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8b) | Regulativni organi držav članic, organizacije za tehnično podporo, družbe za jedrsko tehniko in službe za jedrsko energijo imajo potrebno strokovno in tehnično znanje ter izkušnje na področju izvajanja najvišjih standardov jedrske varnosti in varstva pred sevanjem v različnih regulativnih sistemih držav članic, kar je lahko koristen vir podpore partnerskim državam, ki želijo doseči enake cilje v svojih nacionalnih regulativnih in industrijskih okvirih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8b)

Regulativni organi držav članic, organizacije za tehnično podporo, družbe za jedrsko tehniko in službe za jedrsko energijo imajo potrebno strokovno in tehnično znanje ter izkušnje na področju izvajanja najvišjih standardov jedrske varnosti in varstva pred sevanjem v različnih regulativnih sistemih držav članic, kar je lahko koristen vir podpore partnerskim državam, ki želijo doseči enake cilje v svojih nacionalnih regulativnih in industrijskih okvirih.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Kadar koli je mogoče in ustrezno,
  bi bilo treba
  rezultate zunanjega delovanja Skupnosti
  spremljati in ocenjevati na podlagi vnaprej določenih, preglednih, posamezni državi prilagojenih in merljivih kazalnikov, prilagojenih posebnostim in ciljem instrumenta, po možnosti na podlagi okvira partnerske države za rezultate. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Kadar koli je mogoče in ustrezno,
  bi bilo treba
  rezultate zunanjega delovanja Skupnosti
  spremljati in ocenjevati na podlagi vnaprej določenih, preglednih, posamezni državi prilagojenih in merljivih kazalnikov, prilagojenih posebnostim in ciljem instrumenta, po možnosti na podlagi okvira partnerske države za rezultate.

| (9) | Rezultate zunanjega delovanja Skupnosti
  bi bilo treba spremljati in ocenjevati na podlagi vnaprej določenih, preglednih, posamezni državi prilagojenih in merljivih kazalnikov, prilagojenih posebnostim in ciljem instrumenta, po možnosti na podlagi okvira partnerske države za rezultate.
  Kazalniki bi morali biti usmerjeni v uspešnost in rezultate, da bi od držav upravičenk zahtevali več obveznosti in večjo odgovornost do Unije in držav članic glede rezultatov, doseženih pri izvajanju ukrepov za izboljšanje varnosti. |
| --- | --- |

(9)

Rezultate zunanjega delovanja Skupnosti
  bi bilo treba spremljati in ocenjevati na podlagi vnaprej določenih, preglednih, posamezni državi prilagojenih in merljivih kazalnikov, prilagojenih posebnostim in ciljem instrumenta, po možnosti na podlagi okvira partnerske države za rezultate.
  Kazalniki bi morali biti usmerjeni v uspešnost in rezultate, da bi od držav upravičenk zahtevali več obveznosti in večjo odgovornost do Unije in držav članic glede rezultatov, doseženih pri izvajanju ukrepov za izboljšanje varnosti.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Unija in Skupnost bi si morali prizadevati za najučinkovitejšo možno uporabo razpoložljivih virov in
  s tem za optimizacijo učinka
  svojega zunanjega delovanja. V ta namen bi bilo treba zagotoviti skladnost in dopolnjevanje med instrumenti Unije za zunanje financiranje ter ustvariti sinergije z drugimi politikami in programi Unije. Da bi se v največji možni meri povečal učinek kombiniranega posredovanja za doseganje skupnega cilja, bi morala ta uredba omogočati kombiniranje financiranja z drugimi programi Unije, če prispevki ne krijejo istih stroškov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Unija in Skupnost bi si morali prizadevati za najučinkovitejšo možno uporabo razpoložljivih virov in
  s tem za optimizacijo učinka
  svojega zunanjega delovanja. V ta namen bi bilo treba zagotoviti skladnost in dopolnjevanje med instrumenti Unije za zunanje financiranje ter ustvariti sinergije z drugimi politikami in programi Unije. Da bi se v največji možni meri povečal učinek kombiniranega posredovanja za doseganje skupnega cilja, bi morala ta uredba omogočati kombiniranje financiranja z drugimi programi Unije, če prispevki ne krijejo istih stroškov.

| (10) | Unija in Skupnost bi si morali prizadevati za
  čim bolj optimalno in
  najučinkovitejšo možno uporabo razpoložljivih virov in
  za boljše izvajanje in kakovost teh izdatkov, da bi optimalizirale učinek
  svojega zunanjega delovanja. V ta namen bi bilo treba zagotoviti skladnost in dopolnjevanje med instrumenti Unije za zunanje financiranje ter ustvariti sinergije z drugimi politikami in programi Unije
  , kot so programi Euratoma za raziskave in usposabljanje
  . Da bi se v največji možni meri povečal učinek kombiniranega posredovanja za doseganje skupnega cilja, bi morala ta uredba omogočati kombiniranje financiranja z drugimi programi Unije, če prispevki ne krijejo istih stroškov. |
| --- | --- |

(10)

Unija in Skupnost bi si morali prizadevati za
  čim bolj optimalno in
  najučinkovitejšo možno uporabo razpoložljivih virov in
  za boljše izvajanje in kakovost teh izdatkov, da bi optimalizirale učinek
  svojega zunanjega delovanja. V ta namen bi bilo treba zagotoviti skladnost in dopolnjevanje med instrumenti Unije za zunanje financiranje ter ustvariti sinergije z drugimi politikami in programi Unije
  , kot so programi Euratoma za raziskave in usposabljanje
  . Da bi se v največji možni meri povečal učinek kombiniranega posredovanja za doseganje skupnega cilja, bi morala ta uredba omogočati kombiniranje financiranja z drugimi programi Unije, če prispevki ne krijejo istih stroškov.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Vrste financiranja in načine izvrševanja v okviru te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove primernosti za uresničevanje specifičnih ciljev ukrepov in doseganje rezultatov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški kontrol, upravno breme ter pričakovano tveganje neizpolnjevanja obveznosti. To bi moralo vključevati razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Vrste financiranja in načine izvrševanja v okviru te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove primernosti za uresničevanje specifičnih ciljev ukrepov in doseganje rezultatov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški kontrol, upravno breme ter pričakovano tveganje neizpolnjevanja obveznosti. To bi moralo vključevati razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe.

| (14) | Vrste financiranja in načine izvrševanja v okviru te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove primernosti za uresničevanje specifičnih ciljev ukrepov in doseganje rezultatov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški kontrol, upravno breme ter pričakovano tveganje neizpolnjevanja obveznosti
  , obenem pa preuči, ali so te vrste in načini financiranja dostopni za potencialne partnerje in ali so ti zmožni zagotoviti pravno varnost
  . To bi moralo vključevati razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Vrste financiranja in načine izvrševanja v okviru te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove primernosti za uresničevanje specifičnih ciljev ukrepov in doseganje rezultatov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški kontrol, upravno breme ter pričakovano tveganje neizpolnjevanja obveznosti
  , obenem pa preuči, ali so te vrste in načini financiranja dostopni za potencialne partnerje in ali so ti zmožni zagotoviti pravno varnost
  . To bi moralo vključevati razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | Da bi spodbujali k učinkovitemu in pravočasnemu izvajanju najvišjih standardov jedrske varnosti v tretjih državah, morajo biti tudi postopki odločanja in pogajanja v okviru Komisije in s tretjimi državami učinkoviti in hitri. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

Da bi spodbujali k učinkovitemu in pravočasnemu izvajanju najvišjih standardov jedrske varnosti v tretjih državah, morajo biti tudi postopki odločanja in pogajanja v okviru Komisije in s tretjimi državami učinkoviti in hitri.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Cilj te uredbe je dopolniti tiste dejavnosti jedrskega sodelovanja, ki se financirajo v skladu z [uredbo o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, v nadaljnjem besedilu: uredba NDICI], zlasti za podporo prizadevanjem za visoko raven jedrske varnosti, varstva pred sevanjem ter uporabo uspešnih in učinkovitih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah, pri čemer te dejavnosti temeljijo na dejavnostih znotraj Skupnosti in so skladne z določbami te uredbe. | 1.   Cilj te uredbe je dopolniti tiste dejavnosti jedrskega sodelovanja, ki se financirajo v skladu z [uredbo o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, v nadaljnjem besedilu: uredba NDICI], zlasti za podporo prizadevanjem za visoko raven jedrske varnosti, varstva pred sevanjem ter uporabo uspešnih in učinkovitih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah, pri čemer te dejavnosti temeljijo na
  regulativnih okvirih in najboljših praksah
  znotraj Skupnosti in so skladne z določbami te uredbe
  ter pomagajo zagotavljati povsem civilno uporabo jedrskih snovi, s tem pa tudi varovati državljane in okolje
  .
  V okviru tega cilja je namen te uredbe tudi podpreti preglednost v postopkih odločanja, povezanih z jedrsko energijo, ki jih izvajajo organi tretjih držav. |
| | Sodelovanje ki ga omogoča Unija na področju jedrske varnosti in nadzornih ukrepov v skladu s to uredbo ni namenjeno spodbujanju jedrske energije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Cilj te uredbe je dopolniti tiste dejavnosti jedrskega sodelovanja, ki se financirajo v skladu z [uredbo o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, v nadaljnjem besedilu: uredba NDICI], zlasti za podporo prizadevanjem za visoko raven jedrske varnosti, varstva pred sevanjem ter uporabo uspešnih in učinkovitih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah, pri čemer te dejavnosti temeljijo na dejavnostih znotraj Skupnosti in so skladne z določbami te uredbe.

1.   Cilj te uredbe je dopolniti tiste dejavnosti jedrskega sodelovanja, ki se financirajo v skladu z [uredbo o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, v nadaljnjem besedilu: uredba NDICI], zlasti za podporo prizadevanjem za visoko raven jedrske varnosti, varstva pred sevanjem ter uporabo uspešnih in učinkovitih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah, pri čemer te dejavnosti temeljijo na
  regulativnih okvirih in najboljših praksah
  znotraj Skupnosti in so skladne z določbami te uredbe
  ter pomagajo zagotavljati povsem civilno uporabo jedrskih snovi, s tem pa tudi varovati državljane in okolje
  .
  V okviru tega cilja je namen te uredbe tudi podpreti preglednost v postopkih odločanja, povezanih z jedrsko energijo, ki jih izvajajo organi tretjih držav.

Sodelovanje ki ga omogoča Unija na področju jedrske varnosti in nadzornih ukrepov v skladu s to uredbo ni namenjeno spodbujanju jedrske energije.

Sodelovanje ki ga omogoča Unija na področju jedrske varnosti in nadzornih ukrepov v skladu s to uredbo ni namenjeno spodbujanju jedrske energije.

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka a

Člen 2 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | spodbujanje učinkovite kulture jedrske varnosti, uveljavljanje najvišjih standardov jedrske varnosti in varstva pred sevanjem
  ter stalne izboljšave na področju
  jedrske
  varnosti
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

spodbujanje učinkovite kulture jedrske varnosti, uveljavljanje najvišjih standardov jedrske varnosti in varstva pred sevanjem
  ter stalne izboljšave na področju
  jedrske
  varnosti
  ;

ter stalne izboljšave na področju

varnosti

| (a) | spodbujanje učinkovite kulture jedrske varnosti,
  upravljanja in stalne izboljšave na področju jedrske varnosti ter
  uveljavljanje najvišjih standardov jedrske varnosti in varstva pred sevanjem
  , ki obstajajo v Skupnosti in mednarodno za ustrezne
  jedrske
  dejavnosti
  ; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje učinkovite kulture jedrske varnosti,
  upravljanja in stalne izboljšave na področju jedrske varnosti ter
  uveljavljanje najvišjih standardov jedrske varnosti in varstva pred sevanjem
  , ki obstajajo v Skupnosti in mednarodno za ustrezne
  jedrske
  dejavnosti
  ;

upravljanja in stalne izboljšave na področju jedrske varnosti ter

, ki obstajajo v Skupnosti in mednarodno za ustrezne

dejavnosti

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka b

Člen 2 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in
  radioaktivnimi odpadki ter
  razgradnja in sanacija nekdanjih jedrskih območij in objektov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in
  radioaktivnimi odpadki ter
  razgradnja in sanacija nekdanjih jedrskih območij in objektov;

radioaktivnimi odpadki ter

| (b) | odgovorno in varno ravnanje z 
  radioaktivnimi odpadki od njihovega nastanka do končnega odstranjevanja, vključno z
  izrabljenim gorivom
  (tj. predobdelava, obdelava, predelava, skladiščenje
  in
  odstranjevanje), ter varna in učinkovita
  razgradnja in sanacija nekdanjih jedrskih območij in objektov
  ter zapuščenih območij za pridobivanje urana ali potopljenih radioaktivnih predmetov in snovi
  ; |
| --- | --- |

(b)

odgovorno in varno ravnanje z 
  radioaktivnimi odpadki od njihovega nastanka do končnega odstranjevanja, vključno z
  izrabljenim gorivom
  (tj. predobdelava, obdelava, predelava, skladiščenje
  in
  odstranjevanje), ter varna in učinkovita
  razgradnja in sanacija nekdanjih jedrskih območij in objektov
  ter zapuščenih območij za pridobivanje urana ali potopljenih radioaktivnih predmetov in snovi
  ;

radioaktivnimi odpadki od njihovega nastanka do končnega odstranjevanja, vključno z

(tj. predobdelava, obdelava, predelava, skladiščenje

odstranjevanje), ter varna in učinkovita

ter zapuščenih območij za pridobivanje urana ali potopljenih radioaktivnih predmetov in snovi

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka c

Člen 2 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | vzpostavitev uspešnih in
  učinkovitih sistemov
  nadzornih ukrepov za jedrske snovi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

vzpostavitev uspešnih in
  učinkovitih sistemov
  nadzornih ukrepov za jedrske snovi.

učinkovitih sistemov

| (c) | vzpostavitev uspešnih
  , učinkovitih
  in
  preglednih
  nadzornih ukrepov za jedrske snovi; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev uspešnih
  , učinkovitih
  in
  preglednih
  nadzornih ukrepov za jedrske snovi;

, učinkovitih

preglednih

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka c a (novo)

Člen 2 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | spodbujanje splošne preglednosti in odprtosti organov v tretjih državah, javnega obveščanja in sodelovanja pri postopkih sprejemanja odločitev v zvezi z varnostjo jedrskih objektov ter učinkovitih praks ravnanja z radioaktivnimi odpadki v skladu z mednarodnimi konvencijami in instrumenti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

spodbujanje splošne preglednosti in odprtosti organov v tretjih državah, javnega obveščanja in sodelovanja pri postopkih sprejemanja odločitev v zvezi z varnostjo jedrskih objektov ter učinkovitih praks ravnanja z radioaktivnimi odpadki v skladu z mednarodnimi konvencijami in instrumenti;

spodbujanje splošne preglednosti in odprtosti organov v tretjih državah, javnega obveščanja in sodelovanja pri postopkih sprejemanja odločitev v zvezi z varnostjo jedrskih objektov ter učinkovitih praks ravnanja z radioaktivnimi odpadki v skladu z mednarodnimi konvencijami in instrumenti;

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka cb (novo)

Člen 2 – odstavek 2 – točka cb (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | uporaba znanja in ukrepov instrumenta kot vzvoda za politični vpliv v mednarodnih organizacijah na področju energije in varnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(cb)

(cb)

uporaba znanja in ukrepov instrumenta kot vzvoda za politični vpliv v mednarodnih organizacijah na področju energije in varnosti.

uporaba znanja in ukrepov instrumenta kot vzvoda za politični vpliv v mednarodnih organizacijah na področju energije in varnosti.

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pri izvajanju te uredbe se zagotovijo skladnost, sinergije in dopolnjevanje z Uredbo (EU) št. XXX/XXX NDICI, drugimi programi zunanjega delovanja Unije, drugimi relevantnimi politikami in programi
  Unije
  ter skladnost politik za razvoj. | 1.   Pri izvajanju te uredbe se zagotovijo skladnost, sinergije in dopolnjevanje z Uredbo (EU) št. XXX/XXX NDICI, drugimi programi zunanjega delovanja Unije, drugimi relevantnimi politikami
  Unije ter zakonodajnimi akti, kot so direktive 2009/71/Euratom, 2011/70/Euratom in 2013/59/Euratom, cilji in vrednotami Unije
  in programi
  , kot je Program za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo, ki dopolnjuje Obzorje Evropa,
  ter skladnost politik za razvoj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Pri izvajanju te uredbe se zagotovijo skladnost, sinergije in dopolnjevanje z Uredbo (EU) št. XXX/XXX NDICI, drugimi programi zunanjega delovanja Unije, drugimi relevantnimi politikami in programi
  Unije
  ter skladnost politik za razvoj.

1.   Pri izvajanju te uredbe se zagotovijo skladnost, sinergije in dopolnjevanje z Uredbo (EU) št. XXX/XXX NDICI, drugimi programi zunanjega delovanja Unije, drugimi relevantnimi politikami
  Unije ter zakonodajnimi akti, kot so direktive 2009/71/Euratom, 2011/70/Euratom in 2013/59/Euratom, cilji in vrednotami Unije
  in programi
  , kot je Program za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo, ki dopolnjuje Obzorje Evropa,
  ter skladnost politik za razvoj.

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija uskladi svoje sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, ki se zavzemajo za podobne cilje, predvsem z Mednarodno agencijo za atomsko energijo ter Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj/Agencijo za jedrsko energijo. To usklajevanje bo Skupnosti in zadevnim organizacijam omogočilo, da se izognejo podvajanju ukrepanja in financiranja v zvezi s tretjimi državami. Komisija v izpolnjevanje svojih nalog vključi tudi pristojne organe držav članic in evropske upravljavce, s čimer izkoristi kakovost evropskega strokovnega znanja na področju jedrske varnosti in nadzornih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Komisija uskladi svoje sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, ki se zavzemajo za podobne cilje, predvsem z Mednarodno agencijo za atomsko energijo ter Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj/Agencijo za jedrsko energijo. To usklajevanje bo Skupnosti in zadevnim organizacijam omogočilo, da se izognejo podvajanju ukrepanja in financiranja v zvezi s tretjimi državami. Komisija v izpolnjevanje svojih nalog vključi tudi pristojne organe držav članic in evropske upravljavce, s čimer izkoristi kakovost evropskega strokovnega znanja na področju jedrske varnosti in nadzornih ukrepov.

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Finančna sredstva za izvajanje te uredbe za obdobje 2021–2027 znašajo
  300
   milijonov EUR v 
  tekočih
  cenah. | Finančna sredstva za izvajanje te uredbe za obdobje 2021–2027 znašajo
  266
   milijonov EUR v 
  stalnih
  cenah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Finančna sredstva za izvajanje te uredbe za obdobje 2021–2027 znašajo
  300
   milijonov EUR v 
  tekočih
  cenah.

300

tekočih

Finančna sredstva za izvajanje te uredbe za obdobje 2021–2027 znašajo
  266
   milijonov EUR v 
  stalnih
  cenah.

266

stalnih

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Splošni okvir politike za izvajanje te uredbe predstavljajo pridružitveni sporazumi, sporazumi o partnerstvu in sodelovanju, večstranski sporazumi in drugi sporazumi, ki vzpostavljajo pravno zavezujoč odnos s partnerskimi državami, pa tudi sklepi Evropskega sveta in sklepi Sveta, izjave na vrhu ali sklepi srečanj na visoki ravni s partnerskimi državami, sporočila Komisije ali skupna sporočila Komisije ter visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. | Splošni okvir politike za izvajanje te uredbe predstavljajo
  pravni red Skupnosti na področju jedrske varnosti in varnega ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki,
  pridružitveni sporazumi, sporazumi o partnerstvu in sodelovanju, večstranski sporazumi in drugi sporazumi, ki vzpostavljajo pravno zavezujoč odnos s partnerskimi državami, pa tudi sklepi Evropskega sveta in sklepi Sveta, izjave na vrhu ali sklepi srečanj na visoki ravni s partnerskimi državami, sporočila Komisije ali skupna sporočila Komisije ter visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Splošni okvir politike za izvajanje te uredbe predstavljajo pridružitveni sporazumi, sporazumi o partnerstvu in sodelovanju, večstranski sporazumi in drugi sporazumi, ki vzpostavljajo pravno zavezujoč odnos s partnerskimi državami, pa tudi sklepi Evropskega sveta in sklepi Sveta, izjave na vrhu ali sklepi srečanj na visoki ravni s partnerskimi državami, sporočila Komisije ali skupna sporočila Komisije ter visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

Splošni okvir politike za izvajanje te uredbe predstavljajo
  pravni red Skupnosti na področju jedrske varnosti in varnega ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki,
  pridružitveni sporazumi, sporazumi o partnerstvu in sodelovanju, večstranski sporazumi in drugi sporazumi, ki vzpostavljajo pravno zavezujoč odnos s partnerskimi državami, pa tudi sklepi Evropskega sveta in sklepi Sveta, izjave na vrhu ali sklepi srečanj na visoki ravni s partnerskimi državami, sporočila Komisije ali skupna sporočila Komisije ter visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

pravni red Skupnosti na področju jedrske varnosti in varnega ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki,

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Namen večletnih okvirnih programov je zagotoviti dosleden okvir za sodelovanje med Skupnostjo in zadevnimi tretjimi državami
  ali
  regijami, ki je skladen s splošnim namenom in obsegom, cilji, načeli in politiko Skupnosti ter temelji na okviru politike iz člena 5. | 2.   Namen večletnih okvirnih programov je zagotoviti dosleden okvir za sodelovanje med Skupnostjo in zadevnimi tretjimi državami, regijami
  ali mednarodnimi organizacijami
  , ki je skladen s splošnim namenom in obsegom, cilji, načeli in politiko Skupnosti ter temelji na okviru politike iz člena 5. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Namen večletnih okvirnih programov je zagotoviti dosleden okvir za sodelovanje med Skupnostjo in zadevnimi tretjimi državami
  ali
  regijami, ki je skladen s splošnim namenom in obsegom, cilji, načeli in politiko Skupnosti ter temelji na okviru politike iz člena 5.

2.   Namen večletnih okvirnih programov je zagotoviti dosleden okvir za sodelovanje med Skupnostjo in zadevnimi tretjimi državami, regijami
  ali mednarodnimi organizacijami
  , ki je skladen s splošnim namenom in obsegom, cilji, načeli in politiko Skupnosti ter temelji na okviru politike iz člena 5.

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3

Člen 6 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Večletni okvirni programi so splošna podlaga za sodelovanje in določajo cilje Skupnosti za sodelovanje na podlagi te uredbe, pri čemer se upoštevajo potrebe zadevnih
  držav
  , prednostne naloge Skupnosti, mednarodne razmere in dejavnosti zadevnih tretjih držav. V njih se navede tudi dodana vrednost sodelovanja ter način, kako preprečiti podvajanje z drugimi programi in pobudami, zlasti s programi in pobudami mednarodnih organizacij, ki se zavzemajo za podobne cilje, in glavnih donatorjev. | 3.   Večletni okvirni programi so splošna podlaga za sodelovanje in določajo cilje Skupnosti za sodelovanje na podlagi te uredbe, pri čemer se upoštevajo potrebe
  in okoliščine v
  zadevnih
  državah
  , prednostne naloge Skupnosti, mednarodne razmere in dejavnosti zadevnih tretjih držav. V njih se navede tudi dodana vrednost sodelovanja ter način, kako preprečiti podvajanje z drugimi programi in pobudami, zlasti s programi in pobudami mednarodnih organizacij, ki se zavzemajo za podobne cilje, in glavnih donatorjev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Večletni okvirni programi so splošna podlaga za sodelovanje in določajo cilje Skupnosti za sodelovanje na podlagi te uredbe, pri čemer se upoštevajo potrebe zadevnih
  držav
  , prednostne naloge Skupnosti, mednarodne razmere in dejavnosti zadevnih tretjih držav. V njih se navede tudi dodana vrednost sodelovanja ter način, kako preprečiti podvajanje z drugimi programi in pobudami, zlasti s programi in pobudami mednarodnih organizacij, ki se zavzemajo za podobne cilje, in glavnih donatorjev.

3.   Večletni okvirni programi so splošna podlaga za sodelovanje in določajo cilje Skupnosti za sodelovanje na podlagi te uredbe, pri čemer se upoštevajo potrebe
  in okoliščine v
  zadevnih
  državah
  , prednostne naloge Skupnosti, mednarodne razmere in dejavnosti zadevnih tretjih držav. V njih se navede tudi dodana vrednost sodelovanja ter način, kako preprečiti podvajanje z drugimi programi in pobudami, zlasti s programi in pobudami mednarodnih organizacij, ki se zavzemajo za podobne cilje, in glavnih donatorjev.

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3 a (novo)

Člen 6 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Cilj večletnih okvirnih programov je, da države, ki prejemajo finančno pomoč v skladu s to uredbo, spoštujejo obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov z Unijo ter Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, se zavežejo ustreznim mednarodnim konvencijam, upoštevajo standarde jedrske varnosti in varstva pred sevanjem ter se zavežejo izvajanju ustreznih priporočil in ukrepov, pri čemer upoštevajo najvišje standarde preglednosti in javnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Cilj večletnih okvirnih programov je, da države, ki prejemajo finančno pomoč v skladu s to uredbo, spoštujejo obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov z Unijo ter Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, se zavežejo ustreznim mednarodnim konvencijam, upoštevajo standarde jedrske varnosti in varstva pred sevanjem ter se zavežejo izvajanju ustreznih priporočil in ukrepov, pri čemer upoštevajo najvišje standarde preglednosti in javnosti.

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4 a (novo)

Člen 6 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Večletni okvirni programi določijo okvir za kvalificiran in neodvisen nadzor, da bi povečali raven jedrske varnosti v partnerskih državah. Vključujejo lahko določbe za podporo jedrskim regulativnim organom pri izvajanju celovitih ocen tveganja in varnosti (v nadaljnjem besedilu: izredni varnostni pregledi) jedrskih elektrarn v skladu s pravnim redom Skupnosti na področju jedrske varnosti in radioaktivnih odpadkov, pa tudi za izvajanje priporočil, ki izhajajo iz teh izrednih varnostnih pregledov, ter za spremljanje uporabe ustreznih ukrepov, na primer v državah pristopnicah, državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah ter v državah, vključenih v evropsko sosedsko politiko. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Večletni okvirni programi določijo okvir za kvalificiran in neodvisen nadzor, da bi povečali raven jedrske varnosti v partnerskih državah. Vključujejo lahko določbe za podporo jedrskim regulativnim organom pri izvajanju celovitih ocen tveganja in varnosti (v nadaljnjem besedilu: izredni varnostni pregledi) jedrskih elektrarn v skladu s pravnim redom Skupnosti na področju jedrske varnosti in radioaktivnih odpadkov, pa tudi za izvajanje priporočil, ki izhajajo iz teh izrednih varnostnih pregledov, ter za spremljanje uporabe ustreznih ukrepov, na primer v državah pristopnicah, državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah ter v državah, vključenih v evropsko sosedsko politiko.

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 5

Člen 6 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Večletni okvirni programi temeljijo na dialogu s partnerskimi državami ali regijami. | 5.   Večletni okvirni programi temeljijo na dialogu s partnerskimi državami ali regijami.
  Komisija bi se morala med pripravljanjem programov in pred njihovim sprejetjem posvetovati s skupino evropskih regulatorjev za jedrsko varnost (ENSREG) in po potrebi z ustreznimi nacionalnimi organi držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Večletni okvirni programi temeljijo na dialogu s partnerskimi državami ali regijami.

5.   Večletni okvirni programi temeljijo na dialogu s partnerskimi državami ali regijami.
  Komisija bi se morala med pripravljanjem programov in pred njihovim sprejetjem posvetovati s skupino evropskih regulatorjev za jedrsko varnost (ENSREG) in po potrebi z ustreznimi nacionalnimi organi držav članic.

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 6

Člen 6 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Komisija večletne okvirne programe sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 13(2). Po istem postopku te okvirne programe pregleda in jih po potrebi posodobi. | 6.   Komisija večletne okvirne programe sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 13(2). Po istem postopku te okvirne programe pregleda
  v vmesnem pregledu
  in jih po potrebi
  revidira ter
  posodobi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Komisija večletne okvirne programe sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 13(2). Po istem postopku te okvirne programe pregleda in jih po potrebi posodobi.

6.   Komisija večletne okvirne programe sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 13(2). Po istem postopku te okvirne programe pregleda
  v vmesnem pregledu
  in jih po potrebi
  revidira ter
  posodobi.

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a

Člen 7 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | akcijske načrte,
  posamezne ukrepe in podporne ukrepe, pri katerih financiranje Unije ne presega 10 milijonov EUR; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

akcijske načrte,
  posamezne ukrepe in podporne ukrepe, pri katerih financiranje Unije ne presega 10 milijonov EUR;

akcijske načrte,

| (a) | posamezne ukrepe in podporne ukrepe, pri katerih financiranje Unije ne presega 10 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(a)

posamezne ukrepe in podporne ukrepe, pri katerih financiranje Unije ne presega 10 milijonov EUR;

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2 – točka b

Člen 8 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | odhodke za dejavnosti informiranja in komuniciranja, vključno z razvojem komunikacijskih strategij ter korporativnega komuniciranja in prepoznavnostjo političnih prednostnih nalog Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

odhodke za dejavnosti informiranja in komuniciranja, vključno z razvojem komunikacijskih strategij ter korporativnega komuniciranja in prepoznavnostjo političnih prednostnih nalog Unije.

| (b) | odhodke za dejavnosti informiranja in komuniciranja, vključno z razvojem komunikacijskih strategij ter korporativnega komuniciranja in prepoznavnostjo političnih prednostnih nalog
  , ciljev in vrednot
  Unije. |
| --- | --- |

(b)

odhodke za dejavnosti informiranja in komuniciranja, vključno z razvojem komunikacijskih strategij ter korporativnega komuniciranja in prepoznavnostjo političnih prednostnih nalog
  , ciljev in vrednot
  Unije.

, ciljev in vrednot

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 a (novo)

Člen 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11a |
| | Merila, ki se uporabljajo za mednarodno sodelovanje na področju jedrske varnosti |
| | 1.
     
  S formalno zahtevo, ki se vloži pri Komisiji, se potrdita skupni dogovor in meddržavna pogodba med tretjo državo in Skupnostjo, ki zavezujeta zadevno vlado. |
| | 2.
     
  Tretje države, ki želijo sodelovati s Skupnostjo, so pogodbenice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja in bi morale skleniti svoj dodatni protokol ali sporazum o nadzornih ukrepih z Mednarodno agencijo za atomsko energijo, kar zadostuje za verodostojno zagotovitev, da se prijavljene jedrske snovi za miroljubne jedrske dejavnosti ne bodo zlorabile in da v tej državi ni neprijavljenih jedrskih snovi ali dejavnosti. Prav tako postanejo pogodbenice zadevnih konvencij Mednarodne agencije za atomsko energijo o jedrski varnosti, kot sta Konvencija o jedrski varnosti in Skupna konvencija o varnem ravnanju z izrabljenim gorivom in varnem ravnanju z radioaktivnimi odpadki, ali sprejmejo ukrepe, ki dokazujejo njihovo trdno zavezanost pristopu k tovrstnim konvencijam. V primeru dejavnega sodelovanja je treba to obveznost oceniti vsako leto, pri tem pa upoštevati nacionalna poročila in druge dokumente o izvajanju zadevnih konvencij. Na podlagi take ocene pa se sprejme odločitev o nadaljevanju sodelovanja. V izrednih razmerah je treba navedena načela izjemoma prožno uporabljati. |
| | 3.
     
  Za zagotovitev in spremljanje skladnosti s cilji sodelovanja iz te uredbe zadevna tretja država sprejme ocenjevanje sprejetih ukrepov v skladu z odstavkom 2. To ocenjevanje omogoči spremljanje in preverjanje skladnosti z dogovorjenimi cilji in je pogoj za nadaljnje izplačevanje prispevka Skupnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 11a

Člen 11a

Merila, ki se uporabljajo za mednarodno sodelovanje na področju jedrske varnosti

Merila, ki se uporabljajo za mednarodno sodelovanje na področju jedrske varnosti

1.
     
  S formalno zahtevo, ki se vloži pri Komisiji, se potrdita skupni dogovor in meddržavna pogodba med tretjo državo in Skupnostjo, ki zavezujeta zadevno vlado.

2.
     
  Tretje države, ki želijo sodelovati s Skupnostjo, so pogodbenice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja in bi morale skleniti svoj dodatni protokol ali sporazum o nadzornih ukrepih z Mednarodno agencijo za atomsko energijo, kar zadostuje za verodostojno zagotovitev, da se prijavljene jedrske snovi za miroljubne jedrske dejavnosti ne bodo zlorabile in da v tej državi ni neprijavljenih jedrskih snovi ali dejavnosti. Prav tako postanejo pogodbenice zadevnih konvencij Mednarodne agencije za atomsko energijo o jedrski varnosti, kot sta Konvencija o jedrski varnosti in Skupna konvencija o varnem ravnanju z izrabljenim gorivom in varnem ravnanju z radioaktivnimi odpadki, ali sprejmejo ukrepe, ki dokazujejo njihovo trdno zavezanost pristopu k tovrstnim konvencijam. V primeru dejavnega sodelovanja je treba to obveznost oceniti vsako leto, pri tem pa upoštevati nacionalna poročila in druge dokumente o izvajanju zadevnih konvencij. Na podlagi take ocene pa se sprejme odločitev o nadaljevanju sodelovanja. V izrednih razmerah je treba navedena načela izjemoma prožno uporabljati.

3.
     
  Za zagotovitev in spremljanje skladnosti s cilji sodelovanja iz te uredbe zadevna tretja država sprejme ocenjevanje sprejetih ukrepov v skladu z odstavkom 2. To ocenjevanje omogoči spremljanje in preverjanje skladnosti z dogovorjenimi cilji in je pogoj za nadaljnje izplačevanje prispevka Skupnosti.

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1

Člen 12 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   Spremljanje, poročanje in ocenjevanje se izvajajo v skladu z odstavki 2, 4, 5 in 6 člena 31 ter členoma 32 in 36 Uredbe (EU) XXX/XXX NDICI. | (1)   Spremljanje, poročanje in ocenjevanje se izvajajo v skladu z odstavki 2, 4, 5 in 6 člena 31 ter členoma 32 in 36 Uredbe (EU) XXX/XXX NDICI.
  O posebnih ocenah iz člena 32(3) Uredbe (EU) XXX/XXX (NDICI) v zvezi z jedrsko varnostjo, varstvom pred sevanjem in nadzornimi ukrepi se po posvetovanju s skupino ENSREG razpravlja v odboru evropskega instrumenta za mednarodno sodelovanje na področju jedrske varnosti, posebne ocene pa se predstavijo tudi Evropskemu parlamentu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)   Spremljanje, poročanje in ocenjevanje se izvajajo v skladu z odstavki 2, 4, 5 in 6 člena 31 ter členoma 32 in 36 Uredbe (EU) XXX/XXX NDICI.

(1)   Spremljanje, poročanje in ocenjevanje se izvajajo v skladu z odstavki 2, 4, 5 in 6 člena 31 ter členoma 32 in 36 Uredbe (EU) XXX/XXX NDICI.
  O posebnih ocenah iz člena 32(3) Uredbe (EU) XXX/XXX (NDICI) v zvezi z jedrsko varnostjo, varstvom pred sevanjem in nadzornimi ukrepi se po posvetovanju s skupino ENSREG razpravlja v odboru evropskega instrumenta za mednarodno sodelovanje na področju jedrske varnosti, posebne ocene pa se predstavijo tudi Evropskemu parlamentu.

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka a

Člen 12 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | števila pripravljenih, uvedenih in/ali revidiranih pravnih in regulativnih aktov ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

števila pripravljenih, uvedenih in/ali revidiranih pravnih in regulativnih aktov ter

| (a) | števila pripravljenih, uvedenih in/ali revidiranih pravnih in regulativnih aktov
  , njihovo uspešno izvajanje
  ter
  njihov vpliv na standarde jedrske varnosti in nadzorne ukrepe v zadevnih državah, vključno z vplivom na državljane in okolje; |
| --- | --- |

(a)

števila pripravljenih, uvedenih in/ali revidiranih pravnih in regulativnih aktov
  , njihovo uspešno izvajanje
  ter
  njihov vpliv na standarde jedrske varnosti in nadzorne ukrepe v zadevnih državah, vključno z vplivom na državljane in okolje;

, njihovo uspešno izvajanje

njihov vpliv na standarde jedrske varnosti in nadzorne ukrepe v zadevnih državah, vključno z vplivom na državljane in okolje;

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka b

Člen 12 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | števila študij o zasnovi, konceptu ali izvedljivosti za vzpostavitev naprav v skladu z najvišjimi standardi jedrske varnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

števila študij o zasnovi, konceptu ali izvedljivosti za vzpostavitev naprav v skladu z najvišjimi standardi jedrske varnosti.

| (b) | števila študij o zasnovi, konceptu ali izvedljivosti za vzpostavitev naprav v skladu z najvišjimi standardi jedrske varnosti
  in uspešno izvajanje rezultatov teh študij
  . |
| --- | --- |

(b)

števila študij o zasnovi, konceptu ali izvedljivosti za vzpostavitev naprav v skladu z najvišjimi standardi jedrske varnosti
  in uspešno izvajanje rezultatov teh študij
  .

in uspešno izvajanje rezultatov teh študij

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka ba (novo)

Člen 12 – odstavek 2 – točka ba (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | jedrske varnosti, zaščite pred sevanjem in učinkovitih ter uspešnih ukrepov za izboljšanje nadzornih ukrepov na podlagi najvišjih standardov jedrske varnosti, zaščite pred sevanjem in jedrskih nadzornih ukrepov, vključno z rezultati mednarodnih medsebojnih strokovnih pregledov, ki se izvajajo v jedrskih objektih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

jedrske varnosti, zaščite pred sevanjem in učinkovitih ter uspešnih ukrepov za izboljšanje nadzornih ukrepov na podlagi najvišjih standardov jedrske varnosti, zaščite pred sevanjem in jedrskih nadzornih ukrepov, vključno z rezultati mednarodnih medsebojnih strokovnih pregledov, ki se izvajajo v jedrskih objektih.

jedrske varnosti, zaščite pred sevanjem in učinkovitih ter uspešnih ukrepov za izboljšanje nadzornih ukrepov na podlagi najvišjih standardov jedrske varnosti, zaščite pred sevanjem in jedrskih nadzornih ukrepov, vključno z rezultati mednarodnih medsebojnih strokovnih pregledov, ki se izvajajo v jedrskih objektih.

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 a (novo)

Člen 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 12a




  Preglednost




  Komisija in tretje države, ki sodelujejo z Unijo v okviru tega instrumenta, zagotovijo, da so potrebne informacije v zvezi s sprejetimi ukrepi jedrske varnosti v teh tretjih državah s pomočjo instrumenta in v zvezi z njihovimi standardi jedrske varnosti nasploh na voljo delavcem in splošni javnosti, s posebno pozornostjo do lokalnih organov, prebivalcev in deležnikov v bližini jedrskega objekta. Ta obveznost obsega zagotovitev, da pristojni regulativni organi in imetniki dovoljenj zagotavljajo informacije znotraj svojih pristojnosti. Obveščanje javnosti poteka v skladu z ustrezno zakonodajo in mednarodnimi instrumenti, pod pogojem, da s tem niso ogroženi drugi prevladujoči interesi, kot so varnostni interesi, ki jih priznavajo ustrezna zakonodaja in mednarodni instrumenti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 12a

Preglednost

Komisija in tretje države, ki sodelujejo z Unijo v okviru tega instrumenta, zagotovijo, da so potrebne informacije v zvezi s sprejetimi ukrepi jedrske varnosti v teh tretjih državah s pomočjo instrumenta in v zvezi z njihovimi standardi jedrske varnosti nasploh na voljo delavcem in splošni javnosti, s posebno pozornostjo do lokalnih organov, prebivalcev in deležnikov v bližini jedrskega objekta. Ta obveznost obsega zagotovitev, da pristojni regulativni organi in imetniki dovoljenj zagotavljajo informacije znotraj svojih pristojnosti. Obveščanje javnosti poteka v skladu z ustrezno zakonodajo in mednarodnimi instrumenti, pod pogojem, da s tem niso ogroženi drugi prevladujoči interesi, kot so varnostni interesi, ki jih priznavajo ustrezna zakonodaja in mednarodni instrumenti.

---

(24)  Uredba Sveta (Euratom) št. 237/2014 z dne 13. decembra 2013 o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti (UL L 77, 15.3.2014, str. 109).

24

(24)  Uredba Sveta (Euratom) št. 237/2014 z dne 13. decembra 2013 o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti (UL L 77, 15.3.2014, str. 109).

24

---

Četrtek, 31. januar 2019

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/692 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/692

---

P8_TA(2019)0047

Carinski zakonik Unije: vključitev občine Campione d'Italia in italijanskih voda Luganskega jezera v carinsko območje Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 o carinskem zakoniku Unije (COM(2018)0259 – C8-0180/2018 – 2018/0123(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 411/53)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0259), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0259),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 33, 114 in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0180/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 33, 114 in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0180/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. julija 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. julija 2018 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0368/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0368/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 367, 10.10.2018, str. 39.

---

P8_TC1-COD(2018)0123

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 31. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 o carinskem zakoniku Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/474.)

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/693 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/693

---

P8_TA(2019)0048

Nekatera pravila o neposrednih plačilih in podpori za razvoj podeželja za leti 2019 in 2020 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede nekaterih pravil o neposrednih plačilih in podpori za razvoj podeželja za leti 2019 in 2020 (COM(2018)0817 – C8-0506/2018 – 2018/0414(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 411/54)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0817), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0817),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0506/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0506/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. januarja 2019, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. januarja 2019, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0018/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0018/2019),

| A. | ker je zaradi nujnosti treba glasovati pred iztekom roka osmih tednov, določenega v členu 6 Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

A.

ker je zaradi nujnosti treba glasovati pred iztekom roka osmih tednov, določenega v členu 6 Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0414

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 31. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede nekaterih pravil o neposrednih plačilih in podpori za razvoj podeželja za leti 2019 in 2020

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/288.)

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/694 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/694

---

P8_TA(2019)0049

Pristop Dominikanske republike k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Avstriji, Cipru, Hrvaški, Luksemburgu, Portugalski, Romuniji in Združenemu kraljestvu, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Dominikanske republike k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2018)0526 – C8-0376/2018 – 2018/0276(NLE))

(Posvetovanje)

(2020/C 411/55)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2018)0526), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2018)0526),

| — | ob upoštevanju četrtega odstavka člena 38 Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtega odstavka člena 38 Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok,

| — | ob upoštevanju člena 81(3) ter točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0376/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) ter točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0376/2018),

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 78c in 108(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 78c in 108(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0451/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0451/2018),

| 1. | odobri pooblastilo Avstriji, Cipru, Hrvaški, Luksemburgu, Portugalski, Romuniji in Združenemu kraljestvu, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Dominikanske republike k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mnenje Sodišča z dne 14. oktobra 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/695 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/695

---

P8_TA(2019)0050

Pristop Ekvadorja in Ukrajine k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Avstriji, da v interesu Evropske unije sprejme pristop Ekvadorja in Ukrajine k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2018)0527 – C8-0375/2018 – 2018/0277(NLE))

(Posvetovanje)

(2020/C 411/56)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2018)0527), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2018)0527),

| — | ob upoštevanju četrtega odstavka člena 38 Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtega odstavka člena 38 Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok,

| — | ob upoštevanju člena 81(3) ter točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0375/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) ter točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0375/2018),

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 78c in 108(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 78c in 108(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0452/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0452/2018),

| 1. | odobri pooblastilo Avstriji, da v interesu Evropske unije sprejme pristop Ekvadorja in Ukrajine k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mnenje Sodišča z dne 14. oktobra 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/696 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/696

---

P8_TA(2019)0051

Pristop Hondurasa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Avstriji in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Hondurasa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2018)0528 – C8-0377/2018 – 2018/0278(NLE))

(Posvetovanje)

(2020/C 411/57)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2018)0528), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2018)0528),

| — | ob upoštevanju četrtega odstavka člena 38 Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtega odstavka člena 38 Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok,

| — | ob upoštevanju člena 81(3) ter točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0377/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) ter točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0377/2018),

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 78c in 108(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 78c in 108(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0457/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0457/2018),

| 1. | odobri pooblastilo Avstriji in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Hondurasa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mnenje Sodišča z dne 14. oktobra 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/697 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/697

---

P8_TA(2019)0052

Pristop Belorusije in Uzbekistana k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Avstriji, Luksemburgu in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Belorusije in Uzbekistana k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2018)0530 – C8-0378/2018 – 2018/0279(NLE))

(Posvetovanje)

(2020/C 411/58)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2018)0530), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2018)0530),

| — | ob upoštevanju četrtega odstavka člena 38 Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtega odstavka člena 38 Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok,

| — | ob upoštevanju člena 81(3) ter točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0378/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) ter točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0378/2018),

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 78c in 108(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 78c in 108(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0458/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0458/2018),

| 1. | odobri pooblastilo Avstriji, Luksemburgu in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Belorusije in Uzbekistana k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mnenje Sodišča z dne 14. oktobra 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/698 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/698

---

P8_TA(2019)0053

Pridružitev čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji, vključno z odnosi med EU ter Grenlandijo in Dansko *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu sklepa Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji, vključno z odnosi med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani (sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (COM(2018)0461 – C8-0379/2018 – 2018/0244(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2020/C 411/59)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0461), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0461),

| — | ob upoštevanju člena 203 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0379/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 203 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0379/2018),

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A8-0480/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A8-0480/2018),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog sklepa

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Ta novi sklep bi moral poudariti posebnosti sodelovanja z Grenlandijo
  , kot so cilj, da se ohranijo tesne in trajne
  vezi med Unijo, Grenlandijo in Dansko,
  priznanje geostrateškega položaja
  Grenlandije, pomen dialoga
  o politikah
  med Grenlandijo in Unijo, obstoj sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Unijo in Grenlandijo ter morebitno sodelovanje o vprašanjih
  v zvezi z Arktiko
  .
  Z možnostjo razvoja proaktivne agende in uresničevanjem skupnih interesov bi sklep moral omogočiti odzivanje na svetovne izzive, zlasti vse večje vplive
  podnebnih sprememb na človekovo delovanje in okolje, pomorski promet, naravne vire, vključno s surovinami in ribjim staležem, pa tudi raziskave in inovacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Ta novi sklep bi moral poudariti posebnosti sodelovanja z Grenlandijo
  , kot so cilj, da se ohranijo tesne in trajne
  vezi med Unijo, Grenlandijo in Dansko,
  priznanje geostrateškega položaja
  Grenlandije, pomen dialoga
  o politikah
  med Grenlandijo in Unijo, obstoj sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Unijo in Grenlandijo ter morebitno sodelovanje o vprašanjih
  v zvezi z Arktiko
  .
  Z možnostjo razvoja proaktivne agende in uresničevanjem skupnih interesov bi sklep moral omogočiti odzivanje na svetovne izzive, zlasti vse večje vplive
  podnebnih sprememb na človekovo delovanje in okolje, pomorski promet, naravne vire, vključno s surovinami in ribjim staležem, pa tudi raziskave in inovacije.

| (6) | Ta novi sklep bi moral poudariti posebnosti sodelovanja z Grenlandijo.
  Svet se je leta 2003 zavezal, da bo prihodnje odnose Unije z Grenlandijo po letu 2006 gradil na celostnem partnerstvu za trajnostni razvoj, ki bi vključevalo poseben sporazum o ribolovu, izpogajanem na podlagi splošnih pravil in načel za take sporazume. Prav tako so v skupni izjavi Evropske unije na eni strani ter vlade Grenlandije in vlade Danske na drugi strani o odnosih med Evropsko unijo in Grenlandijo, podpisani 19. marca 2015 v Bruslju, navedene zgodovinske, politične, gospodarske in kulturne vezi med Unijo in Grenlandijo ter poudarjena potreba po krepitvi odnosov in sodelovanja na podlagi vzajemnih interesov. Partnerstvo v okviru tega novega sklepa bi zato moralo biti namenjeno ohranjanju tesnih in trajnih
  vezi med Unijo, Grenlandijo in Dansko
  ter bi moralo prispevati k reševanju svetovnih izzivov z omogočanjem razvoja dinamične agende in iskanja skupnih interesov. Sklep bi moral poudariti posebnosti sodelovanja z Grenlandijo ter priznati geostrateški položaj
  Grenlandije, pomen
  političnega
  dialoga med Grenlandijo in Unijo, obstoj sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Unijo in Grenlandijo ter morebitno sodelovanje o 
  arktičnih
  vprašanjih.
  Sklep bi moral zlasti upoštevati vse večji vpliv
  podnebnih sprememb na človekovo delovanje in okolje, pomorski promet, naravne vire, vključno s surovinami in ribjim staležem, pa tudi raziskave in inovacije. |
| --- | --- |

(6)

Ta novi sklep bi moral poudariti posebnosti sodelovanja z Grenlandijo.
  Svet se je leta 2003 zavezal, da bo prihodnje odnose Unije z Grenlandijo po letu 2006 gradil na celostnem partnerstvu za trajnostni razvoj, ki bi vključevalo poseben sporazum o ribolovu, izpogajanem na podlagi splošnih pravil in načel za take sporazume. Prav tako so v skupni izjavi Evropske unije na eni strani ter vlade Grenlandije in vlade Danske na drugi strani o odnosih med Evropsko unijo in Grenlandijo, podpisani 19. marca 2015 v Bruslju, navedene zgodovinske, politične, gospodarske in kulturne vezi med Unijo in Grenlandijo ter poudarjena potreba po krepitvi odnosov in sodelovanja na podlagi vzajemnih interesov. Partnerstvo v okviru tega novega sklepa bi zato moralo biti namenjeno ohranjanju tesnih in trajnih
  vezi med Unijo, Grenlandijo in Dansko
  ter bi moralo prispevati k reševanju svetovnih izzivov z omogočanjem razvoja dinamične agende in iskanja skupnih interesov. Sklep bi moral poudariti posebnosti sodelovanja z Grenlandijo ter priznati geostrateški položaj
  Grenlandije, pomen
  političnega
  dialoga med Grenlandijo in Unijo, obstoj sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Unijo in Grenlandijo ter morebitno sodelovanje o 
  arktičnih
  vprašanjih.
  Sklep bi moral zlasti upoštevati vse večji vpliv
  podnebnih sprememb na človekovo delovanje in okolje, pomorski promet, naravne vire, vključno s surovinami in ribjim staležem, pa tudi raziskave in inovacije.

Sprememba 2

Predlog sklepa

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Z odražanjem pomembnosti obvladovanja podnebnih sprememb v skladu z zavezo Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in ciljev ZN za trajnostni razvoj bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov v vse politike Unije in k doseganju skupnega cilja 25 % odhodkov proračuna Unije, namenjenih podpori podnebnih ciljev. Z ukrepi v okviru tega programa naj bi se zagotovilo
  20 %
  skupnih finančnih sredstev programa za podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med izvajanjem programa in ponovno ocenjeni v okviru postopkov vmesnega ocenjevanja in pregledov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Z odražanjem pomembnosti obvladovanja podnebnih sprememb v skladu z zavezo Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in ciljev ZN za trajnostni razvoj bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov v vse politike Unije in k doseganju skupnega cilja 25 % odhodkov proračuna Unije, namenjenih podpori podnebnih ciljev. Z ukrepi v okviru tega programa naj bi se zagotovilo
  20 %
  skupnih finančnih sredstev programa za podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med izvajanjem programa in ponovno ocenjeni v okviru postopkov vmesnega ocenjevanja in pregledov.

| (16) | Z odražanjem pomembnosti obvladovanja podnebnih sprememb v skladu z zavezo Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in ciljev ZN za trajnostni razvoj bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov v vse politike Unije in k doseganju skupnega cilja 25 % odhodkov proračuna Unije, namenjenih podpori podnebnih ciljev. Z ukrepi v okviru tega programa naj bi se zagotovilo
  30 %
  skupnih finančnih sredstev programa za podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med izvajanjem programa in ponovno ocenjeni v okviru postopkov vmesnega ocenjevanja in pregledov. |
| --- | --- |

(16)

Z odražanjem pomembnosti obvladovanja podnebnih sprememb v skladu z zavezo Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in ciljev ZN za trajnostni razvoj bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov v vse politike Unije in k doseganju skupnega cilja 25 % odhodkov proračuna Unije, namenjenih podpori podnebnih ciljev. Z ukrepi v okviru tega programa naj bi se zagotovilo
  30 %
  skupnih finančnih sredstev programa za podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med izvajanjem programa in ponovno ocenjeni v okviru postopkov vmesnega ocenjevanja in pregledov.

Sprememba 3

Predlog sklepa

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Unija in ČDO priznavajo, da sta izobraževanje in poklicno usposabljanje posebno pomembna za uresničitev trajnostnega razvoja ČDO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Unija in ČDO priznavajo, da sta izobraževanje in poklicno usposabljanje posebno pomembna za uresničitev trajnostnega razvoja ČDO.

| (18) | Unija in ČDO priznavajo, da sta izobraževanje in poklicno usposabljanje posebno pomembna za uresničitev trajnostnega razvoja ČDO
  , zlasti na ozemljih, kjer je splošna raven izobrazbe precej nizka
  . |
| --- | --- |

(18)

Unija in ČDO priznavajo, da sta izobraževanje in poklicno usposabljanje posebno pomembna za uresničitev trajnostnega razvoja ČDO
  , zlasti na ozemljih, kjer je splošna raven izobrazbe precej nizka
  .

Sprememba 4

Predlog sklepa

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Pridružitev med Unijo in ČDO bi morala upoštevati ohranitev kulturne raznolikosti in identitete ČDO in k temu prispevati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Pridružitev med Unijo in ČDO bi morala upoštevati ohranitev kulturne raznolikosti in identitete ČDO in k temu prispevati.

| (19) | Pridružitev med Unijo in ČDO bi morala upoštevati ohranitev kulturne raznolikosti in identitete ČDO in k temu prispevati.
  Poleg tega bi morala nameniti primerno pozornost ter prispevati k spoštovanju in varovanju pravic domorodnih ljudstev ČDO. |
| --- | --- |

(19)

Pridružitev med Unijo in ČDO bi morala upoštevati ohranitev kulturne raznolikosti in identitete ČDO in k temu prispevati.
  Poleg tega bi morala nameniti primerno pozornost ter prispevati k spoštovanju in varovanju pravic domorodnih ljudstev ČDO.

Sprememba 5

Predlog sklepa

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Trgovina in s trgovino povezano sodelovanje med Unijo in ČDO bi morala prispevati k uresničitvi cilja trajnostnega gospodarskega in družbenega razvoja ter varstva okolja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Trgovina in s trgovino povezano sodelovanje med Unijo in ČDO bi morala prispevati k uresničitvi cilja trajnostnega gospodarskega in družbenega razvoja ter varstva okolja.

| (20) | Trgovina in s trgovino povezano sodelovanje med Unijo in ČDO bi morala prispevati k uresničitvi cilja trajnostnega gospodarskega in družbenega razvoja ter varstva okolja
  v skladu s cilji trajnostnega razvoja
  . |
| --- | --- |

(20)

Trgovina in s trgovino povezano sodelovanje med Unijo in ČDO bi morala prispevati k uresničitvi cilja trajnostnega gospodarskega in družbenega razvoja ter varstva okolja
  v skladu s cilji trajnostnega razvoja
  .

Sprememba 6

Predlog sklepa

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Ta sklep bi moral zagotavljati bolj prilagodljiva pravila o poreklu, vključno z novimi možnostmi kumulacije porekla. Kumulacija bi morala biti mogoča ne le s ČDO in državami podpisnicami Sporazuma o gospodarskem partnerstvu, ampak pod določenimi pogoji tudi za proizvode s poreklom iz držav, s katerimi Unija uporablja sporazum o prosti trgovini, in za proizvode, ki v Unijo vstopajo brez dajatev in kvot v okviru splošnega sistema preferencialov Unije, tudi v skladu s pogoji. Ti pogoji so potrebni za
  preprečitev izogibanja izpolnjevanju
  obvez iz trgovinskih določb in za zagotovitev pravilnega delovanja sistemov kumulacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Ta sklep bi moral zagotavljati bolj prilagodljiva pravila o poreklu, vključno z novimi možnostmi kumulacije porekla. Kumulacija bi morala biti mogoča ne le s ČDO in državami podpisnicami Sporazuma o gospodarskem partnerstvu, ampak pod določenimi pogoji tudi za proizvode s poreklom iz držav, s katerimi Unija uporablja sporazum o prosti trgovini, in za proizvode, ki v Unijo vstopajo brez dajatev in kvot v okviru splošnega sistema preferencialov Unije, tudi v skladu s pogoji. Ti pogoji so potrebni za
  preprečitev izogibanja izpolnjevanju
  obvez iz trgovinskih določb in za zagotovitev pravilnega delovanja sistemov kumulacije.

| (21) | Ta sklep bi moral zagotavljati bolj prilagodljiva pravila o poreklu, vključno z novimi možnostmi kumulacije porekla. Kumulacija bi morala biti mogoča ne le s ČDO in državami podpisnicami Sporazuma o gospodarskem partnerstvu, ampak pod določenimi pogoji tudi za proizvode s poreklom iz držav, s katerimi Unija uporablja sporazum o prosti trgovini, in za proizvode, ki v Unijo vstopajo brez dajatev in kvot v okviru splošnega sistema preferencialov Unije, tudi v skladu s pogoji. Ti pogoji so potrebni za
  bolj trdno trgovinsko unijo, ki lahko prepreči izogibanje izpolnjevanja
  obvez iz trgovinskih določb in za zagotovitev pravilnega delovanja sistemov kumulacije. |
| --- | --- |

(21)

Ta sklep bi moral zagotavljati bolj prilagodljiva pravila o poreklu, vključno z novimi možnostmi kumulacije porekla. Kumulacija bi morala biti mogoča ne le s ČDO in državami podpisnicami Sporazuma o gospodarskem partnerstvu, ampak pod določenimi pogoji tudi za proizvode s poreklom iz držav, s katerimi Unija uporablja sporazum o prosti trgovini, in za proizvode, ki v Unijo vstopajo brez dajatev in kvot v okviru splošnega sistema preferencialov Unije, tudi v skladu s pogoji. Ti pogoji so potrebni za
  bolj trdno trgovinsko unijo, ki lahko prepreči izogibanje izpolnjevanja
  obvez iz trgovinskih določb in za zagotovitev pravilnega delovanja sistemov kumulacije.

Sprememba 7

Predlog sklepa

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Sodelovanje na področju finančnih storitev med Unijo in ČDO bi moralo
  prispevati
  k oblikovanju varnejšega, zanesljivejšega, preglednejšega finančnega sistema, ki je bistven za spodbujanje svetovne finančne stabilnosti ter podpiranje trajnostne rasti. Prizadevanja na tem področju bi morala biti usmerjena na približevanje mednarodno dogovorjenim standardom in približevanje predpisov ČDO pravnemu redu Unije na področju finančnih storitev. Ustrezno pozornost bi bilo treba nameniti krepitvi upravne zmogljivosti organov ČDO, med drugim tudi na področju nadzora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Sodelovanje na področju finančnih storitev med Unijo in ČDO bi moralo
  prispevati
  k oblikovanju varnejšega, zanesljivejšega, preglednejšega finančnega sistema, ki je bistven za spodbujanje svetovne finančne stabilnosti ter podpiranje trajnostne rasti. Prizadevanja na tem področju bi morala biti usmerjena na približevanje mednarodno dogovorjenim standardom in približevanje predpisov ČDO pravnemu redu Unije na področju finančnih storitev. Ustrezno pozornost bi bilo treba nameniti krepitvi upravne zmogljivosti organov ČDO, med drugim tudi na področju nadzora.

| (25) | Sodelovanje na področju finančnih storitev med Unijo in ČDO bi moralo
  biti namenjeno boju proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in izogibanju davkom, da se prispeva
  k oblikovanju varnejšega, zanesljivejšega, preglednejšega finančnega sistema, ki je bistven za spodbujanje svetovne finančne stabilnosti ter podpiranje trajnostne rasti. Prizadevanja na tem področju bi morala biti usmerjena na približevanje mednarodno dogovorjenim standardom in približevanje predpisov ČDO pravnemu redu Unije na področju finančnih storitev. Ustrezno pozornost bi bilo treba nameniti krepitvi upravne zmogljivosti organov ČDO, med drugim tudi na področju nadzora. |
| --- | --- |

(25)

Sodelovanje na področju finančnih storitev med Unijo in ČDO bi moralo
  biti namenjeno boju proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in izogibanju davkom, da se prispeva
  k oblikovanju varnejšega, zanesljivejšega, preglednejšega finančnega sistema, ki je bistven za spodbujanje svetovne finančne stabilnosti ter podpiranje trajnostne rasti. Prizadevanja na tem področju bi morala biti usmerjena na približevanje mednarodno dogovorjenim standardom in približevanje predpisov ČDO pravnemu redu Unije na področju finančnih storitev. Ustrezno pozornost bi bilo treba nameniti krepitvi upravne zmogljivosti organov ČDO, med drugim tudi na področju nadzora.

Sprememba 8

Predlog sklepa

Uvodna izjava 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (32) | Ta sklep bi se moral po potrebi sklicevati na [uredbo NDICI] za namen izvajanja sodelovanja ter tako zagotavljati skladnost pri upravljanju z različnimi instrumenti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32)

Ta sklep bi se moral po potrebi sklicevati na [uredbo NDICI] za namen izvajanja sodelovanja ter tako zagotavljati skladnost pri upravljanju z različnimi instrumenti.

črtano

Sprememba 9

Predlog sklepa

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ta sklep vzpostavlja pridružitev čezmorskih držav in ozemelj (v nadaljnjem besedilu: ČDO) Uniji (v nadaljnjem besedilu: pridružitev), ki je partnerstvo, ki temelji na členu 198 PDEU in katerega namen je podpreti trajnostni razvoj ČDO ter spodbujati uveljavljanje vrednot in standardov Unije v širšem svetu. | 1.   Ta sklep vzpostavlja pridružitev čezmorskih držav in ozemelj (v nadaljnjem besedilu: ČDO) Uniji (v nadaljnjem besedilu: pridružitev), ki je partnerstvo, ki temelji na členu 198 PDEU in katerega namen je podpreti trajnostni razvoj ČDO ter spodbujati uveljavljanje vrednot
  , načel
  in standardov Unije v širšem svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Ta sklep vzpostavlja pridružitev čezmorskih držav in ozemelj (v nadaljnjem besedilu: ČDO) Uniji (v nadaljnjem besedilu: pridružitev), ki je partnerstvo, ki temelji na členu 198 PDEU in katerega namen je podpreti trajnostni razvoj ČDO ter spodbujati uveljavljanje vrednot in standardov Unije v širšem svetu.

1.   Ta sklep vzpostavlja pridružitev čezmorskih držav in ozemelj (v nadaljnjem besedilu: ČDO) Uniji (v nadaljnjem besedilu: pridružitev), ki je partnerstvo, ki temelji na členu 198 PDEU in katerega namen je podpreti trajnostni razvoj ČDO ter spodbujati uveljavljanje vrednot
  , načel
  in standardov Unije v širšem svetu.

Sprememba 10

Sprememba 10

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pridružitev med Unijo in ČDO temelji na ciljih, načelih in vrednotah, ki so skupni ČDO, državam članicam, s katerimi so povezani, in Uniji. | 1.   Pridružitev med Unijo in ČDO temelji na ciljih, načelih in vrednotah, ki so skupni ČDO, državam članicam, s katerimi so povezani, in Uniji.
  Prispeva k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, kakor so opredeljeni v Agendi 2030, ter k izvajanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Pridružitev med Unijo in ČDO temelji na ciljih, načelih in vrednotah, ki so skupni ČDO, državam članicam, s katerimi so povezani, in Uniji.

1.   Pridružitev med Unijo in ČDO temelji na ciljih, načelih in vrednotah, ki so skupni ČDO, državam članicam, s katerimi so povezani, in Uniji.
  Prispeva k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, kakor so opredeljeni v Agendi 2030, ter k izvajanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah.

Sprememba 11

Sprememba 11

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 3

Člen 3 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Partnerji pri izvajanju tega sklepa ravnajo po načelih preglednosti, subsidiarnosti in učinkovitosti ter enako obravnavajo vse tri stebre trajnostnega razvoja ČDO: gospodarski razvoj, družbeni razvoj in varstvo okolja. | 3.   Partnerji pri izvajanju tega sklepa ravnajo po načelih preglednosti, subsidiarnosti in učinkovitosti ter enako obravnavajo vse tri stebre trajnostnega razvoja ČDO: gospodarski razvoj, družbeni
  ter kulturni
  razvoj in varstvo okolja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Partnerji pri izvajanju tega sklepa ravnajo po načelih preglednosti, subsidiarnosti in učinkovitosti ter enako obravnavajo vse tri stebre trajnostnega razvoja ČDO: gospodarski razvoj, družbeni razvoj in varstvo okolja.

3.   Partnerji pri izvajanju tega sklepa ravnajo po načelih preglednosti, subsidiarnosti in učinkovitosti ter enako obravnavajo vse tri stebre trajnostnega razvoja ČDO: gospodarski razvoj, družbeni
  ter kulturni
  razvoj in varstvo okolja.

Sprememba 12

Sprememba 12

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 4

Člen 3 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Glavni cilj tega sklepa je spodbujati gospodarski in družbeni razvoj ČDO ter vzpostaviti tesne gospodarske vezi med njimi in Unijo kot celoto.
  Namen pridružitve je uresničiti ta splošni cilj, in sicer s povečanjem konkurenčnosti ČDO, krepitvijo odpornosti ČDO, zmanjšanjem njihove ogroženosti na področju gospodarstva in varstva okolja ter spodbujanjem sodelovanja med njimi in drugimi partnerji. | 4.   Glavni cilj tega sklepa je
  v skladu s členoma 3(5) in členom 21 Pogodbe o Evropski uniji ter členom 198 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  spodbujati gospodarski in družbeni razvoj ČDO ter vzpostaviti tesne gospodarske vezi med njimi in Unijo kot celoto. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Glavni cilj tega sklepa je spodbujati gospodarski in družbeni razvoj ČDO ter vzpostaviti tesne gospodarske vezi med njimi in Unijo kot celoto.
  Namen pridružitve je uresničiti ta splošni cilj, in sicer s povečanjem konkurenčnosti ČDO, krepitvijo odpornosti ČDO, zmanjšanjem njihove ogroženosti na področju gospodarstva in varstva okolja ter spodbujanjem sodelovanja med njimi in drugimi partnerji.

4.   Glavni cilj tega sklepa je
  v skladu s členoma 3(5) in členom 21 Pogodbe o Evropski uniji ter členom 198 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  spodbujati gospodarski in družbeni razvoj ČDO ter vzpostaviti tesne gospodarske vezi med njimi in Unijo kot celoto.

Sprememba 13

Sprememba 13

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 5 – točka a

Člen 3 – odstavek 5 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| a) | spodbujanje sodelovanja s ČDO in podpora temu sodelovanju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

a)

a)

spodbujanje sodelovanja s ČDO in podpora temu sodelovanju;

spodbujanje sodelovanja s ČDO in podpora temu sodelovanju;

črtano

črtano

Sprememba 14

Sprememba 14

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 5 – točka b

Člen 3 – odstavek 5 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | podpora
  Grenlandiji in sodelovanje z njo
  pri reševanju glavnih izzivov,
  na primer dvigu ravni izobraževanja, ter prispevanje k zmogljivosti uprave Grenlandije za oblikovanje in izvajanje nacionalnih politik
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

podpora
  Grenlandiji in sodelovanje z njo
  pri reševanju glavnih izzivov,
  na primer dvigu ravni izobraževanja, ter prispevanje k zmogljivosti uprave Grenlandije za oblikovanje in izvajanje nacionalnih politik
  .

Grenlandiji in sodelovanje z njo

na primer dvigu ravni izobraževanja, ter prispevanje k zmogljivosti uprave Grenlandije za oblikovanje in izvajanje nacionalnih politik

| (b) | podpora
  ČDO
  pri reševanju glavnih izzivov,
  s katerimi se soočajo, vključno s stopnjo izobraževanja v zvezi z Grenlandijo
  ; |
| --- | --- |

(b)

podpora
  ČDO
  pri reševanju glavnih izzivov,
  s katerimi se soočajo, vključno s stopnjo izobraževanja v zvezi z Grenlandijo
  ;

ČDO

s katerimi se soočajo, vključno s stopnjo izobraževanja v zvezi z Grenlandijo

Sprememba 15

Sprememba 15

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 5 – točka b a (novo)

Člen 3 – odstavek 5 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | krepitev odpornosti ČDO z zmanjšanjem njihove gospodarske in okoljske ranljivosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

krepitev odpornosti ČDO z zmanjšanjem njihove gospodarske in okoljske ranljivosti;

krepitev odpornosti ČDO z zmanjšanjem njihove gospodarske in okoljske ranljivosti;

Sprememba 16

Sprememba 16

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 5– točka b b (novo)

Člen 3 – odstavek 5– točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | izboljšanje konkurenčnosti ČDO, vključno s socialnimi standardi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bb)

(bb)

izboljšanje konkurenčnosti ČDO, vključno s socialnimi standardi;

izboljšanje konkurenčnosti ČDO, vključno s socialnimi standardi;

Sprememba 17

Sprememba 17

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 5 – točka b c (novo)

Člen 3 – odstavek 5 – točka b c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bc) | spodbujanje sodelovanja ČDO z drugimi partnerji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bc)

(bc)

spodbujanje sodelovanja ČDO z drugimi partnerji.

spodbujanje sodelovanja ČDO z drugimi partnerji.

Sprememba 18

Sprememba 18

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 6

Člen 3 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Pri uresničevanju teh ciljev je treba spoštovati temeljna načela
  svobode,
  demokracije,
  človekovih pravic in temeljnih svoboščin
  , pravne države, dobrega upravljanja in trajnostnega razvoja, ki so skupna ČDO in državam članicam, s katerimi so povezani. | 6.   Pri uresničevanju teh ciljev je treba spoštovati temeljna načela demokracije,
  pristopa na podlagi pravice, ki vključuje vse človekove pravice in temeljne svoboščine
  , pravne države, dobrega upravljanja in trajnostnega razvoja, ki so skupna ČDO in državam članicam, s katerimi so povezani.
  Enako velja tudi za načelo nediskriminacije na podlagi spola, rase, etničnega porekla, veroizpovedi, invalidnosti, starosti, spolne usmerjenosti ter enakosti spolov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Pri uresničevanju teh ciljev je treba spoštovati temeljna načela
  svobode,
  demokracije,
  človekovih pravic in temeljnih svoboščin
  , pravne države, dobrega upravljanja in trajnostnega razvoja, ki so skupna ČDO in državam članicam, s katerimi so povezani.

6.   Pri uresničevanju teh ciljev je treba spoštovati temeljna načela demokracije,
  pristopa na podlagi pravice, ki vključuje vse človekove pravice in temeljne svoboščine
  , pravne države, dobrega upravljanja in trajnostnega razvoja, ki so skupna ČDO in državam članicam, s katerimi so povezani.
  Enako velja tudi za načelo nediskriminacije na podlagi spola, rase, etničnega porekla, veroizpovedi, invalidnosti, starosti, spolne usmerjenosti ter enakosti spolov.

Sprememba 19

Sprememba 19

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija pri načrtovanju in izvajanju, predvsem pa pri sprejemanju smernic, ustrezno upošteva omejene upravne in kadrovske zmogljivosti ČDO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija pri načrtovanju in izvajanju, predvsem pa pri sprejemanju smernic, ustrezno upošteva omejene upravne in kadrovske zmogljivosti ČDO.

Komisija pri načrtovanju in izvajanju, predvsem pa pri sprejemanju smernic, ustrezno upošteva omejene upravne in kadrovske zmogljivosti ČDO.

Sprememba 20

Sprememba 20

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 5 – odstavek 2 – točka a

Člen 5 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | gospodarska diverzifikacija gospodarstev ČDO, vključno z nadaljnjim povezovanjem v svetovna in regionalna gospodarstva; v posebnem primeru Grenlandije je treba povečati usposobljenost njene delovne sile; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

gospodarska diverzifikacija gospodarstev ČDO, vključno z nadaljnjim povezovanjem v svetovna in regionalna gospodarstva; v posebnem primeru Grenlandije je treba povečati usposobljenost njene delovne sile;

| (a) | gospodarska
  trajnostna
  diverzifikacija gospodarstev ČDO, vključno z nadaljnjim povezovanjem v svetovna in regionalna gospodarstva; v posebnem primeru Grenlandije je treba povečati usposobljenost njene delovne sile; |
| --- | --- |

(a)

gospodarska
  trajnostna
  diverzifikacija gospodarstev ČDO, vključno z nadaljnjim povezovanjem v svetovna in regionalna gospodarstva; v posebnem primeru Grenlandije je treba povečati usposobljenost njene delovne sile;

trajnostna

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 5 – odstavek 2 – točka a a (novo)

Člen 5 – odstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | spodbujanje kakovostnega socialnega modela; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

spodbujanje kakovostnega socialnega modela;

spodbujanje kakovostnega socialnega modela;

Sprememba 22

Sprememba 22

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 5 – odstavek 2 – točka e

Člen 5 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | ukrepi za zmanjšanje tveganja nesreč; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

ukrepi za zmanjšanje tveganja nesreč;

| (e) | ukrepi za zmanjšanje tveganja nesreč
  ob upoštevanju prednostnih nalog, opredeljenih v Sendajskem okviru za obdobje 2015–2030
  ; |
| --- | --- |

(e)

ukrepi za zmanjšanje tveganja nesreč
  ob upoštevanju prednostnih nalog, opredeljenih v Sendajskem okviru za obdobje 2015–2030
  ;

ob upoštevanju prednostnih nalog, opredeljenih v Sendajskem okviru za obdobje 2015–2030

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 5 – odstavek 2 – točka h a (novo)

Člen 5 – odstavek 2 – točka h a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ha) | vprašanja v zvezi s karibskimi in pacifiškimi državami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ha)

(ha)

vprašanja v zvezi s karibskimi in pacifiškimi državami.

vprašanja v zvezi s karibskimi in pacifiškimi državami.

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 7 – odstavek 2

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   V ta namen lahko Unija in ČDO izmenjujejo informacije in najboljše prakse ali vzpostavijo druge oblike tesnega sodelovanja in usklajevanja z drugimi partnerji v okviru članstva ČDO v regionalnih in mednarodnih organizacijah, če je primerno, s pomočjo mednarodnih sporazumov. | 2.   V ta namen lahko Unija in ČDO izmenjujejo informacije in najboljše prakse ali vzpostavijo druge oblike tesnega sodelovanja in usklajevanja z drugimi partnerji v okviru članstva ČDO v regionalnih in mednarodnih organizacijah, če je primerno, s pomočjo mednarodnih sporazumov
  , da bi prispevali k skladnemu vključevanju ČDO v njihova geografska območja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   V ta namen lahko Unija in ČDO izmenjujejo informacije in najboljše prakse ali vzpostavijo druge oblike tesnega sodelovanja in usklajevanja z drugimi partnerji v okviru članstva ČDO v regionalnih in mednarodnih organizacijah, če je primerno, s pomočjo mednarodnih sporazumov.

2.   V ta namen lahko Unija in ČDO izmenjujejo informacije in najboljše prakse ali vzpostavijo druge oblike tesnega sodelovanja in usklajevanja z drugimi partnerji v okviru članstva ČDO v regionalnih in mednarodnih organizacijah, če je primerno, s pomočjo mednarodnih sporazumov
  , da bi prispevali k skladnemu vključevanju ČDO v njihova geografska območja
  .

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 7 – odstavek 3

Člen 7 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Namen pridružitve je podpreti sodelovanje med ČDO in drugimi partnerji na področjih sodelovanja, ki so določena v delih II in III tega sklepa. V zvezi s tem je cilj pridružitve spodbuditi sodelovanje med ČDO in najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 PDEU, njihovimi sosednjimi državami AKP ter državami in ozemlji, ki niso države AKP. Unija za uresničitev tega cilja izboljša usklajevanje in sinergije med zadevnimi programi Unije. Unija
  si tudi prizadeva za vključevanje
  ČDO v različne oblike dialoga, ki ga ima z njihovimi sosednjimi državami, ne glede na to, ali so ali niso države ali ozemlja AKP, in z najbolj oddaljenimi regijami, kadar je to primerno. | 3.   Namen pridružitve je podpreti sodelovanje med ČDO in drugimi partnerji na področjih sodelovanja, ki so določena v delih II in III tega sklepa. V zvezi s tem je cilj pridružitve spodbuditi sodelovanje med ČDO in najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 PDEU, njihovimi sosednjimi državami AKP ter državami in ozemlji, ki niso države AKP. Unija za uresničitev tega cilja izboljša usklajevanje in sinergije med zadevnimi programi Unije. Unija
  vključi
  ČDO v različne oblike dialoga, ki ga ima z njihovimi sosednjimi državami, ne glede na to, ali so ali niso države ali ozemlja AKP, in z najbolj oddaljenimi regijami, kadar je to primerno
  , in jim ponudi status opazovalca
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Namen pridružitve je podpreti sodelovanje med ČDO in drugimi partnerji na področjih sodelovanja, ki so določena v delih II in III tega sklepa. V zvezi s tem je cilj pridružitve spodbuditi sodelovanje med ČDO in najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 PDEU, njihovimi sosednjimi državami AKP ter državami in ozemlji, ki niso države AKP. Unija za uresničitev tega cilja izboljša usklajevanje in sinergije med zadevnimi programi Unije. Unija
  si tudi prizadeva za vključevanje
  ČDO v različne oblike dialoga, ki ga ima z njihovimi sosednjimi državami, ne glede na to, ali so ali niso države ali ozemlja AKP, in z najbolj oddaljenimi regijami, kadar je to primerno.

3.   Namen pridružitve je podpreti sodelovanje med ČDO in drugimi partnerji na področjih sodelovanja, ki so določena v delih II in III tega sklepa. V zvezi s tem je cilj pridružitve spodbuditi sodelovanje med ČDO in najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 PDEU, njihovimi sosednjimi državami AKP ter državami in ozemlji, ki niso države AKP. Unija za uresničitev tega cilja izboljša usklajevanje in sinergije med zadevnimi programi Unije. Unija
  vključi
  ČDO v različne oblike dialoga, ki ga ima z njihovimi sosednjimi državami, ne glede na to, ali so ali niso države ali ozemlja AKP, in z najbolj oddaljenimi regijami, kadar je to primerno
  , in jim ponudi status opazovalca
  .

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 7 – odstavek 4 – točka a a (novo)

Člen 7 – odstavek 4 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | krepitev zmogljivosti ČDO, da bi vplivali na sprejetje regionalnih strategij, pri katerih bi se upoštevali njihove posebnosti, njihov potencial ter njihova evropska perspektiva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

krepitev zmogljivosti ČDO, da bi vplivali na sprejetje regionalnih strategij, pri katerih bi se upoštevali njihove posebnosti, njihov potencial ter njihova evropska perspektiva;

krepitev zmogljivosti ČDO, da bi vplivali na sprejetje regionalnih strategij, pri katerih bi se upoštevali njihove posebnosti, njihov potencial ter njihova evropska perspektiva;

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 9 – naslov

Člen 9 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Posebna obravnava | Posebna obravnava
  odročnih ČDO |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Posebna obravnava

Posebna obravnava
  odročnih ČDO

odročnih ČDO

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 9-a (novo)

Člen 9-a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 9a




  Posebna obravnava manj razvitih ČDO





  1.
     
  Pri pridružitvi se upošteva raznolikost ČDO v smislu njihove stopnje razvoja in strukturnih omejitev.






  2.
     
  Za manj razvite ČDO se vzpostavi posebna obravnava.






  3.
     
  Da bi omogočili manj razvitim ČDO, da nadoknadijo zaostanek v razvoju in obravnavajo svoje stalne strukturne omejitve, je treba pri določanju obsega finančne podpore in z njo povezanih pogojev ustrezno upoštevati njihove posebnosti.






  4.
     
  ČDO, ki velja za najmanj razvito, je Wallis in Futuna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9a

Posebna obravnava manj razvitih ČDO

1.
     
  Pri pridružitvi se upošteva raznolikost ČDO v smislu njihove stopnje razvoja in strukturnih omejitev.

2.
     
  Za manj razvite ČDO se vzpostavi posebna obravnava.

3.
     
  Da bi omogočili manj razvitim ČDO, da nadoknadijo zaostanek v razvoju in obravnavajo svoje stalne strukturne omejitve, je treba pri določanju obsega finančne podpore in z njo povezanih pogojev ustrezno upoštevati njihove posebnosti.

4.
     
  ČDO, ki velja za najmanj razvito, je Wallis in Futuna.

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 10 – odstavek 1

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pridružitev temelji na širokem dialogu in posvetovanjih o vprašanjih skupnega interesa med ČDO, državami članicami, s katerimi so povezani,
  in
  Komisijo ter, če je primerno, Evropsko investicijsko banko (v nadaljnjem besedilu: EIB). | 1.   Pridružitev temelji na širokem dialogu in posvetovanjih o vprašanjih skupnega interesa med ČDO, državami članicami, s katerimi so povezani, Komisijo
  in Evropskim parlamentom
  ter, če je primerno, Evropsko investicijsko banko (v nadaljnjem besedilu: EIB). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Pridružitev temelji na širokem dialogu in posvetovanjih o vprašanjih skupnega interesa med ČDO, državami članicami, s katerimi so povezani,
  in
  Komisijo ter, če je primerno, Evropsko investicijsko banko (v nadaljnjem besedilu: EIB).

1.   Pridružitev temelji na širokem dialogu in posvetovanjih o vprašanjih skupnega interesa med ČDO, državami članicami, s katerimi so povezani, Komisijo
  in Evropskim parlamentom
  ter, če je primerno, Evropsko investicijsko banko (v nadaljnjem besedilu: EIB).

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 12 – naslov

Člen 12 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Odgovornosti nevladnih akterjev | Odgovornosti
  civilne družbe in
  nevladnih akterjev |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Odgovornosti nevladnih akterjev

Odgovornosti
  civilne družbe in
  nevladnih akterjev

civilne družbe in

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 12 – odstavek 1

Člen 12 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Nevladni
  akterji imajo lahko vlogo v izmenjavi informacij in pri posvetovanjih o sodelovanju ter zlasti pri pripravi in izvajanju pomoči glede sodelovanja ter projektov ali programov sodelovanja. Nanje se lahko prenesejo pooblastila finančnega upravljanja za izvajanje teh projektov ali programov za podporo lokalnim razvojnim pobudam. | 1.   
  Civilna družba, zasebni sektor ter nevladni
  akterji imajo lahko vlogo v izmenjavi informacij in pri posvetovanjih o sodelovanju ter zlasti pri pripravi in izvajanju pomoči glede sodelovanja ter projektov ali programov sodelovanja. Nanje se lahko prenesejo pooblastila finančnega upravljanja za izvajanje teh projektov ali programov za podporo lokalnim razvojnim pobudam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Nevladni
  akterji imajo lahko vlogo v izmenjavi informacij in pri posvetovanjih o sodelovanju ter zlasti pri pripravi in izvajanju pomoči glede sodelovanja ter projektov ali programov sodelovanja. Nanje se lahko prenesejo pooblastila finančnega upravljanja za izvajanje teh projektov ali programov za podporo lokalnim razvojnim pobudam.

1.   
  Civilna družba, zasebni sektor ter nevladni
  akterji imajo lahko vlogo v izmenjavi informacij in pri posvetovanjih o sodelovanju ter zlasti pri pripravi in izvajanju pomoči glede sodelovanja ter projektov ali programov sodelovanja. Nanje se lahko prenesejo pooblastila finančnega upravljanja za izvajanje teh projektov ali programov za podporo lokalnim razvojnim pobudam.

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 13 – odstavek 3

Člen 13 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Dialog omogoča, da se ČDO popolnoma vključijo v izvajanje pridružitve. | 3.   Dialog omogoča, da se ČDO popolnoma vključijo v izvajanje pridružitve
  , pa tudi v določanje in izvajanje regionalnih strategij Unije na območjih, na katerih se nahajajo ČDO
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Dialog omogoča, da se ČDO popolnoma vključijo v izvajanje pridružitve.

3.   Dialog omogoča, da se ČDO popolnoma vključijo v izvajanje pridružitve
  , pa tudi v določanje in izvajanje regionalnih strategij Unije na območjih, na katerih se nahajajo ČDO
  .

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 13 – odstavek 4

Člen 13 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Dialog je med drugim usmerjen na določena politična vprašanja, ki so v skupnem interesu ali splošnega pomena doseganje ciljev pridružitve. | 4.   Dialog je med drugim usmerjen na določena politična vprašanja, ki so v skupnem interesu ali splošnega pomena
  za
  doseganje
  tako
  ciljev pridružitve
  kot ciljev trajnostnega razvoja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Dialog je med drugim usmerjen na določena politična vprašanja, ki so v skupnem interesu ali splošnega pomena doseganje ciljev pridružitve.

4.   Dialog je med drugim usmerjen na določena politična vprašanja, ki so v skupnem interesu ali splošnega pomena
  za
  doseganje
  tako
  ciljev pridružitve
  kot ciljev trajnostnega razvoja
  .

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 13 – odstavek 5

Člen 13 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Dialog z Grenlandijo zlasti zagotavlja podlago za širše sodelovanje in dialog na področjih, ki med drugim zadevajo energijo, podnebne spremembe in okolje, naravne vire, vključno s surovinami in ribjim staležem, pomorski promet, raziskave in inovacije ter arktično razsežnost navedenih vprašanj. | 5.   Dialog z Grenlandijo zlasti zagotavlja podlago za širše sodelovanje in dialog na področjih, ki med drugim zadevajo
  izobraževanje,
  energijo, podnebne spremembe in okolje,
  naravo,
  naravne vire, vključno s surovinami in ribjim staležem, pomorski promet, raziskave in inovacije ter arktično razsežnost navedenih vprašanj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Dialog z Grenlandijo zlasti zagotavlja podlago za širše sodelovanje in dialog na področjih, ki med drugim zadevajo energijo, podnebne spremembe in okolje, naravne vire, vključno s surovinami in ribjim staležem, pomorski promet, raziskave in inovacije ter arktično razsežnost navedenih vprašanj.

5.   Dialog z Grenlandijo zlasti zagotavlja podlago za širše sodelovanje in dialog na področjih, ki med drugim zadevajo
  izobraževanje,
  energijo, podnebne spremembe in okolje,
  naravo,
  naravne vire, vključno s surovinami in ribjim staležem, pomorski promet, raziskave in inovacije ter arktično razsežnost navedenih vprašanj.

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 13 – odstavek 5 a (novo)

Člen 13 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Namen dialoga s karibskimi ČDO je predvsem okrepiti evropsko strategijo v karibski regiji ter sodelovati pri vprašanjih v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, podnebnimi spremembami, trajnostnim upravljanjem virov ter preprečevanjem in obvladovanjem tveganja za nesreče, socialno razsežnostjo pa tudi spodbujanjem dobrega upravljanja, zlasti na fiskalnem področju, in boja proti organiziranemu kriminalu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Namen dialoga s karibskimi ČDO je predvsem okrepiti evropsko strategijo v karibski regiji ter sodelovati pri vprašanjih v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, podnebnimi spremembami, trajnostnim upravljanjem virov ter preprečevanjem in obvladovanjem tveganja za nesreče, socialno razsežnostjo pa tudi spodbujanjem dobrega upravljanja, zlasti na fiskalnem področju, in boja proti organiziranemu kriminalu.

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 13 – odstavek 5 b (novo)

Člen 13 – odstavek 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Namen dialoga s pacifiškimi ČDO je predvsem določiti in s povečano evropsko prisotnostjo začeti izvajati ambiciozno evropsko strategijo v pacifiški regiji ter sodelovati pri socialnih vprašanjih, trajnostnem upravljanju morskih in kopenskih virov, podnebnih spremembah, energiji, okolju in modrem gospodarstvu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5b.
     
  Namen dialoga s pacifiškimi ČDO je predvsem določiti in s povečano evropsko prisotnostjo začeti izvajati ambiciozno evropsko strategijo v pacifiški regiji ter sodelovati pri socialnih vprašanjih, trajnostnem upravljanju morskih in kopenskih virov, podnebnih spremembah, energiji, okolju in modrem gospodarstvu.

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 14 – odstavek 1 – točka a

Člen 14 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | forum za dialog med ČDO in EU (v nadaljnjem besedilu: forum ČDO–EU) se organizira enkrat letno, da se srečajo organi ČDO, predstavniki držav članic
  in
  Komisija.
  Člani Evropskega parlamenta,
  predstavniki EIB
  in
  predstavniki najbolj oddaljenih regij se po potrebi pridružijo forumu ČDO–EU; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

forum za dialog med ČDO in EU (v nadaljnjem besedilu: forum ČDO–EU) se organizira enkrat letno, da se srečajo organi ČDO, predstavniki držav članic
  in
  Komisija.
  Člani Evropskega parlamenta,
  predstavniki EIB
  in
  predstavniki najbolj oddaljenih regij se po potrebi pridružijo forumu ČDO–EU;

in

Člani Evropskega parlamenta,

in

| (a) | forum za
  politični
  dialog med ČDO in EU (v nadaljnjem besedilu: forum ČDO–EU) se organizira enkrat letno, da se srečajo organi ČDO, predstavniki držav članic, Komisija,
  država, ki predseduje Svetu, in Evropski parlament
  .
  Združenje ČDO (OCTA)
  , predstavniki EIB, predstavniki najbolj oddaljenih regij
  in predstavniki tretjih držav oziroma ozemelj v sosedstvu ČDO
  se po potrebi pridružijo forumu ČDO–EU; |
| --- | --- |

(a)

forum za
  politični
  dialog med ČDO in EU (v nadaljnjem besedilu: forum ČDO–EU) se organizira enkrat letno, da se srečajo organi ČDO, predstavniki držav članic, Komisija,
  država, ki predseduje Svetu, in Evropski parlament
  .
  Združenje ČDO (OCTA)
  , predstavniki EIB, predstavniki najbolj oddaljenih regij
  in predstavniki tretjih držav oziroma ozemelj v sosedstvu ČDO
  se po potrebi pridružijo forumu ČDO–EU;

politični

država, ki predseduje Svetu, in Evropski parlament

Združenje ČDO (OCTA)

in predstavniki tretjih držav oziroma ozemelj v sosedstvu ČDO

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 14 – odstavek 1 – točka b

Člen 14 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | Komisija, ČDO in države članice, s katerimi so povezani, se redno tristransko posvetujejo. Ta posvetovanja se organizirajo vsaj
  trikrat
  letno na pobudo Komisije ali na zahtevo ČDO in držav članic, s katerimi so povezani; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

Komisija, ČDO in države članice, s katerimi so povezani, se redno tristransko posvetujejo. Ta posvetovanja se organizirajo vsaj
  trikrat
  letno na pobudo Komisije ali na zahtevo ČDO in držav članic, s katerimi so povezani;

trikrat

| (b) | Komisija, ČDO in države članice, s katerimi so povezani, se redno tristransko posvetujejo. Ta posvetovanja se organizirajo vsaj
  štirikrat
  letno na pobudo Komisije ali na zahtevo ČDO in držav članic, s katerimi so povezani; |
| --- | --- |

(b)

Komisija, ČDO in države članice, s katerimi so povezani, se redno tristransko posvetujejo. Ta posvetovanja se organizirajo vsaj
  štirikrat
  letno na pobudo Komisije ali na zahtevo ČDO in držav članic, s katerimi so povezani;

štirikrat

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Del II – poglavje 1 – naslov

Del II – poglavje 1 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| OKOLJSKA VPRAŠANJA, PODNEBNE SPREMEMBE, OCEANI IN ZMANJŠEVANJE NESREČ | OKOLJSKA VPRAŠANJA, PODNEBNE SPREMEMBE, OCEANI IN ZMANJŠEVANJE
  TVEGANJA
  NESREČ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

OKOLJSKA VPRAŠANJA, PODNEBNE SPREMEMBE, OCEANI IN ZMANJŠEVANJE NESREČ

OKOLJSKA VPRAŠANJA, PODNEBNE SPREMEMBE, OCEANI IN ZMANJŠEVANJE
  TVEGANJA
  NESREČ

TVEGANJA

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 15 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 15 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju okolja, podnebnih sprememb
  in
  zmanjševanja tveganja nesreč nanaša na: | V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju okolja, podnebnih sprememb, zmanjševanja tveganja nesreč
  in izboljšanja odpornosti
  nanaša na: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju okolja, podnebnih sprememb
  in
  zmanjševanja tveganja nesreč nanaša na:

in

V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju okolja, podnebnih sprememb, zmanjševanja tveganja nesreč
  in izboljšanja odpornosti
  nanaša na:

in izboljšanja odpornosti

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 15 – odstavek 1 – točka c

Člen 15 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | spodbujanje trajnostne uporabe virov in učinkovite rabe virov
  ter razdruževanja gospodarske rasti in degradacije okolja
  ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

spodbujanje trajnostne uporabe virov in učinkovite rabe virov
  ter razdruževanja gospodarske rasti in degradacije okolja
  ter

ter razdruževanja gospodarske rasti in degradacije okolja

| (c) | spodbujanje trajnostne uporabe virov in učinkovite rabe virov
  za doseganje nizkoogljičnega gospodarstva, ki temelji na strategijah za pravičen prehod
  ter |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje trajnostne uporabe virov in učinkovite rabe virov
  za doseganje nizkoogljičnega gospodarstva, ki temelji na strategijah za pravičen prehod
  ter

za doseganje nizkoogljičnega gospodarstva, ki temelji na strategijah za pravičen prehod

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 16 – odstavek 1 – točka e a (novo)

Člen 16 – odstavek 1 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | obravnavanje težav, povezanih z degradacijo tal, vključno z dviganjem morske gladine in onesnaženjem tal. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

obravnavanje težav, povezanih z degradacijo tal, vključno z dviganjem morske gladine in onesnaženjem tal.

obravnavanje težav, povezanih z degradacijo tal, vključno z dviganjem morske gladine in onesnaženjem tal.

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 17 – odstavek 1

Člen 17 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi nanaša na uveljavljanje ohranjanja gozdov in trajnostnega gospodarjenja z njimi, vključno z njihovo vlogo pri varovanju okolja pred erozijo in nadzoru dezertifikacije, ter na pogozdovanje in upravljanje izvoza lesa. | V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi nanaša na uveljavljanje ohranjanja gozdov in trajnostnega gospodarjenja z njimi, vključno z njihovo vlogo pri varovanju okolja pred erozijo in nadzoru dezertifikacije, ter na pogozdovanje in upravljanje izvoza lesa
  ter boj proti nezakoniti sečnji
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi nanaša na uveljavljanje ohranjanja gozdov in trajnostnega gospodarjenja z njimi, vključno z njihovo vlogo pri varovanju okolja pred erozijo in nadzoru dezertifikacije, ter na pogozdovanje in upravljanje izvoza lesa.

V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi nanaša na uveljavljanje ohranjanja gozdov in trajnostnega gospodarjenja z njimi, vključno z njihovo vlogo pri varovanju okolja pred erozijo in nadzoru dezertifikacije, ter na pogozdovanje in upravljanje izvoza lesa
  ter boj proti nezakoniti sečnji
  .

ter boj proti nezakoniti sečnji

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 18 – odstavek 1 – točka b

Člen 18 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | uskladitev interesov gospodarskih in družbenih dejavnosti, kot so ribištvo in akvakultura, turizem, pomorski promet in kmetijstvo, s potencialom morskih in obalnih območij v smislu obnovljivih virov energije in surovin, pri čemer se upoštevajo vplivi podnebnih sprememb in človekovih dejavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

uskladitev interesov gospodarskih in družbenih dejavnosti, kot so ribištvo in akvakultura, turizem, pomorski promet in kmetijstvo, s potencialom morskih in obalnih območij v smislu obnovljivih virov energije in surovin, pri čemer se upoštevajo vplivi podnebnih sprememb in človekovih dejavnosti.

| (b) | uskladitev interesov gospodarskih in družbenih dejavnosti, kot so ribištvo in akvakultura, turizem, pomorski promet in
  trajnostno
  kmetijstvo, s potencialom morskih in obalnih območij v smislu obnovljivih virov energije in surovin, pri čemer se upoštevajo vplivi podnebnih sprememb in človekovih dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

uskladitev interesov gospodarskih in družbenih dejavnosti, kot so ribištvo in akvakultura, turizem, pomorski promet in
  trajnostno
  kmetijstvo, s potencialom morskih in obalnih območij v smislu obnovljivih virov energije in surovin, pri čemer se upoštevajo vplivi podnebnih sprememb in človekovih dejavnosti.

trajnostno

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 23 – odstavek 1 – točka c

Člen 23 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | razvoj in krepitev varstva okolja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

razvoj in krepitev varstva okolja;

| (c) | razvoj in krepitev
  človekovih pravic ter socialnega varstva in
  varstva okolja; |
| --- | --- |

(c)

razvoj in krepitev
  človekovih pravic ter socialnega varstva in
  varstva okolja;

človekovih pravic ter socialnega varstva in

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 24 – odstavek 1 – točka b

Člen 24 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | prispevanje k prizadevanjem partnerskih držav pri izpolnjevanju njihovih zavez glede podnebnih sprememb v skladu s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

prispevanje k prizadevanjem partnerskih držav pri izpolnjevanju njihovih zavez glede podnebnih sprememb v skladu s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah;

| (b) | prispevanje k prizadevanjem partnerskih držav pri izpolnjevanju njihovih zavez glede podnebnih sprememb v skladu s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah
  in k ciljem trajnostnega razvoja
  ; |
| --- | --- |

(b)

prispevanje k prizadevanjem partnerskih držav pri izpolnjevanju njihovih zavez glede podnebnih sprememb v skladu s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah
  in k ciljem trajnostnega razvoja
  ;

in k ciljem trajnostnega razvoja

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Del II – poglavje 4 – naslov

Del II – poglavje 4 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| MLADI, IZOBRAŽEVANJE, USPOSABLJANJE, ZDRAVJE, ZAPOSLOVANJE, SOCIALNA VARNOST, VARNOST HRANE IN VARNOST PRESKRBE S HRANO | MLADI,
  ŽENSKE,
  IZOBRAŽEVANJE, USPOSABLJANJE, ZDRAVJE, ZAPOSLOVANJE, SOCIALNA VARNOST, VARNOST HRANE IN VARNOST PRESKRBE S HRANO |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

MLADI, IZOBRAŽEVANJE, USPOSABLJANJE, ZDRAVJE, ZAPOSLOVANJE, SOCIALNA VARNOST, VARNOST HRANE IN VARNOST PRESKRBE S HRANO

MLADI,
  ŽENSKE,
  IZOBRAŽEVANJE, USPOSABLJANJE, ZDRAVJE, ZAPOSLOVANJE, SOCIALNA VARNOST, VARNOST HRANE IN VARNOST PRESKRBE S HRANO

ŽENSKE,

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 32 – odstavek 2 a (novo)

Člen 32 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Unija in ČDO sodelujejo pri zagotavljanju dejavnega vključevanja mladih na trg dela, da se prepreči brezposelnost med njimi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Unija in ČDO sodelujejo pri zagotavljanju dejavnega vključevanja mladih na trg dela, da se prepreči brezposelnost med njimi.

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 32 a (novo)

Člen 32 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 32a




  Enakost spolov





  1.
     
  Unija si prizadeva za spodbujanje enakosti in enakopravnosti med spoloma v ČDO, opolnomočenjem žensk ter omogočanje enakih političnih in ekonomskih možnosti za ženske.






  2.
     
  Cilj pridružitve je zaščititi pravice žensk in deklet, vključno z zaščito pred vsemi oblikami nasilja.






  3.
     
  Cilj pridružitve je tudi spodbujati opolnomočenje žensk, zlasti v njihovi vlogi akterjev trajnostnega razvoja ter na gospodarskem in finančnem področju.




  V vse pobude je treba vključiti vidik spola. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 32a

Enakost spolov

1.
     
  Unija si prizadeva za spodbujanje enakosti in enakopravnosti med spoloma v ČDO, opolnomočenjem žensk ter omogočanje enakih političnih in ekonomskih možnosti za ženske.

2.
     
  Cilj pridružitve je zaščititi pravice žensk in deklet, vključno z zaščito pred vsemi oblikami nasilja.

3.
     
  Cilj pridružitve je tudi spodbujati opolnomočenje žensk, zlasti v njihovi vlogi akterjev trajnostnega razvoja ter na gospodarskem in finančnem področju.

V vse pobude je treba vključiti vidik spola.

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 33 – odstavek 1 – točka b

Člen 33 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | podporo ČDO pri določitvi in izvajanju izobraževalnih politik in politik za poklicno usposabljanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

podporo ČDO pri določitvi in izvajanju izobraževalnih politik in politik za poklicno usposabljanje.

| (b) | podporo ČDO pri določitvi in izvajanju izobraževalnih politik in politik za poklicno usposabljanje
  ter |
| --- | --- |

(b)

podporo ČDO pri določitvi in izvajanju izobraževalnih politik in politik za poklicno usposabljanje
  ter

ter

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 33 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 33 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | podpora sodelovanju in dostopu ČDO do programa Erasmus+ s spodbujanjem in povečanjem mobilnosti morebitnih upravičencev iz ČDO in v ČDO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

podpora sodelovanju in dostopu ČDO do programa Erasmus+ s spodbujanjem in povečanjem mobilnosti morebitnih upravičencev iz ČDO in v ČDO.

podpora sodelovanju in dostopu ČDO do programa Erasmus+ s spodbujanjem in povečanjem mobilnosti morebitnih upravičencev iz ČDO in v ČDO.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 38 – naslov

Člen 38 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Uprizoritvene umetnosti | Likovne umetnosti |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Uprizoritvene umetnosti

Uprizoritvene umetnosti

Likovne umetnosti

Likovne umetnosti

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 38 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 38 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju
  uprizoritvenih
  umetnosti nanaša na: | V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju
  likovnih
  umetnosti nanaša na: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju
  uprizoritvenih
  umetnosti nanaša na:

uprizoritvenih

V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju
  likovnih
  umetnosti nanaša na:

likovnih

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 38 – odstavek 1 – točka a

Člen 38 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | lažje in pogostejše stike med izvajalci
  uprizoritvenih
  umetnosti na področjih, kot so poklicne izmenjave in usposabljanje, vključno z udeležbo na avdicijah, razvojem mrež in spodbujanjem povezovanja v mreže; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

lažje in pogostejše stike med izvajalci
  uprizoritvenih
  umetnosti na področjih, kot so poklicne izmenjave in usposabljanje, vključno z udeležbo na avdicijah, razvojem mrež in spodbujanjem povezovanja v mreže;

uprizoritvenih

| (a) | lažje in pogostejše stike med izvajalci
  likovnih
  umetnosti na področjih, kot so poklicne izmenjave in usposabljanje, vključno z udeležbo na avdicijah, razvojem mrež in spodbujanjem povezovanja v mreže
  z ustrezno finančno podporo
  ; |
| --- | --- |

(a)

lažje in pogostejše stike med izvajalci
  likovnih
  umetnosti na področjih, kot so poklicne izmenjave in usposabljanje, vključno z udeležbo na avdicijah, razvojem mrež in spodbujanjem povezovanja v mreže
  z ustrezno finančno podporo
  ;

likovnih

z ustrezno finančno podporo

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 38 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 38 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | spodbujanje umetniške produkcije ČDO v Uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

spodbujanje umetniške produkcije ČDO v Uniji;

spodbujanje umetniške produkcije ČDO v Uniji;

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 39 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 39 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V okviru pridružitve je sodelovanje na področju materialne in nematerialne kulturne dediščine in zgodovinskih spomenikov namenjeno spodbujanju izmenjav izkušenj in najboljših praks s pomočjo: | V okviru pridružitve je sodelovanje na področju materialne in nematerialne kulturne dediščine in zgodovinskih spomenikov namenjeno spodbujanju izmenjav izkušenj in najboljših praks
  ter trajnostnega vrednotenja teh objektov
  s pomočjo: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V okviru pridružitve je sodelovanje na področju materialne in nematerialne kulturne dediščine in zgodovinskih spomenikov namenjeno spodbujanju izmenjav izkušenj in najboljših praks s pomočjo:

V okviru pridružitve je sodelovanje na področju materialne in nematerialne kulturne dediščine in zgodovinskih spomenikov namenjeno spodbujanju izmenjav izkušenj in najboljših praks
  ter trajnostnega vrednotenja teh objektov
  s pomočjo:

ter trajnostnega vrednotenja teh objektov

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – odstavek 1 – točka d a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | izboljšanje znanja, ohranjanje ter vrednotenje materialne in nematerialne kulturne dediščine ČDO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

izboljšanje znanja, ohranjanje ter vrednotenje materialne in nematerialne kulturne dediščine ČDO.

izboljšanje znanja, ohranjanje ter vrednotenje materialne in nematerialne kulturne dediščine ČDO.

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Del II – poglavje 6 – naslov

Del II – poglavje 6 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| BOJ PROTI ORGANIZIRANEMU KRIMINALU | SPODBUJANJE NAČEL PRAVNE DRŽAVE |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

BOJ PROTI ORGANIZIRANEMU KRIMINALU

BOJ PROTI ORGANIZIRANEMU KRIMINALU

SPODBUJANJE NAČEL PRAVNE DRŽAVE

SPODBUJANJE NAČEL PRAVNE DRŽAVE

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 40 a (novo)

Člen 40 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 40a




  Spodbujanje načel pravne države





  1.
     
  Cilj pridružitve je spodbujanje načel demokracije, pravne države ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, na katerih temelji, in sicer z dialogom ter sodelovanjem med Unijo in ČDO.






  2.
     
  ČDO so kot oddaljena ozemlja Unije pomembni akterji pri širjenju vrednot in načel Unije v posameznih regijah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 40a

Spodbujanje načel pravne države

1.
     
  Cilj pridružitve je spodbujanje načel demokracije, pravne države ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, na katerih temelji, in sicer z dialogom ter sodelovanjem med Unijo in ČDO.

2.
     
  ČDO so kot oddaljena ozemlja Unije pomembni akterji pri širjenju vrednot in načel Unije v posameznih regijah.

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 41 – naslov

Člen 41 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Boj proti organiziranemu kriminalu, trgovini z ljudmi, spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok, terorizmu in korupciji | Boj proti organiziranemu kriminalu, trgovini z ljudmi, spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok, terorizmu in korupciji
  ter njihovemu preprečevanju |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Boj proti organiziranemu kriminalu, trgovini z ljudmi, spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok, terorizmu in korupciji

Boj proti organiziranemu kriminalu, trgovini z ljudmi, spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok, terorizmu in korupciji
  ter njihovemu preprečevanju

ter njihovemu preprečevanju

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 41 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 41 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju boja proti organiziranemu kriminalu vključuje: | 1.   V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju boja proti organiziranemu kriminalu
  in njegovemu preprečevanju
  vključuje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju boja proti organiziranemu kriminalu vključuje:

1.   V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju boja proti organiziranemu kriminalu
  in njegovemu preprečevanju
  vključuje:

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 42 a (novo)

Člen 42 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 42a




  Pogajanja o trgovinskih sporazumih s tretjimi državami




  Kadar pogajanja o trgovinskih sporazumih ali sporazumih o ribištvu s tretjimi državami lahko povzročijo resno škodo za regionalno povezovanje ali občutljive sektorje ČDO, Komisija izvede oceno učinka, pri čemer upošteva skupni učinek teh sporazumov na gospodarstva ČDO. Ko so ocene pripravljene, jih Komisija pred sklenitvijo zadevnih mednarodnih sporazumov posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, vladnim in lokalnim organom ČDO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 42a

Pogajanja o trgovinskih sporazumih s tretjimi državami

Kadar pogajanja o trgovinskih sporazumih ali sporazumih o ribištvu s tretjimi državami lahko povzročijo resno škodo za regionalno povezovanje ali občutljive sektorje ČDO, Komisija izvede oceno učinka, pri čemer upošteva skupni učinek teh sporazumov na gospodarstva ČDO. Ko so ocene pripravljene, jih Komisija pred sklenitvijo zadevnih mednarodnih sporazumov posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, vladnim in lokalnim organom ČDO.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 53 – odstavek 2

Člen 53 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   S trgovino povezano sodelovanje je namenjeno podpori končnim ciljem Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC)
  in
  izvajanju Pariškega sporazuma. Lahko se tudi razširi na sodelovanje pri drugih večstranskih okoljskih sporazumih, povezanih s trgovino, kot je Konvencija o trgovini z ogroženimi vrstami. | 2.   S trgovino povezano sodelovanje je namenjeno podpori končnim ciljem Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), izvajanju Pariškega sporazuma
  in ciljem trajnostnega razvoja
  . Lahko se tudi razširi na sodelovanje pri drugih večstranskih okoljskih sporazumih, povezanih s trgovino, kot je Konvencija o trgovini z ogroženimi vrstami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   S trgovino povezano sodelovanje je namenjeno podpori končnim ciljem Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC)
  in
  izvajanju Pariškega sporazuma. Lahko se tudi razširi na sodelovanje pri drugih večstranskih okoljskih sporazumih, povezanih s trgovino, kot je Konvencija o trgovini z ogroženimi vrstami.

2.   S trgovino povezano sodelovanje je namenjeno podpori končnim ciljem Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), izvajanju Pariškega sporazuma
  in ciljem trajnostnega razvoja
  . Lahko se tudi razširi na sodelovanje pri drugih večstranskih okoljskih sporazumih, povezanih s trgovino, kot je Konvencija o trgovini z ogroženimi vrstami.

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 59 – odstavek 1 – točka 4

Člen 59 – odstavek 1 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  pomoč, ki jo ČDO dodeli iz državnih sredstev in ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem, če ima pomemben negativen učinek na trgovino ali naložbe. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.
     
  pomoč, ki jo ČDO dodeli iz državnih sredstev in ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem, če ima pomemben negativen učinek na trgovino ali naložbe.

črtano

črtano

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 70 – odstavek 1

Člen 70 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Unija in ČDO si po svojih najboljših močeh prizadevajo zagotoviti, da se na njihovem ozemlju izvajajo in uporabljajo mednarodno dogovorjeni standardi za urejanje in nadzor v sektorju finančnih storitev ter za boj proti
  izogibanju davkom in davčni utaji
  . Ti mednarodno dogovorjeni standardi so med drugim „Temeljno načelo za učinkovit bančni nadzor“ Baselskega odbora, „Temeljna načela zavarovanja“ Mednarodnega združenja zavarovalnih nadzornikov, „Cilji in načela ureditve vrednostnih papirjev“ Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev, „Sporazum o izmenjavi informacij v davčnih zadevah“ Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj, „Poročilo o preglednosti in izmenjavi informacij za davčne namene“ skupine G20 in „Ključne lastnosti učinkovitih shem za reševanje finančnih institucij“ Odbora za finančno stabilnost. | Unija in ČDO si po svojih najboljših močeh prizadevajo zagotoviti, da se na njihovem ozemlju izvajajo in uporabljajo mednarodno dogovorjeni standardi za urejanje in nadzor v sektorju finančnih storitev ter za boj proti
  davčnim goljufijam, davčnim utajam in izogibanju davkom
  . Ti mednarodno dogovorjeni standardi so med drugim „Temeljno načelo za učinkovit bančni nadzor“ Baselskega odbora, „Temeljna načela zavarovanja“ Mednarodnega združenja zavarovalnih nadzornikov, „Cilji in načela ureditve vrednostnih papirjev“ Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev, „Sporazum o izmenjavi informacij v davčnih zadevah“ Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj, „Poročilo o preglednosti in izmenjavi informacij za davčne namene“ skupine G20 in „Ključne lastnosti učinkovitih shem za reševanje finančnih institucij“ Odbora za finančno stabilnost
  ter „Konvencija Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu“ in njeni protokoli
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Unija in ČDO si po svojih najboljših močeh prizadevajo zagotoviti, da se na njihovem ozemlju izvajajo in uporabljajo mednarodno dogovorjeni standardi za urejanje in nadzor v sektorju finančnih storitev ter za boj proti
  izogibanju davkom in davčni utaji
  . Ti mednarodno dogovorjeni standardi so med drugim „Temeljno načelo za učinkovit bančni nadzor“ Baselskega odbora, „Temeljna načela zavarovanja“ Mednarodnega združenja zavarovalnih nadzornikov, „Cilji in načela ureditve vrednostnih papirjev“ Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev, „Sporazum o izmenjavi informacij v davčnih zadevah“ Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj, „Poročilo o preglednosti in izmenjavi informacij za davčne namene“ skupine G20 in „Ključne lastnosti učinkovitih shem za reševanje finančnih institucij“ Odbora za finančno stabilnost.

izogibanju davkom in davčni utaji

Unija in ČDO si po svojih najboljših močeh prizadevajo zagotoviti, da se na njihovem ozemlju izvajajo in uporabljajo mednarodno dogovorjeni standardi za urejanje in nadzor v sektorju finančnih storitev ter za boj proti
  davčnim goljufijam, davčnim utajam in izogibanju davkom
  . Ti mednarodno dogovorjeni standardi so med drugim „Temeljno načelo za učinkovit bančni nadzor“ Baselskega odbora, „Temeljna načela zavarovanja“ Mednarodnega združenja zavarovalnih nadzornikov, „Cilji in načela ureditve vrednostnih papirjev“ Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev, „Sporazum o izmenjavi informacij v davčnih zadevah“ Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj, „Poročilo o preglednosti in izmenjavi informacij za davčne namene“ skupine G20 in „Ključne lastnosti učinkovitih shem za reševanje finančnih institucij“ Odbora za finančno stabilnost
  ter „Konvencija Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu“ in njeni protokoli
  .

davčnim goljufijam, davčnim utajam in izogibanju davkom

ter „Konvencija Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu“ in njeni protokoli

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 72 – odstavek 1 – točka a

Člen 72 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | ustreznih finančnih sredstev in primerne tehnične pomoči, namenjenih krepitvi zmogljivosti ČDO za oblikovanje in izvajanje strateških in regulativnih okvirov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

ustreznih finančnih sredstev in primerne tehnične pomoči, namenjenih krepitvi zmogljivosti ČDO za oblikovanje in izvajanje strateških in regulativnih okvirov;

| (a) | ustreznih finančnih sredstev in primerne tehnične pomoči
  v skladu s tem sklepom
  , namenjenih krepitvi zmogljivosti ČDO za oblikovanje in izvajanje strateških in regulativnih okvirov; |
| --- | --- |

(a)

ustreznih finančnih sredstev in primerne tehnične pomoči
  v skladu s tem sklepom
  , namenjenih krepitvi zmogljivosti ČDO za oblikovanje in izvajanje strateških in regulativnih okvirov;

v skladu s tem sklepom

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 72 – odstavek 1 – točka b

Člen 72 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | dolgoročnega financiranja za spodbujanje gospodarske rasti zasebnega sektorja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

dolgoročnega financiranja za spodbujanje gospodarske rasti zasebnega sektorja;

| (b) | dolgoročnega financiranja
  v skladu s tem sklepom
  za spodbujanje gospodarske rasti zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

(b)

dolgoročnega financiranja
  v skladu s tem sklepom
  za spodbujanje gospodarske rasti zasebnega sektorja;

v skladu s tem sklepom

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 72 – odstavek 1 – točka c

Člen 72 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | kadar je primerno, lahko
  k ukrepom, vzpostavljenim na podlagi tega sklepa,
  prispevajo drugi programi
  Unije, če prispevki ne krijejo istih stroškov.
  Tudi ta sklep lahko prispeva k ukrepom, vzpostavljenim na podlagi drugih programov Unije, če prispevki ne krijejo istih stroškov.
   V takih primerih se v programu dela za navedene ukrepe določi, kateri sklop pravil se uporablja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

kadar je primerno, lahko
  k ukrepom, vzpostavljenim na podlagi tega sklepa,
  prispevajo drugi programi
  Unije, če prispevki ne krijejo istih stroškov.
  Tudi ta sklep lahko prispeva k ukrepom, vzpostavljenim na podlagi drugih programov Unije, če prispevki ne krijejo istih stroškov.
   V takih primerih se v programu dela za navedene ukrepe določi, kateri sklop pravil se uporablja.

kadar je primerno, lahko

prispevajo drugi programi

Tudi ta sklep lahko prispeva k ukrepom, vzpostavljenim na podlagi drugih programov Unije, če prispevki ne krijejo istih stroškov.

| (c) | k ukrepom, vzpostavljenim na podlagi tega sklepa,
  lahko prispeva dodatno financiranje na podlagi drugih programov
  Unije, če prispevki ne krijejo istih stroškov. V takih primerih se v programu dela za navedene ukrepe določi, kateri sklop pravil se uporablja. |
| --- | --- |

(c)

k ukrepom, vzpostavljenim na podlagi tega sklepa,
  lahko prispeva dodatno financiranje na podlagi drugih programov
  Unije, če prispevki ne krijejo istih stroškov. V takih primerih se v programu dela za navedene ukrepe določi, kateri sklop pravil se uporablja.

lahko prispeva dodatno financiranje na podlagi drugih programov

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 72 – odstavek 1 a (novo)

Člen 72 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Tudi ta sklep lahko prispeva k ukrepom, vzpostavljenim na podlagi drugih programov Unije, če prispevki ne krijejo istih stroškov. V takih primerih se v programu dela za navedene ukrepe določi, kateri sklop pravil se uporablja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Tudi ta sklep lahko prispeva k ukrepom, vzpostavljenim na podlagi drugih programov Unije, če prispevki ne krijejo istih stroškov. V takih primerih se v programu dela za navedene ukrepe določi, kateri sklop pravil se uporablja.

Tudi ta sklep lahko prispeva k ukrepom, vzpostavljenim na podlagi drugih programov Unije, če prispevki ne krijejo istih stroškov. V takih primerih se v programu dela za navedene ukrepe določi, kateri sklop pravil se uporablja.

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 73 – odstavek 1

Člen 73 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Finančna sredstva za program za obdobje 2021–2027 znašajo
  500 000 000  EUR
  v tekočih cenah. | 1.   Finančna sredstva za program za obdobje 2021–2027 znašajo
  669 000 000  EUR
  v tekočih cenah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Finančna sredstva za program za obdobje 2021–2027 znašajo
  500 000 000  EUR
  v tekočih cenah.

1.   Finančna sredstva za program za obdobje 2021–2027 znašajo
  669 000 000  EUR
  v tekočih cenah.

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 74 – odstavek 1 – točka a

Člen 74 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | „programljiva pomoč“ pomeni nepovratno pomoč, dodeljeno ČDO za financiranje teritorialnih, regionalnih in znotrajregijskih strategij in prednostnih nalog, določenih v programskih dokumentih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

„programljiva pomoč“ pomeni nepovratno pomoč, dodeljeno ČDO za financiranje teritorialnih, regionalnih in znotrajregijskih strategij in prednostnih nalog, določenih v programskih dokumentih;

| (a) | „programljiva pomoč“ pomeni nepovratno pomoč, dodeljeno ČDO za financiranje teritorialnih, regionalnih in znotrajregijskih strategij in prednostnih nalog
  , in kjer je primerno
  , določenih v programskih dokumentih; |
| --- | --- |

(a)

„programljiva pomoč“ pomeni nepovratno pomoč, dodeljeno ČDO za financiranje teritorialnih, regionalnih in znotrajregijskih strategij in prednostnih nalog
  , in kjer je primerno
  , določenih v programskih dokumentih;

, in kjer je primerno

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 74 – odstavek 1 – točka g

Člen 74 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | „znotrajregijska dodelitev sredstev“ pomeni znesek znotraj regionalne dodelitve sredstev, dodeljen za programljivo pomoč za financiranje znotrajregijskih strategij sodelovanja in prednostnih nalog, ki vključujejo
  najmanj en ČDO in eno ali več najbolj oddaljenih regij
  iz člena
  349 PDEU in/ali eno ali več držav AKP in/ali eno ali več držav ali ozemelj, ki niso AKP
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

„znotrajregijska dodelitev sredstev“ pomeni znesek znotraj regionalne dodelitve sredstev, dodeljen za programljivo pomoč za financiranje znotrajregijskih strategij sodelovanja in prednostnih nalog, ki vključujejo
  najmanj en ČDO in eno ali več najbolj oddaljenih regij
  iz člena
  349 PDEU in/ali eno ali več držav AKP in/ali eno ali več držav ali ozemelj, ki niso AKP
  .

najmanj en ČDO in eno ali več najbolj oddaljenih regij

349 PDEU in/ali eno ali več držav AKP in/ali eno ali več držav ali ozemelj, ki niso AKP

| (g) | „znotrajregijska dodelitev sredstev“ pomeni znesek znotraj regionalne dodelitve sredstev, dodeljen za programljivo pomoč za financiranje znotrajregijskih strategij sodelovanja in prednostnih nalog, ki vključujejo
  subjekte
  iz člena
  82 tega sklepa
  . |
| --- | --- |

(g)

„znotrajregijska dodelitev sredstev“ pomeni znesek znotraj regionalne dodelitve sredstev, dodeljen za programljivo pomoč za financiranje znotrajregijskih strategij sodelovanja in prednostnih nalog, ki vključujejo
  subjekte
  iz člena
  82 tega sklepa
  .

subjekte

82 tega sklepa

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 74 a (novo)

Člen 74 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 74a




  Splošno načelo




  Če v tem sklepu niso opredeljene posebne določbe, se finančna pomoč Unije izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  (finančna uredba) ter ob upoštevanju ciljev in načel tega sklepa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 74a

Splošno načelo

Če v tem sklepu niso opredeljene posebne določbe, se finančna pomoč Unije izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  (finančna uredba) ter ob upoštevanju ciljev in načel tega sklepa.

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 75 – odstavek 3 – točka a

Člen 75 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | se izvaja ob ustreznem upoštevanju različnih geografskih, socialnih in kulturnih značilnosti ČDO ter njihovega posebnega potenciala; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

se izvaja ob ustreznem upoštevanju različnih geografskih, socialnih in kulturnih značilnosti ČDO ter njihovega posebnega potenciala;

| (a) | se izvaja ob ustreznem upoštevanju različnih
  demografskih,
  geografskih,
  gospodarskih in finančnih, okoljskih,
  socialnih in kulturnih značilnosti ČDO ter njihovega posebnega potenciala; |
| --- | --- |

(a)

se izvaja ob ustreznem upoštevanju različnih
  demografskih,
  geografskih,
  gospodarskih in finančnih, okoljskih,
  socialnih in kulturnih značilnosti ČDO ter njihovega posebnega potenciala;

demografskih,

gospodarskih in finančnih, okoljskih,

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 75 – odstavek 4 a (novo)

Člen 75 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Finančna sredstva Unije se lahko zagotavljajo z vrstami financiranja, predvidenimi v finančni uredbi, zlasti z: |
| | (a) | nepovratnimi sredstvi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Finančna sredstva Unije se lahko zagotavljajo z vrstami financiranja, predvidenimi v finančni uredbi, zlasti z:

(a)

(a)

nepovratnimi sredstvi;

nepovratnimi sredstvi;

| (b) | javnimi naročili za storitve, blago ali dela; |
| --- | --- |

(b)

(b)

javnimi naročili za storitve, blago ali dela;

javnimi naročili za storitve, blago ali dela;

| (c) | proračunsko pomočjo; |
| --- | --- |

(c)

(c)

proračunsko pomočjo;

proračunsko pomočjo;

| (d) | prispevki v skrbniške sklade, ki jih je ustanovila Komisija v skladu s členom 234 finančne uredbe; |
| --- | --- |

(d)

(d)

prispevki v skrbniške sklade, ki jih je ustanovila Komisija v skladu s členom 234 finančne uredbe;

prispevki v skrbniške sklade, ki jih je ustanovila Komisija v skladu s členom 234 finančne uredbe;

| (e) | finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(e)

(e)

finančnimi instrumenti;

finančnimi instrumenti;

| (f) | proračunskimi jamstvi; |
| --- | --- |

(f)

(f)

proračunskimi jamstvi;

proračunskimi jamstvi;

| (g) | mešanim financiranjem; |
| --- | --- |

(g)

(g)

mešanim financiranjem;

mešanim financiranjem;

| (h) | finančno pomočjo; |
| --- | --- |

(h)

(h)

finančno pomočjo;

finančno pomočjo;

| (i) | plačanimi zunanjimi strokovnjaki. |
| --- | --- |

(i)

(i)

plačanimi zunanjimi strokovnjaki.

plačanimi zunanjimi strokovnjaki.

V okviru programljive pomoči se finančna pomoč Unije nudi predvsem v obliki proračunske pomoči za ČDO.

V okviru programljive pomoči se finančna pomoč Unije nudi predvsem v obliki proračunske pomoči za ČDO.

Finančna pomoč Unije se lahko v skladu s finančno uredbo zagotovi tudi s prispevki v mednarodne, regionalne ali nacionalne sklade, kot so skladi, ki jih ustanovijo ali upravljajo EIB, države članice, partnerske države in regije ali mednarodne organizacije in so namenjeni privabljanju skupnega financiranja več donatorjev, ali v sklade, ki jih za namene skupnega izvajanja projektov ustanovi en ali več donatorjev.

Finančna pomoč Unije se lahko v skladu s finančno uredbo zagotovi tudi s prispevki v mednarodne, regionalne ali nacionalne sklade, kot so skladi, ki jih ustanovijo ali upravljajo EIB, države članice, partnerske države in regije ali mednarodne organizacije in so namenjeni privabljanju skupnega financiranja več donatorjev, ali v sklade, ki jih za namene skupnega izvajanja projektov ustanovi en ali več donatorjev.

Finančno pomoč Unije izvaja Komisija, kot je določeno v določbah finančne uredbe, neposredno prek svojih služb, delegacij Unije in izvajalskih agencij, s skupnim upravljanjem z državami članicami ali posredno s prenosom nalog izvrševanja proračuna na subjekte, navedene v finančni uredbi. Ti subjekti zagotovijo skladnost z zunanjo politiko Unije in lahko pod enakovrednimi pogoji, kot veljajo za Komisijo, prenesejo naloge izvrševanja proračuna na druge subjekte.

Finančno pomoč Unije izvaja Komisija, kot je določeno v določbah finančne uredbe, neposredno prek svojih služb, delegacij Unije in izvajalskih agencij, s skupnim upravljanjem z državami članicami ali posredno s prenosom nalog izvrševanja proračuna na subjekte, navedene v finančni uredbi. Ti subjekti zagotovijo skladnost z zunanjo politiko Unije in lahko pod enakovrednimi pogoji, kot veljajo za Komisijo, prenesejo naloge izvrševanja proračuna na druge subjekte.

Financirani ukrepi se lahko izvajajo z vzporednim ali skupnim sofinanciranjem. Pri vzporednem sofinanciranju se ukrep razdeli na več jasno prepoznavnih delov, od katerih vsakega financirajo različni partnerji, ki zagotavljajo sofinanciranje tako, da je vedno razvidno, za katere namene so bila sredstva porabljena. Pri skupnem sofinanciranju si skupne stroške ukrepa delijo partnerji, ki zagotavljajo sofinanciranje, sredstva pa so združena tako, da za nobeno posamezno dejavnost, ki se izvaja kot del ukrepa, ni več mogoče ugotoviti vira financiranja. V takšnih primerih je naknadna objava sporazumov o nepovratnih sredstvih in pogodb o javnih naročilih, kot določa člen 38 finančne uredbe, v skladu s pravili odgovornega subjekta, kjer je to primerno.

Financirani ukrepi se lahko izvajajo z vzporednim ali skupnim sofinanciranjem. Pri vzporednem sofinanciranju se ukrep razdeli na več jasno prepoznavnih delov, od katerih vsakega financirajo različni partnerji, ki zagotavljajo sofinanciranje tako, da je vedno razvidno, za katere namene so bila sredstva porabljena. Pri skupnem sofinanciranju si skupne stroške ukrepa delijo partnerji, ki zagotavljajo sofinanciranje, sredstva pa so združena tako, da za nobeno posamezno dejavnost, ki se izvaja kot del ukrepa, ni več mogoče ugotoviti vira financiranja. V takšnih primerih je naknadna objava sporazumov o nepovratnih sredstvih in pogodb o javnih naročilih, kot določa člen 38 finančne uredbe, v skladu s pravili odgovornega subjekta, kjer je to primerno.

Zaradi financiranja Unije se ne uvedejo oziroma se ne pobirajo posebni davki, carine ali dajatve.

Zaradi financiranja Unije se ne uvedejo oziroma se ne pobirajo posebni davki, carine ali dajatve.

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 75 a (novo)

Člen 75 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 75a |
| | Prenosi, letni obroki, odobritve za prevzem obveznosti, odplačila in prihodki, ki jih ustvarijo finančni instrumenti |
| | 1.
     
  V skladu s členom 12(2) finančne uredbe se neporabljene odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil na podlagi tega sklepa samodejno prenesejo, obveznosti zanje pa se lahko prevzamejo do 31. decembra naslednjega proračunskega leta. V naslednjem proračunskem letu se najprej porabi preneseni znesek. Komisija Evropski parlament in Svet obvesti o odobritvah za prevzem obveznosti, prenesenih v skladu s členom 12(6) finančne uredbe. |
| | 2.
     
  Ob upoštevanju pravil iz člena 15 finančne uredbe o sprostitvi odobritev se znesek odobritev za prevzem obveznosti, ki je bil sproščen zaradi delne ali popolne neizvedbe ukrepa v skladu s tem sklepom, znova da na voljo v prvotni proračunski vrstici. Za namene tega sklepa se sklici na člen 15 finančne uredbe iz člena 12(1)(b) uredbe o določitvi večletnega finančnega okvira razumejo kot sklici na ta odstavek. |
| | 3.
     
  Proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, se lahko v skladu s členom 112(2) finančne uredbe razdelijo na letne obroke, razporejene na več let. |
| | Za te večletne ukrepe se ne uporablja tretji pododstavek člena 114(2) finančne uredbe. Komisija samodejno razveljavi vse dele prevzete proračunske obveznosti za ukrep, ki do 31. decembra petega leta po letu prevzema proračunske obveznosti niso bili uporabljeni za predhodno financiranje ali vmesna plačila ali za katere ni bil predložen potrjen izkaz odhodkov ali zahtevek za plačilo. |
| | Odstavek 2 tega člena se uporablja tudi za letne obroke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 75a

Člen 75a

Prenosi, letni obroki, odobritve za prevzem obveznosti, odplačila in prihodki, ki jih ustvarijo finančni instrumenti

Prenosi, letni obroki, odobritve za prevzem obveznosti, odplačila in prihodki, ki jih ustvarijo finančni instrumenti

1.
     
  V skladu s členom 12(2) finančne uredbe se neporabljene odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil na podlagi tega sklepa samodejno prenesejo, obveznosti zanje pa se lahko prevzamejo do 31. decembra naslednjega proračunskega leta. V naslednjem proračunskem letu se najprej porabi preneseni znesek. Komisija Evropski parlament in Svet obvesti o odobritvah za prevzem obveznosti, prenesenih v skladu s členom 12(6) finančne uredbe.

2.
     
  Ob upoštevanju pravil iz člena 15 finančne uredbe o sprostitvi odobritev se znesek odobritev za prevzem obveznosti, ki je bil sproščen zaradi delne ali popolne neizvedbe ukrepa v skladu s tem sklepom, znova da na voljo v prvotni proračunski vrstici. Za namene tega sklepa se sklici na člen 15 finančne uredbe iz člena 12(1)(b) uredbe o določitvi večletnega finančnega okvira razumejo kot sklici na ta odstavek.

3.
     
  Proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, se lahko v skladu s členom 112(2) finančne uredbe razdelijo na letne obroke, razporejene na več let.

Za te večletne ukrepe se ne uporablja tretji pododstavek člena 114(2) finančne uredbe. Komisija samodejno razveljavi vse dele prevzete proračunske obveznosti za ukrep, ki do 31. decembra petega leta po letu prevzema proračunske obveznosti niso bili uporabljeni za predhodno financiranje ali vmesna plačila ali za katere ni bil predložen potrjen izkaz odhodkov ali zahtevek za plačilo.

Za te večletne ukrepe se ne uporablja tretji pododstavek člena 114(2) finančne uredbe. Komisija samodejno razveljavi vse dele prevzete proračunske obveznosti za ukrep, ki do 31. decembra petega leta po letu prevzema proračunske obveznosti niso bili uporabljeni za predhodno financiranje ali vmesna plačila ali za katere ni bil predložen potrjen izkaz odhodkov ali zahtevek za plačilo.

Odstavek 2 tega člena se uporablja tudi za letne obroke.

Odstavek 2 tega člena se uporablja tudi za letne obroke.

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 76 – odstavek 1 – točka b

Člen 76 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | institucionalni razvoj, vzpostavljanje zmogljivosti
  in
  vključevanje okoljskih vidikov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

institucionalni razvoj, vzpostavljanje zmogljivosti
  in
  vključevanje okoljskih vidikov;

in

| (b) | institucionalni razvoj, vzpostavljanje zmogljivosti, vključevanje okoljskih vidikov
  , vidikov spola ter dobrega upravljanja
  ; |
| --- | --- |

(b)

institucionalni razvoj, vzpostavljanje zmogljivosti, vključevanje okoljskih vidikov
  , vidikov spola ter dobrega upravljanja
  ;

, vidikov spola ter dobrega upravljanja

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 77 – odstavek 2

Člen 77 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Unija podpira prizadevanja ČDO za razvoj zanesljivih statističnih podatkov o teh področjih. | 2.   Unija podpira prizadevanja ČDO za razvoj zanesljivih
  in javno dostopnih
  statističnih podatkov o teh področjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Unija podpira prizadevanja ČDO za razvoj zanesljivih statističnih podatkov o teh področjih.

2.   Unija podpira prizadevanja ČDO za razvoj zanesljivih
  in javno dostopnih
  statističnih podatkov o teh področjih.

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 77 – odstavek 3

Člen 77 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Unija lahko podpira ČDO pri prizadevanjih za izboljšanje primerljivosti njihovih makroekonomskih kazalnikov. | 3.   Unija lahko podpira ČDO pri prizadevanjih za izboljšanje primerljivosti njihovih makroekonomskih kazalnikov
  , zlasti z omogočanjem analize BDP ČDO s pariteto njihove kupne moči, kjer je na voljo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Unija lahko podpira ČDO pri prizadevanjih za izboljšanje primerljivosti njihovih makroekonomskih kazalnikov.

3.   Unija lahko podpira ČDO pri prizadevanjih za izboljšanje primerljivosti njihovih makroekonomskih kazalnikov
  , zlasti z omogočanjem analize BDP ČDO s pariteto njihove kupne moči, kjer je na voljo
  .

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 78 – odstavek 1

Člen 78 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Na pobudo Komisije financiranje Unije lahko krije odhodke za podporo pri izvajanju sklepa in za doseganje njegovih ciljev, vključno z upravno podporo za dejavnosti pripravljanja, naknadnega ukrepanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, ki so potrebne za tako izvajanje
  , ter odhodke na sedežu in delegacijah Unije za upravno podporo, ki je potrebna za program, in za upravljanje operacij, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, vključno z ukrepi informiranja in komuniciranja ter korporativnimi informacijskimi in tehnološkimi sistemi
  . | 1.   Na pobudo Komisije financiranje Unije lahko krije odhodke za podporo pri izvajanju sklepa in za doseganje njegovih ciljev, vključno z upravno podporo za dejavnosti pripravljanja, naknadnega ukrepanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, ki so potrebne za tako izvajanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Na pobudo Komisije financiranje Unije lahko krije odhodke za podporo pri izvajanju sklepa in za doseganje njegovih ciljev, vključno z upravno podporo za dejavnosti pripravljanja, naknadnega ukrepanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, ki so potrebne za tako izvajanje
  , ter odhodke na sedežu in delegacijah Unije za upravno podporo, ki je potrebna za program, in za upravljanje operacij, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, vključno z ukrepi informiranja in komuniciranja ter korporativnimi informacijskimi in tehnološkimi sistemi
  .

1.   Na pobudo Komisije financiranje Unije lahko krije odhodke za podporo pri izvajanju sklepa in za doseganje njegovih ciljev, vključno z upravno podporo za dejavnosti pripravljanja, naknadnega ukrepanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, ki so potrebne za tako izvajanje.

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 79

Člen 79

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 79 | črtano |
| Splošno načelo | |
| Če v tem sklepu ni določeno drugače, se finančna pomoč Unije izvaja v skladu s cilji in načeli iz tega sklepa, finančne uredbe in [uredbe NDICI], zlasti naslova II poglavja I razen člena 13, člena 14(1) in 14(4) ter člena 15, poglavja III razen člena 21(1) 21(2)(a) in (b) ter 21(3) in poglavja V razen člena 31(1), 31(4), 31(6) in 31(9) ter člena 32(3). Postopek iz člena 80 tega sklepa se ne uporablja za primere iz člena 21(2)(c) [uredbe NDICI]. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 79

Člen 79

črtano

črtano

Splošno načelo

Splošno načelo

Če v tem sklepu ni določeno drugače, se finančna pomoč Unije izvaja v skladu s cilji in načeli iz tega sklepa, finančne uredbe in [uredbe NDICI], zlasti naslova II poglavja I razen člena 13, člena 14(1) in 14(4) ter člena 15, poglavja III razen člena 21(1) 21(2)(a) in (b) ter 21(3) in poglavja V razen člena 31(1), 31(4), 31(6) in 31(9) ter člena 32(3). Postopek iz člena 80 tega sklepa se ne uporablja za primere iz člena 21(2)(c) [uredbe NDICI].

Če v tem sklepu ni določeno drugače, se finančna pomoč Unije izvaja v skladu s cilji in načeli iz tega sklepa, finančne uredbe in [uredbe NDICI], zlasti naslova II poglavja I razen člena 13, člena 14(1) in 14(4) ter člena 15, poglavja III razen člena 21(1) 21(2)(a) in (b) ter 21(3) in poglavja V razen člena 31(1), 31(4), 31(6) in 31(9) ter člena 32(3). Postopek iz člena 80 tega sklepa se ne uporablja za primere iz člena 21(2)(c) [uredbe NDICI].

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 79 a (novo)

Člen 79 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 79a |
| | Sprejetje programskih dokumentov |
| | 1.
     
  V okviru partnerstva med Unijo in ČDO so organi slednjih odgovorni za pripravo in sprejetje sektorskih politik na glavnih področjih sodelovanja iz dela II tega sklepa ter za njihovo ustrezno spremljanje. |
| | Na tej osnovi vsak ČDO pripravi in predloži programski dokument za trajnostni razvoj svojega ozemlja. Programski dokument vsebuje jasen okvir za sodelovanje med Unijo in zadevnim ČDO, skladen s splošnim namenom in področjem uporabe, cilji, načeli in politikami Unije. |
| | Programski dokument vsebuje: |
| | — | kratko predstavitev političnih, gospodarskih, socialnih, kulturnih in okoljskih razmer ČDO; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 79a

Člen 79a

Sprejetje programskih dokumentov

Sprejetje programskih dokumentov

1.
     
  V okviru partnerstva med Unijo in ČDO so organi slednjih odgovorni za pripravo in sprejetje sektorskih politik na glavnih področjih sodelovanja iz dela II tega sklepa ter za njihovo ustrezno spremljanje.

Na tej osnovi vsak ČDO pripravi in predloži programski dokument za trajnostni razvoj svojega ozemlja. Programski dokument vsebuje jasen okvir za sodelovanje med Unijo in zadevnim ČDO, skladen s splošnim namenom in področjem uporabe, cilji, načeli in politikami Unije.

Na tej osnovi vsak ČDO pripravi in predloži programski dokument za trajnostni razvoj svojega ozemlja. Programski dokument vsebuje jasen okvir za sodelovanje med Unijo in zadevnim ČDO, skladen s splošnim namenom in področjem uporabe, cilji, načeli in politikami Unije.

Programski dokument vsebuje:

Programski dokument vsebuje:

—

kratko predstavitev političnih, gospodarskih, socialnih, kulturnih in okoljskih razmer ČDO;

kratko predstavitev političnih, gospodarskih, socialnih, kulturnih in okoljskih razmer ČDO;

| — | kratek opis strategije trajnostnega razvoja (Agenda 2030) ČDO, ki opredeljuje prednostne naloge ČDO in način, na katerega bo prispeval k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

—

kratek opis strategije trajnostnega razvoja (Agenda 2030) ČDO, ki opredeljuje prednostne naloge ČDO in način, na katerega bo prispeval k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja;

kratek opis strategije trajnostnega razvoja (Agenda 2030) ČDO, ki opredeljuje prednostne naloge ČDO in način, na katerega bo prispeval k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja;

| — | prednostna področja za financiranje Unije; |
| --- | --- |

—

prednostna področja za financiranje Unije;

prednostna področja za financiranje Unije;

| — | specifične cilje; |
| --- | --- |

—

specifične cilje;

specifične cilje;

| — | pričakovane rezultate; |
| --- | --- |

—

pričakovane rezultate;

pričakovane rezultate;

| — | jasne in specifične kazalnike uspešnosti; |
| --- | --- |

—

jasne in specifične kazalnike uspešnosti;

jasne in specifične kazalnike uspešnosti;

| — | okvirne finančne dodelitve, tako v skupnem znesku kot za posamezna prednostna področja; |
| --- | --- |

—

okvirne finančne dodelitve, tako v skupnem znesku kot za posamezna prednostna področja;

okvirne finančne dodelitve, tako v skupnem znesku kot za posamezna prednostna področja;

| — | okvirni časovni razpored. |
| --- | --- |

—

okvirni časovni razpored.

okvirni časovni razpored.

2.
     
  Programski dokument se opira na pridobljene izkušnje in dobro prakso ter temelji na posvetovanjih in dialogu s civilno družbo, lokalnimi organi in drugimi akterji, da se zagotovi njihova zadostna udeležba in dodatno sprejetje odgovornosti za okvirni programski dokument.

3.
     
  O osnutku programskega dokumenta razpravljajo organi ČDO in države članice, s katero je povezan, ter Komisija. Za dokončanje programskega dokumenta so odgovorni organi ČDO. Komisija v smernicah opredeli ureditve programskega načrtovanja za ČDO na tak način, da omogoči hitro sprejetje programskega dokumenta.

4.
     
  Komisija oceni dokončen programski dokument in preveri, ali so v njem upoštevani nameni tega sklepa in zadevne politike Unije ter ali so vključeni vsi elementi, potrebni za sprejetje letnega sklepa o financiranju. Organi ČDO za to oceno zagotovijo vse potrebne informacije, tudi rezultate morebitnih študij o izvedljivosti.

5.
     
  Programski dokument se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 88(5) tega sklepa.

Ta postopek se uporablja tudi v primeru temeljitih pregledov, zaradi katerih bi se bistveno spremenila strategija ali načrtovanje.

Ta postopek se uporablja tudi v primeru temeljitih pregledov, zaradi katerih bi se bistveno spremenila strategija ali načrtovanje.

Postopka pregleda ni treba uporabiti za nebistvene spremembe okvirnega programskega dokumenta, kot so tehnične prilagoditve, prerazporeditve sredstev v sklopu okvirnih dodelitev po posameznih prednostnih področjih ali povečanje oziroma zmanjšanje obsega prvotne okvirne dodelitve za manj kot 20 %, če te spremembe ne vplivajo na prvotna prednostna področja in cilje, določene v okvirnem programskem dokumentu. Komisija o teh nebistvenih spremembah obvesti Evropski parlament in Svet v enem mesecu po dnevu sprejetja zadevne odločitve.

Postopka pregleda ni treba uporabiti za nebistvene spremembe okvirnega programskega dokumenta, kot so tehnične prilagoditve, prerazporeditve sredstev v sklopu okvirnih dodelitev po posameznih prednostnih področjih ali povečanje oziroma zmanjšanje obsega prvotne okvirne dodelitve za manj kot 20 %, če te spremembe ne vplivajo na prvotna prednostna področja in cilje, določene v okvirnem programskem dokumentu. Komisija o teh nebistvenih spremembah obvesti Evropski parlament in Svet v enem mesecu po dnevu sprejetja zadevne odločitve.

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 79 b (novo)

Člen 79 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 79b |
| | Akcijski načrti in ukrepi |
| | 1.
     
  Komisija sprejme letne ali večletne akcijske načrte oziroma ukrepe. Ukrepi so lahko v obliki individualnih ukrepov, posebnih ukrepov, podpornih ukrepov ali izjemnih ukrepov pomoči. V akcijskih načrtih in pri ukrepih se za vsak ukrep navedejo zastavljeni cilji, pričakovani rezultati in glavne dejavnosti, načini izvrševanja, proračun ter vsi povezani odhodki za podporo. |
| | 2.
     
  Akcijski načrti temeljijo na programskih dokumentih. |
| | 3.
     
  Akcijski načrti in ukrepi se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 88(5) tega sklepa. Postopek iz odstavka 1 ni potreben za: |
| | (a) | akcijske načrte, posamezne ukrepe in podporne ukrepe, pri katerih financiranje Unije ne presega 10 000 000  EUR; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 79b

Člen 79b

Akcijski načrti in ukrepi

Akcijski načrti in ukrepi

1.
     
  Komisija sprejme letne ali večletne akcijske načrte oziroma ukrepe. Ukrepi so lahko v obliki individualnih ukrepov, posebnih ukrepov, podpornih ukrepov ali izjemnih ukrepov pomoči. V akcijskih načrtih in pri ukrepih se za vsak ukrep navedejo zastavljeni cilji, pričakovani rezultati in glavne dejavnosti, načini izvrševanja, proračun ter vsi povezani odhodki za podporo.

2.
     
  Akcijski načrti temeljijo na programskih dokumentih.

3.
     
  Akcijski načrti in ukrepi se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 88(5) tega sklepa. Postopek iz odstavka 1 ni potreben za:

(a)

(a)

akcijske načrte, posamezne ukrepe in podporne ukrepe, pri katerih financiranje Unije ne presega 10 000 000  EUR;

akcijske načrte, posamezne ukrepe in podporne ukrepe, pri katerih financiranje Unije ne presega 10 000 000  EUR;

| (b) | tehnične spremembe, če ne vplivajo bistveno na cilje zadevnega akcijskega načrta ali ukrepa, kot so:










  (i) | sprememba načina izvrševanja; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

tehnične spremembe, če ne vplivajo bistveno na cilje zadevnega akcijskega načrta ali ukrepa, kot so:

tehnične spremembe, če ne vplivajo bistveno na cilje zadevnega akcijskega načrta ali ukrepa, kot so:

(i)

(i)

sprememba načina izvrševanja;

sprememba načina izvrševanja;

| (ii) | prerazporeditev sredstev med ukrepi iz akcijskega načrta; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

prerazporeditev sredstev med ukrepi iz akcijskega načrta;

prerazporeditev sredstev med ukrepi iz akcijskega načrta;

| (iii) | povečanje ali zmanjšanje proračuna akcijskih načrtov in ukrepov za največ 20 % prvotnega proračuna, vendar ne za več kot 10 000 000  EUR. |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

povečanje ali zmanjšanje proračuna akcijskih načrtov in ukrepov za največ 20 % prvotnega proračuna, vendar ne za več kot 10 000 000  EUR.

povečanje ali zmanjšanje proračuna akcijskih načrtov in ukrepov za največ 20 % prvotnega proračuna, vendar ne za več kot 10 000 000  EUR.

Za večletne akcijske načrte in ukrepe se pragova iz točk (a) in (b)(iii) odstavka 3 uporabljata na letni osnovi. Evropski parlament in države članice se v enem mesecu po sprejetju obvesti o akcijskih načrtih in ukrepih, sprejetih v skladu s tem odstavkom, razen izjemnih ukrepov pomoči in tehničnih sprememb.

Za večletne akcijske načrte in ukrepe se pragova iz točk (a) in (b)(iii) odstavka 3 uporabljata na letni osnovi. Evropski parlament in države članice se v enem mesecu po sprejetju obvesti o akcijskih načrtih in ukrepih, sprejetih v skladu s tem odstavkom, razen izjemnih ukrepov pomoči in tehničnih sprememb.

4.
     
  Preden Komisija sprejme ali podaljša izjemni ukrep pomoči, katerega stroški ne presegajo 20 000 000  EUR, obvesti Svet o njegovi naravi in ciljih ter o predvidenih finančnih zneskih. Komisija obvesti Svet, preden občutno vsebinsko spremeni že sprejete izjemne ukrepe pomoči. Zaradi skladnosti zunanjega delovanja Unije Komisija pri načrtovanju in pri poznejšem izvajanju takšnih ukrepov upošteva ustrezno politično usmeritev Sveta. Komisija Evropski parlament ustrezno in pravočasno obvešča o načrtovanju in izvajanju izjemnih ukrepov pomoči v skladu s tem členom, vključno s predvidenimi finančnimi zneski, obvesti pa ga tudi o bistvenih spremembah ali podaljšanju te pomoči.

5.
     
  V ustrezno utemeljenih nujnih primerih, kot so krize, naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek, oziroma neposredne grožnje demokraciji, pravni državi, človekovim pravicam ali temeljnim svoboščinam, lahko Komisija sprejme akcijske načrte in ukrepe oziroma spremembe obstoječih akcijskih načrtov in ukrepov v skladu s postopkom iz člena 88(5).

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 80

Člen 80

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 80 | črtano |
| Sprejetje večletnih okvirnih programov, akcijskih načrtov in ukrepov | |
| Komisija na podlagi tega sklepa v skladu s postopkom pregleda iz člena 88(5) tega sklepa v obliki „enotnih programskih dokumentov“ sprejme večletne okvirne programe iz člena 12 [uredbe NDICI] ter ustrezne akcijske načrte in ukrepe iz člena 19 [uredbe NDICI]. Ta postopek se uporablja tudi za preglede iz člena 14(3) [uredbe NDICI], ki znatno spreminjajo vsebino večletnega okvirnega programa. | |
| V primeru Grenlandije se lahko akcijski načrti in ukrepi iz člena 19 [uredbe NDICI] sprejmejo ločeno od večletnih okvirnih programov. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 80

Člen 80

črtano

črtano

Sprejetje večletnih okvirnih programov, akcijskih načrtov in ukrepov

Sprejetje večletnih okvirnih programov, akcijskih načrtov in ukrepov

Komisija na podlagi tega sklepa v skladu s postopkom pregleda iz člena 88(5) tega sklepa v obliki „enotnih programskih dokumentov“ sprejme večletne okvirne programe iz člena 12 [uredbe NDICI] ter ustrezne akcijske načrte in ukrepe iz člena 19 [uredbe NDICI]. Ta postopek se uporablja tudi za preglede iz člena 14(3) [uredbe NDICI], ki znatno spreminjajo vsebino večletnega okvirnega programa.

Komisija na podlagi tega sklepa v skladu s postopkom pregleda iz člena 88(5) tega sklepa v obliki „enotnih programskih dokumentov“ sprejme večletne okvirne programe iz člena 12 [uredbe NDICI] ter ustrezne akcijske načrte in ukrepe iz člena 19 [uredbe NDICI]. Ta postopek se uporablja tudi za preglede iz člena 14(3) [uredbe NDICI], ki znatno spreminjajo vsebino večletnega okvirnega programa.

V primeru Grenlandije se lahko akcijski načrti in ukrepi iz člena 19 [uredbe NDICI] sprejmejo ločeno od večletnih okvirnih programov.

V primeru Grenlandije se lahko akcijski načrti in ukrepi iz člena 19 [uredbe NDICI] sprejmejo ločeno od večletnih okvirnih programov.

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 81 – odstavek 1

Člen 81 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Javni organi ČDO so upravičeni do finančne pomoči iz tega sklepa. | 1.   Javni organi
  vseh
  ČDO so upravičeni do finančne pomoči iz tega sklepa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Javni organi ČDO so upravičeni do finančne pomoči iz tega sklepa.

1.   Javni organi
  vseh
  ČDO so upravičeni do finančne pomoči iz tega sklepa.

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 81 – odstavek 2 – točka e

Člen 81 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | akterji decentraliziranega sodelovanja in drugi nevladni akterji iz ČDO in Unije, da bi omogočili izvajanje gospodarskih, kulturnih, socialnih ter izobraževalnih projektov in programov v ČDO v okviru decentraliziranega sodelovanja iz člena 12 tega sklepa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

akterji decentraliziranega sodelovanja in drugi nevladni akterji iz ČDO in Unije, da bi omogočili izvajanje gospodarskih, kulturnih, socialnih ter izobraževalnih projektov in programov v ČDO v okviru decentraliziranega sodelovanja iz člena 12 tega sklepa.

| (e) | akterji decentraliziranega sodelovanja in drugi nevladni akterji iz ČDO in Unije, da bi omogočili izvajanje gospodarskih,
  okoljskih,
  kulturnih, socialnih ter izobraževalnih projektov in programov v ČDO v okviru decentraliziranega sodelovanja iz člena 12 tega sklepa. |
| --- | --- |

(e)

akterji decentraliziranega sodelovanja in drugi nevladni akterji iz ČDO in Unije, da bi omogočili izvajanje gospodarskih,
  okoljskih,
  kulturnih, socialnih ter izobraževalnih projektov in programov v ČDO v okviru decentraliziranega sodelovanja iz člena 12 tega sklepa.

okoljskih,

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 82 – odstavek 1 – točka c – podtočka iii

Člen 82 – odstavek 1 – točka c – podtočka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | eno ali več regionalnih ustanov, katerih člani so ČDO; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

eno ali več regionalnih ustanov, katerih člani so ČDO;

| (iii) | eno ali več regionalnih ustanov
  oziroma združenj
  , katerih člani so ČDO; |
| --- | --- |

(iii)

eno ali več regionalnih ustanov
  oziroma združenj
  , katerih člani so ČDO;

oziroma združenj

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 83 – odstavek 1

Člen 83 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Fizične osebe iz posameznega ČDO, kakor so opredeljene v členu 50, in kjer je primerno, ustrezni javni in/ali zasebni organi ter institucije v posameznem ČDO, so upravičeni do sodelovanja v programih Unije in do financiranja iz njih v skladu s pravili in cilji programov ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je posamezen ČDO povezan. | 1.   Fizične osebe iz posameznega ČDO, kakor so opredeljene v členu 50, in kjer je primerno, ustrezni javni in/ali zasebni organi ter institucije v posameznem ČDO, so upravičeni do sodelovanja v 
  vseh
  programih Unije
  , tudi pri Solidarnostnem skladu Evropske unije,
  in do financiranja iz njih v skladu s pravili in cilji programov ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je posamezen ČDO povezan. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Fizične osebe iz posameznega ČDO, kakor so opredeljene v členu 50, in kjer je primerno, ustrezni javni in/ali zasebni organi ter institucije v posameznem ČDO, so upravičeni do sodelovanja v programih Unije in do financiranja iz njih v skladu s pravili in cilji programov ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je posamezen ČDO povezan.

1.   Fizične osebe iz posameznega ČDO, kakor so opredeljene v členu 50, in kjer je primerno, ustrezni javni in/ali zasebni organi ter institucije v posameznem ČDO, so upravičeni do sodelovanja v 
  vseh
  programih Unije
  , tudi pri Solidarnostnem skladu Evropske unije,
  in do financiranja iz njih v skladu s pravili in cilji programov ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je posamezen ČDO povezan.

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 83 – odstavek 2 a (novo)

Člen 83 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija zagotovi učinkovit in uspešen dostop ČDO do vseh programov in instrumentov sodelovanja Unije z drugimi državami, pri tem pa po potrebi predvidi posebne ukrepe. |
| | Poleg tega Komisija zagotovi preglednost informacij in razvidnost razpisov za zbiranje predlogov v okviru različnih programov Unije prek posebnega portala za dostop ČDO, ki ga redno posodablja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Komisija zagotovi učinkovit in uspešen dostop ČDO do vseh programov in instrumentov sodelovanja Unije z drugimi državami, pri tem pa po potrebi predvidi posebne ukrepe.

Poleg tega Komisija zagotovi preglednost informacij in razvidnost razpisov za zbiranje predlogov v okviru različnih programov Unije prek posebnega portala za dostop ČDO, ki ga redno posodablja.

Poleg tega Komisija zagotovi preglednost informacij in razvidnost razpisov za zbiranje predlogov v okviru različnih programov Unije prek posebnega portala za dostop ČDO, ki ga redno posodablja.

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 83 – odstavek 3

Člen 83 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   ČDO
  Komisiji vsako leto, z začetkom leta 2022, poročajo
  o 
  tem
  sodelovanju v programih Unije. | 3.   
  Na podlagi informacij, ki jih posredujejo
  ČDO
  , Komisija pripravi letno poročilo
  o sodelovanju
  ČDO
  v programih Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   ČDO
  Komisiji vsako leto, z začetkom leta 2022, poročajo
  o 
  tem
  sodelovanju v programih Unije.

3.   
  Na podlagi informacij, ki jih posredujejo
  ČDO
  , Komisija pripravi letno poročilo
  o sodelovanju
  ČDO
  v programih Unije.

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 86 – odstavek 2

Člen 86 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka tega sklepa pri doseganju njegovih ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 87, da se
  spremeni člen
  3 Priloge I 
  zaradi pregleda ali dopolnitve kazalnikov
  , če je to potrebno, in dopolni ta sklep z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in vrednotenje. | Za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka tega sklepa pri doseganju njegovih ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 87, da se
  določi kazalnike uspešnosti iz člena
  3 Priloge I
  , jih pregleda ali dopolni
  , če je to potrebno, in dopolni ta sklep z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in vrednotenje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka tega sklepa pri doseganju njegovih ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 87, da se
  spremeni člen
  3 Priloge I 
  zaradi pregleda ali dopolnitve kazalnikov
  , če je to potrebno, in dopolni ta sklep z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in vrednotenje.

spremeni člen

zaradi pregleda ali dopolnitve kazalnikov

Za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka tega sklepa pri doseganju njegovih ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 87, da se
  določi kazalnike uspešnosti iz člena
  3 Priloge I
  , jih pregleda ali dopolni
  , če je to potrebno, in dopolni ta sklep z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in vrednotenje.

določi kazalnike uspešnosti iz člena

, jih pregleda ali dopolni

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 87 – odstavek 2

Člen 87 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 86 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 1. januarja 2021. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 86 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 1. januarja 2021. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.
  Svet o svojem sklepu obvesti Evropski parlament. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 86 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 1. januarja 2021. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 86 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 1. januarja 2021. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.
  Svet o svojem sklepu obvesti Evropski parlament.

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 87 – odstavek 4

Člen 87 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem uradno obvesti Svet. | 4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem uradno obvesti Svet
  in Evropski parlament. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem uradno obvesti Svet.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem uradno obvesti Svet
  in Evropski parlament.

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 87 – odstavek 5

Člen 87 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 86, začne veljati le, če Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Svetu o tem aktu ali če je pred iztekom tega roka Svet obvestil Komisijo, da mu ne bo nasprotoval. Na pobudo Sveta se ta rok podaljša za dva meseca. | 5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 86, začne veljati le, če Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Svetu o tem aktu ali če je pred iztekom tega roka Svet obvestil Komisijo, da mu ne bo nasprotoval. Na pobudo Sveta se ta rok podaljša za dva meseca.
  Če namerava Svet nasprotovati delegiranemu aktu, o tem v razumnem času pred sprejetjem končne odločitve obvesti Evropski parlament, pri tem pa navede, kateremu delegiranemu aktu namerava nasprotovati, pa tudi možne razloge za nasprotovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 86, začne veljati le, če Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Svetu o tem aktu ali če je pred iztekom tega roka Svet obvestil Komisijo, da mu ne bo nasprotoval. Na pobudo Sveta se ta rok podaljša za dva meseca.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 86, začne veljati le, če Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Svetu o tem aktu ali če je pred iztekom tega roka Svet obvestil Komisijo, da mu ne bo nasprotoval. Na pobudo Sveta se ta rok podaljša za dva meseca.
  Če namerava Svet nasprotovati delegiranemu aktu, o tem v razumnem času pred sprejetjem končne odločitve obvesti Evropski parlament, pri tem pa navede, kateremu delegiranemu aktu namerava nasprotovati, pa tudi možne razloge za nasprotovanje.

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 90 – odstavek 1

Člen 90 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta sklep se uporablja v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU

   (46)

  . | Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko skrbi za splošno politično usklajevanje zunanjega delovanja Unije, pri tem pa zagotavlja enotnost, skladnost in učinkovitost tega delovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ta sklep se uporablja v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU

   (46)

  .

Ta sklep se uporablja v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU

46

.

Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko skrbi za splošno politično usklajevanje zunanjega delovanja Unije, pri tem pa zagotavlja enotnost, skladnost in učinkovitost tega delovanja.

Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko skrbi za splošno politično usklajevanje zunanjega delovanja Unije, pri tem pa zagotavlja enotnost, skladnost in učinkovitost tega delovanja.

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 92 – odstavek 2

Člen 92 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Uporablja se od 1. januarja 2021. | Uporablja se od 1. januarja 2021
  in preneha veljati 31. decembra 2027
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Uporablja se od 1. januarja 2021
  in preneha veljati 31. decembra 2027
  .

in preneha veljati 31. decembra 2027

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – člen 1 – odstavek 1 – uvodni del

Priloga I – člen 1 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Za namene tega sklepa se skupni znesek finančne pomoči Unije v višini
  500 000 000 EUR
  v tekočih cenah za sedemletno obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 dodeli na naslednji način: | 1.   Za namene tega sklepa se skupni znesek finančne pomoči Unije v višini
  669 000 000 EUR
  v tekočih cenah za sedemletno obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 dodeli na naslednji način: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Za namene tega sklepa se skupni znesek finančne pomoči Unije v višini
  500 000 000 EUR
  v tekočih cenah za sedemletno obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 dodeli na naslednji način:

1.   Za namene tega sklepa se skupni znesek finančne pomoči Unije v višini
  669 000 000 EUR
  v tekočih cenah za sedemletno obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 dodeli na naslednji način:

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – člen 1 – odstavek 1 – točka a

Priloga I – člen 1 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | 159 000 000 EUR
  v obliki nepovratnih sredstev za bilateralno programsko podporo za dolgoročni razvoj ČDO
  , razen Grenlandije
  , zlasti za financiranje pobud iz programskega dokumenta. Ta znesek se dodeli na podlagi potreb in uspešnosti ČDO v skladu z naslednjimi merili:
  programski dokument bo, kjer je to primerno, posebno pozornost namenjal ukrepom, usmerjenim v krepitev upravljanja in institucionalnih zmogljivosti upravičenk ČDO, in po potrebi predvidenemu razporedu predlaganih ukrepov. Pri dodelitvi tega zneska se bo upoštevalo
  število prebivalcev, višina bruto domačega proizvoda (BDP), raven prejšnjih dodelitev sredstev in omejitve zaradi geografske odročnosti ČDO iz člena 9 tega sklepa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

159 000 000 EUR
  v obliki nepovratnih sredstev za bilateralno programsko podporo za dolgoročni razvoj ČDO
  , razen Grenlandije
  , zlasti za financiranje pobud iz programskega dokumenta. Ta znesek se dodeli na podlagi potreb in uspešnosti ČDO v skladu z naslednjimi merili:
  programski dokument bo, kjer je to primerno, posebno pozornost namenjal ukrepom, usmerjenim v krepitev upravljanja in institucionalnih zmogljivosti upravičenk ČDO, in po potrebi predvidenemu razporedu predlaganih ukrepov. Pri dodelitvi tega zneska se bo upoštevalo
  število prebivalcev, višina bruto domačega proizvoda (BDP), raven prejšnjih dodelitev sredstev in omejitve zaradi geografske odročnosti ČDO iz člena 9 tega sklepa.

159 000 000 EUR

, razen Grenlandije

programski dokument bo, kjer je to primerno, posebno pozornost namenjal ukrepom, usmerjenim v krepitev upravljanja in institucionalnih zmogljivosti upravičenk ČDO, in po potrebi predvidenemu razporedu predlaganih ukrepov. Pri dodelitvi tega zneska se bo upoštevalo

| (a) | 81 %
  v obliki nepovratnih sredstev za bilateralno programsko podporo za dolgoročni razvoj
  vseh
  ČDO, zlasti za financiranje pobud iz programskega dokumenta. |
| --- | --- |

(a)

81 %
  v obliki nepovratnih sredstev za bilateralno programsko podporo za dolgoročni razvoj
  vseh
  ČDO, zlasti za financiranje pobud iz programskega dokumenta.

81 %

vseh

Ta znesek se dodeli na podlagi potreb in uspešnosti ČDO v skladu z naslednjimi merili: število prebivalcev, višina bruto domačega proizvoda (BDP)
  , merjenega s pariteto kupne moči, če je na voljo
  , raven prejšnjih dodelitev sredstev in omejitve zaradi geografske odročnosti ČDO iz člena 9 tega sklepa
  , nizka razvojna stopnja ČDO iz člena 9a tega sklepa, velikost ozemlja ter podnebne in okoljske razmere
  .

, merjenega s pariteto kupne moči, če je na voljo

, nizka razvojna stopnja ČDO iz člena 9a tega sklepa, velikost ozemlja ter podnebne in okoljske razmere

4 % za Arubo

4 % za Arubo

1,5  % za Bonaire

1,5  % za Bonaire

5 % za Curaçao

5 % za Curaçao

48 % za Grenlandijo

48 % za Grenlandijo

10,75  % za Novo Kaledonijo

10,75  % za Novo Kaledonijo

10,85  % za Francosko Polinezijo

10,85  % za Francosko Polinezijo

1,2  % za Sabo

1,2  % za Sabo

2 % za Saint Barthélemy

2 % za Saint Barthélemy

0,8  % za Sint Eustatius

0,8  % za Sint Eustatius

7,5  % za Saint Pierre in Miquelon

7,5  % za Saint Pierre in Miquelon

2,5  % za Sint Maarten

2,5  % za Sint Maarten

0,4  % za Francoska južna in antarktična ozemlja

0,4  % za Francoska južna in antarktična ozemlja

5,5  % za Wallis in Futuno

5,5  % za Wallis in Futuno

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – člen 1 – odstavek 1 – točka b

Priloga I – člen 1 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | 225 000 000 EUR v obliki nepovratnih sredstev za bilateralno programsko podporo za dolgoročni razvoj Grenlandije, zlasti za financiranje pobude iz programskega dokumenta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

225 000 000 EUR v obliki nepovratnih sredstev za bilateralno programsko podporo za dolgoročni razvoj Grenlandije, zlasti za financiranje pobude iz programskega dokumenta.

225 000 000 EUR v obliki nepovratnih sredstev za bilateralno programsko podporo za dolgoročni razvoj Grenlandije, zlasti za financiranje pobude iz programskega dokumenta.

črtano

črtano

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – člen 1 – odstavek 1 – točka c

Priloga I – člen 1 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | 81 000 000  EUR
  se dodeli za podporo regionalnim programom ČDO, od katerih lahko
  15 000 000  EUR
  podpira operacije znotraj regij, pri čemer je Grenlandija upravičena le za operacije znotraj regij. To sodelovanje se bo izvajalo v skladu s členom 7 tega sklepa, zlasti v zvezi s področji skupnega interesa iz člena 5 tega sklepa ter s pomočjo posvetovanj prek primerov partnerstva EU-ČDO iz člena 14 tega sklepa. Prizadevalo si bo za povezavo z drugimi ustreznimi finančnimi programi in instrumenti Unije, zlasti najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 PDEU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

81 000 000  EUR
  se dodeli za podporo regionalnim programom ČDO, od katerih lahko
  15 000 000  EUR
  podpira operacije znotraj regij, pri čemer je Grenlandija upravičena le za operacije znotraj regij. To sodelovanje se bo izvajalo v skladu s členom 7 tega sklepa, zlasti v zvezi s področji skupnega interesa iz člena 5 tega sklepa ter s pomočjo posvetovanj prek primerov partnerstva EU-ČDO iz člena 14 tega sklepa. Prizadevalo si bo za povezavo z drugimi ustreznimi finančnimi programi in instrumenti Unije, zlasti najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 PDEU.

81 000 000  EUR

15 000 000  EUR

| (c) | 12 %
  se dodeli za podporo regionalnim programom ČDO, od katerih lahko
  30 000 000  EUR
  podpira operacije znotraj regij, pri čemer je Grenlandija upravičena le za operacije znotraj regij. To sodelovanje se bo izvajalo v skladu s členom 7 tega sklepa, zlasti v zvezi s področji skupnega interesa iz člena 5 tega sklepa ter s pomočjo posvetovanj prek primerov partnerstva EU-ČDO iz člena 14 tega sklepa. Prizadevalo si bo za povezavo z drugimi ustreznimi finančnimi programi in instrumenti Unije, zlasti najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 PDEU. |
| --- | --- |

(c)

12 %
  se dodeli za podporo regionalnim programom ČDO, od katerih lahko
  30 000 000  EUR
  podpira operacije znotraj regij, pri čemer je Grenlandija upravičena le za operacije znotraj regij. To sodelovanje se bo izvajalo v skladu s členom 7 tega sklepa, zlasti v zvezi s področji skupnega interesa iz člena 5 tega sklepa ter s pomočjo posvetovanj prek primerov partnerstva EU-ČDO iz člena 14 tega sklepa. Prizadevalo si bo za povezavo z drugimi ustreznimi finančnimi programi in instrumenti Unije, zlasti najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 PDEU.

12 %

30 000 000  EUR

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – člen 1 – odstavek 1 – točka d

Priloga I – člen 1 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | 22 000 000  EUR
  za študije ali ukrepe tehnične pomoči za vse ČDO, vključno z Grenlandijo, v skladu s členom 78 tega sklepa (49). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

22 000 000  EUR
  za študije ali ukrepe tehnične pomoči za vse ČDO, vključno z Grenlandijo, v skladu s členom 78 tega sklepa (49).

22 000 000  EUR

49

| (d) | 3,5  %
  za študije ali ukrepe tehnične pomoči za vse ČDO, vključno z Grenlandijo, v skladu s členom 78 tega sklepa. |
| --- | --- |

(d)

3,5  %
  za študije ali ukrepe tehnične pomoči za vse ČDO, vključno z Grenlandijo, v skladu s členom 78 tega sklepa.

3,5  %

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – člen 1 – odstavek 1 – točka e – uvodni del

Priloga I – člen 1 – odstavek 1 – točka e – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | 13 000 000  EUR
  za nedodeljena sredstva za vse ČDO, vključno z Grenlandijo, med drugim za: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

13 000 000  EUR
  za nedodeljena sredstva za vse ČDO, vključno z Grenlandijo, med drugim za:

13 000 000  EUR

| (e) | 3,5  %
  za nedodeljena sredstva za vse ČDO, vključno z Grenlandijo, med drugim za: |
| --- | --- |

(e)

3,5  %
  za nedodeljena sredstva za vse ČDO, vključno z Grenlandijo, med drugim za:

3,5  %

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – člen 1 – odstavek 2

Priloga I – člen 1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija lahko na osnovi pregleda določi dodelitev nedodeljenih sredstev iz tega člena. | 2.   Komisija lahko na osnovi pregleda
  , opravljenega pred letom 2025, po posvetovanju z državami članicami in Evropskim parlamentom,
  določi dodelitev nedodeljenih sredstev iz tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija lahko na osnovi pregleda določi dodelitev nedodeljenih sredstev iz tega člena.

2.   Komisija lahko na osnovi pregleda
  , opravljenega pred letom 2025, po posvetovanju z državami članicami in Evropskim parlamentom,
  določi dodelitev nedodeljenih sredstev iz tega člena.

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – člen 3 – odstavek 1 – uvodni del

Priloga I – člen 3 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Doseganje
  ciljev iz člena
  3.5 Sklepa se meri z: | V skladu s cilji trajnostnega razvoja se po postopku iz člena 86 pripravi seznam ključnih kazalnikov uspešnosti in se uporablja pri ocenjevanju tega, v kolikšni meri je Unija prispevala k doseganju
  ciljev iz člena 
  3(5) tega sklepa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Doseganje
  ciljev iz člena
  3.5 Sklepa se meri z:

Doseganje

3.5 Sklepa se meri z:

V skladu s cilji trajnostnega razvoja se po postopku iz člena 86 pripravi seznam ključnih kazalnikov uspešnosti in se uporablja pri ocenjevanju tega, v kolikšni meri je Unija prispevala k doseganju
  ciljev iz člena 
  3(5) tega sklepa.

V skladu s cilji trajnostnega razvoja se po postopku iz člena 86 pripravi seznam ključnih kazalnikov uspešnosti in se uporablja pri ocenjevanju tega, v kolikšni meri je Unija prispevala k doseganju

3(5) tega sklepa.

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – člen 3 – odstavek 1 – točka 1

Priloga I – člen 3 – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | za ČDO, razen za Grenlandijo, izvozom blaga in storitev v % BDP in skupnimi javnofinančnimi prihodki v % BDP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

1.

za ČDO, razen za Grenlandijo, izvozom blaga in storitev v % BDP in skupnimi javnofinančnimi prihodki v % BDP.

črtano

črtano

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – člen 3 – odstavek 1 – točka 2

Priloga I – člen 3 – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2. | za Grenlandijo, izvozom blaga in storitev v % BDP in odstotkom ribiškega sektorja v celotnem izvozu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.

2.

za Grenlandijo, izvozom blaga in storitev v % BDP in odstotkom ribiškega sektorja v celotnem izvozu.

črtano

črtano

---

(1a)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

1a

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

(46)  
  Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

46

Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

(49)  
  Od tega je 9 725 000 EUR namenjenih za kritje tehnične in/ali upravne pomoči ter odhodke za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU, posredne raziskave in neposredne raziskave.

49

Od tega je 9 725 000 EUR namenjenih za kritje tehnične in/ali upravne pomoči ter odhodke za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU, posredne raziskave in neposredne raziskave.

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/737 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/737

---

P8_TA(2019)0055

Izvajanje in delovanje vrhnjega domenskega imena .eu ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju in delovanju vrhnjega domenskega imena .eu ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 733/2002 in Uredbe Komisije (ES) št. 874/2004 (COM(2018)0231 – C8-0170/2018 – 2018/0110(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 411/60)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0231), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0231),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0170/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0170/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2018 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0394/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0394/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 367, 10.10.2018, str. 112.

---

P8_TC1-COD(2018)0110

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 31. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju in delovanju vrhnjega domenskega imena .eu ter spremembi in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 733/2002 in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 874/2004

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/517.)

---

| 27.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 411/738 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 411/738

---

P8_TA(2019)0056

Uskladitev bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND), ki razveljavlja Direktivo Sveta 89/130/EGS, Euratom in Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 (COM(2017)0329 – C8-0192/2017 – 2017/0134(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 411/61)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0329), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0329),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0192/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0192/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0009/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0009/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0134

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 31. januarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah in razveljavitvi Direktive Sveta 89/130/EGS, Euratom in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 (Uredba BND)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/516.)

---