# Uradni list C 65/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 65 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6425. februar 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 65

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6425. februar 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 65/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10067 — ElringKlinger/Plastic Omnium New Energies/EKPO Fuel) (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 65/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10117 — A.P. Moller/APMH Invest/Faerch Group) (
  1
  ) | 2 |
| 2021/C 65/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10115 — PAI Partners/Apleona Group) (
  1
  ) | 3 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 65/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10067 — ElringKlinger/Plastic Omnium New Energies/EKPO Fuel) (
  1
  )

1

1

2021/C 65/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10117 — A.P. Moller/APMH Invest/Faerch Group) (
  1
  )

1

2

2021/C 65/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10115 — PAI Partners/Apleona Group) (
  1
  )

1

3

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKA CENTRALNA BANKA |
| 2021/C 65/04 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 25. januarja 2021 o predlogu uredbe o čezmejnih plačilih v Uniji (CON/2021/3) | 4 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKA CENTRALNA BANKA

2021/C 65/04

Mnenje Evropske centralne banke z dne 25. januarja 2021 o predlogu uredbe o čezmejnih plačilih v Uniji (CON/2021/3)

4

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 65/05 | Menjalni tečaji eura — 24. februar 2021 | 6 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Stalni odbor držav Efte |
| 2021/C 65/06 | Priporočilo Stalnega odbora držav Efte št. 1/2020/SC o uradnem obvestilu Norveške z dne 5. novembra 2020 o uporabi blažilnika sistemskih tveganj v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, kakor je vključena v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 79/2019 | 7 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 65/05

Menjalni tečaji eura — 24. februar 2021

6

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Stalni odbor držav Efte

2021/C 65/06

Priporočilo Stalnega odbora držav Efte št. 1/2020/SC o uradnem obvestilu Norveške z dne 5. novembra 2020 o uporabi blažilnika sistemskih tveganj v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, kakor je vključena v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 79/2019

7

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 65/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10118 — Investindustrial/Guala Closures) (
  1
  ) | 14 |
| 2021/C 65/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10087 –PROXIMUS/NEXUS INFRASTRUCTURE/JV) (
  1
  ) | 16 |
| 2021/C 65/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10161 — The Goldman Sachs Group/Warburg Pincus/Good Host Spaces) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 17 |
| 2021/C 65/10 | Predhodna priglasitev koncentracije – Zadeva: M.10151 – LINDE/SIPCHEM/JV – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 19 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 65/11 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 20 |
| 2021/C 65/12 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 28 |
| 2021/C 65/13 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 36 |
| 2021/C 65/14 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 42 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2021/C 65/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10118 — Investindustrial/Guala Closures) (
  1
  )

1

14

2021/C 65/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10087 –PROXIMUS/NEXUS INFRASTRUCTURE/JV) (
  1
  )

1

16

2021/C 65/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10161 — The Goldman Sachs Group/Warburg Pincus/Good Host Spaces) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

17

2021/C 65/10

Predhodna priglasitev koncentracije – Zadeva: M.10151 – LINDE/SIPCHEM/JV – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

19

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2021/C 65/11

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

20

2021/C 65/12

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

28

2021/C 65/13

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

36

2021/C 65/14

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

42

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 25.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10067 — ElringKlinger/Plastic Omnium New Energies/EKPO Fuel)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 65/01)

Komisija se je 18. februar 2021 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10067. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10067. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 25.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10117 — A.P. Moller/APMH Invest/Faerch Group)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 65/02)

Komisija se je 5. februar 2021 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10117. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10117. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 25.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/3

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10115 — PAI Partners/Apleona Group)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 65/03)

Komisija se je 19. februar 2021 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10115. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10115. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKA CENTRALNA BANKA

| 25.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/4

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 25. januarja 2021

o predlogu uredbe o čezmejnih plačilih v Uniji

(CON/2021/3)

(2021/C 65/04)

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je 15. oktobra 2020 prejela zahtevo Sveta Evropske unije za mnenje o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o čezmejnih plačilih v Uniji (kodificirano besedilo) (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana uredba).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v povezavi s četrto alineo člena 127(2) PDEU in četrto alineo člena 3.1 Protokola (št. 4) o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, saj predlagana uredba vsebuje določbe, ki se nanašajo na nemoteno delovanje plačilnih sistemov. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

Splošne pripombe

Namen predlagane uredbe je kodificirati Uredbo (ES) št. 924/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EU) 2019/518 Evropskega parlamenta in Sveta (3). ECB sicer na splošno pozdravlja kodificiranje, vendar ugotavlja, kot je navedeno v obrazložitvenem memorandumu k predlagani uredbi, da instrumenti, na katere vpliva kodifikacija, ne vsebujejo bistvenih sprememb, ampak le formalne spremembe, ki so potrebne zaradi samega kodificiranja. ECB je sprejela tudi mnenje (4) o predlogu Uredbe (EU) 2019/518 (5). Vendar so bile nekatere določbe Uredbe (EU) 2019/518 uvedene v okviru zakonodajnega postopka Unije po tem, ko je bil predlog Komisije predložen ECB, zato niso bile vključene v zahtevo za posvetovanje, ki jo je Svet naslovil na ECB. ECB zato glede na to, da prej ni imela priložnosti za podajo mnenja, in ob upoštevanju tega, da bo predlagana uredba sprejeta po rednem zakonodajnem postopku, ob tej priložnosti podaja mnenje o eni določbi predlagane uredbe, ki je bila uvedena z Uredbo (EU) 2019/518.

1.   Posebne pripombe

1.1   Sklicevanje na referenčne devizne tečaje eura, ki jih izda ECB

Člen 4(1) predlagane uredbe, katerega cilj je dopolniti zahteve glede preglednosti in informacij, ki jih določa Direktiva (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (6) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o plačilnih storitvah) v zvezi s storitvami pretvorbe valut (7), določa, da morajo ponudniki plačilnih storitev in pogodbene stranke, ki zagotavljajo storitve pretvorbe valut na bankomatu ali prodajnem mestu, navesti vsa nadomestila za pretvorbo valut kot odstotni pribitek na zadnji razpoložljivi referenčni devizni tečaj eura, ki ga izda ECB.

ECB od leta 1998 objavlja referenčne devizne tečaje eura (v nadaljnjem besedilu: ECBRR) na podlagi okvira, ki ga je odobril Svet ECB leta 1998 in ki je bil spremenjen leta 2015 (8) (v nadaljnjem besedilu: okvir ECBRR). ECBRR se zagotavljajo kot javno dobro za posamezne državljane in institucije (9), uporabljajo pa jih številne institucije. Cilj okvira ECBRR je ohraniti celovitost ECBRR z: (i) odsvetovanjem trgovanja po ECBRR in (ii) omejevanjem njihove uporabe za referenčne namene. Uporaba ECBRR za transakcije se močno odsvetuje, ECBRR pa se objavlja samo v informativne namene (10). V tem pogledu je okvir ECBRR namenjen okrepitvi razlikovanja med ECBRR in referenčnimi deviznimi tečaji, ki so namenjeni za transakcije.

Sklicevanje na ECBRR v predlagani uredbi bi lahko v nasprotju s cilji ECBRR ustvarilo vzpodbude za nekatere udeležence na trgu, da trgujejo po ECBRR. ECB zato priporoča, da se sklicevanje na ECBRR v členu 4 predlagane uredbe odstrani in nadomesti z ustreznim sklicevanjem na referenčni devizni tečaj, ki spada na področje uporabe uredbe o referenčnih vrednostih Unije (11) in ki se lahko uporabi v okviru nadomestil za pretvorbo valut. Točnost in celovitost takih referenčnih vrednosti, ki ju zagotavlja režim za upravljavce referenčnih vrednosti, uveden z navedeno uredbo, ščitita interese strank ponudnikov plačilnih storitev in pogodbenih strank, ki zagotavljajo storitve pretvorbe valut.

Kadar ECB priporoča, da se predlagana uredba spremeni, je konkretni predlog sprememb besedila s pripadajočimi pojasnili naveden v ločenem tehničnem delovnem dokumentu. Tehnični delovni dokument je dostopen v angleščini na spletni strani EUR-Lex.

V Frankfurtu na Majni, 25. januarja 2021

Predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2020) 323 final.

1

(2)  Uredba (ES) št. 924/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o čezmejnih plačilih v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2560/2001 (UL L 266, 9.10.2009, str. 11).

2

(3)  Uredba (EU) 2019/518 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 glede nekaterih nadomestil za čezmejna plačila v Uniji in nadomestil za pretvorbo valut (UL L 91, 29.3.2019, str. 36).

3

(4)  Glej Mnenje Evropske centralne banke CON/2018/38 z dne 31. avgusta 2018 o predlogu uredbe o nekaterih nadomestilih za čezmejna plačila v Uniji in nadomestilih za pretvorbo valut (UL C 382, 23.10.2018, str. 7). Vsa mnenja ECB so objavljena na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

4

(5)  Predlog Uredbe (EU) 2019/518 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 glede nekaterih nadomestil za čezmejna plačila v Uniji in nadomestil za pretvorbo valut (COM(2018) 163 final).

5

(6)  Direktiva (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (UL L 337, 23.12.2015, str. 35).

6

(7)  Glej uvodno izjavo 8 predlagane uredbe.

7

(8)  Glej okvir ECB za referenčne devizne tečaje eura, ki je dostopen na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

8

(9)  Glej sporočilo za javnost ECB z dne 7. decembra 2015 o uvedbi sprememb pri referenčnih deviznih tečajih eura s strani ECB.

9

(10)  Okvir ECBRR izrecno določa, da „izraz ‚referenčni tečaj‘ [...] pomeni devizni tečaj, ki ni namenjen uporabi v tržnih transakcijah, in sicer niti neposredno niti posredno (kot temeljna referenčna vrednost). Namen tečajev je izključno informativen.“

10

(11)  Uredba (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov, in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU ter Uredbe (EU) št. 596/2014 (UL L 171, 29.6.2016, str. 1).

11

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 25.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/6

---

Menjalni tečaji eura (1)

24. februar 2021

(2021/C 65/05)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2146 |
| JPY | japonski jen | 128,69 |
| DKK | danska krona | 7,4364 |
| GBP | funt šterling | 0,86030 |
| SEK | švedska krona | 10,0893 |
| CHF | švicarski frank | 1,1029 |
| ISK | islandska krona | 154,60 |
| NOK | norveška krona | 10,2483 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,978 |
| HUF | madžarski forint | 359,74 |
| PLN | poljski zlot | 4,5178 |
| RON | romunski leu | 4,8749 |
| TRY | turška lira | 8,7071 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5347 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5266 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,4189 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6451 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6049 |
| KRW | južnokorejski won | 1 346,15 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,5723 |
| CNY | kitajski juan | 7,8362 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5805 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 070,23 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9100 |
| PHP | filipinski peso | 59,072 |
| RUB | ruski rubelj | 89,4919 |
| THB | tajski bat | 36,487 |
| BRL | brazilski real | 6,5642 |
| MXN | mehiški peso | 24,7700 |
| INR | indijska rupija | 87,8760 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2146

JPY

japonski jen

128,69

DKK

danska krona

7,4364

GBP

funt šterling

0,86030

SEK

švedska krona

10,0893

CHF

švicarski frank

1,1029

ISK

islandska krona

154,60

NOK

norveška krona

10,2483

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,978

HUF

madžarski forint

359,74

PLN

poljski zlot

4,5178

RON

romunski leu

4,8749

TRY

turška lira

8,7071

AUD

avstralski dolar

1,5347

CAD

kanadski dolar

1,5266

HKD

hongkonški dolar

9,4189

NZD

novozelandski dolar

1,6451

SGD

singapurski dolar

1,6049

KRW

južnokorejski won

1 346,15

ZAR

južnoafriški rand

17,5723

CNY

kitajski juan

7,8362

HRK

hrvaška kuna

7,5805

IDR

indonezijska rupija

17 070,23

MYR

malezijski ringit

4,9100

PHP

filipinski peso

59,072

RUB

ruski rubelj

89,4919

THB

tajski bat

36,487

BRL

brazilski real

6,5642

MXN

mehiški peso

24,7700

INR

indijska rupija

87,8760

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Stalni odbor držav Efte

| 25.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/7

---

Priporočilo Stalnega odbora držav Efte št. 1/2020/SC o uradnem obvestilu Norveške z dne 5. novembra 2020 o uporabi blažilnika sistemskih tveganj v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, kakor je vključena v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 79/2019

(2021/C 65/06)

STALNI ODBOR DRŽAV EFTE JE –

Ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Norveško ministrstvo za finance („Finansdepartmentet“), v nadaljnjem besedilu: „ministrstvo“, ki je imenovani nacionalni organ, pristojen za uporabo blažilnika sistemskih tveganj iz člena 133 Direktive 2013/36/EU, ki je bila vključena v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 79/2019, je 5. novembra 2020 Stalni odbor držav Efte uradno obvestilo o svoji nameri, da zviša stopnjo sedanjega blažilnika sistemskih tveganj za domače izpostavljenosti, v nadaljnjem besedilu: „uradno obvestilo“. |
| --- | --- |

(1)

Norveško ministrstvo za finance („Finansdepartmentet“), v nadaljnjem besedilu: „ministrstvo“, ki je imenovani nacionalni organ, pristojen za uporabo blažilnika sistemskih tveganj iz člena 133 Direktive 2013/36/EU, ki je bila vključena v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 79/2019, je 5. novembra 2020 Stalni odbor držav Efte uradno obvestilo o svoji nameri, da zviša stopnjo sedanjega blažilnika sistemskih tveganj za domače izpostavljenosti, v nadaljnjem besedilu: „uradno obvestilo“.

| (2) | Trenutno za kreditne institucije na Norveškem velja stopnja blažilnika sistemskih tveganj v višini 3 % za vse izpostavljenosti, razen za dve sistemsko pomembni instituciji, za kateri velja stopnja blažilnika sistemskih tveganj v višini 5 % za vse izpostavljenosti. Priglašeni ukrep je blažilnik sistemskih tveganj v višini 4,5 % in se bo uporabljal za domače izpostavljenosti vseh kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje na Norveškem, vključno s petimi podrejenimi družbami nadrejenih družb s sedežem v drugih državah članicah Unije. Blažilnik je namenjen sistemskim tveganjem na Norveškem in spodbujanju domače finančne stabilnosti z varovanjem odpornosti finančnega sistema ter zagotavljanjem nadaljnjega ustreznega kapitala v bankah glede na visoko raven dolgoročnega sistemskega tveganja na Norveškem. Ministrstvo je ločeno sporočilo tudi svojo namero, da bo določilo blažilnik za dve kreditni instituciji, ki sta v skladu s členom 131 Direktive 2013/36/EU opredeljeni kot druge sistemsko pomembne institucije (DSPI). Blažilnik bo za eno institucijo določen na stopnji v višini 2 %, za drugo pa na stopnji v višini 1 %. |
| --- | --- |

(2)

Trenutno za kreditne institucije na Norveškem velja stopnja blažilnika sistemskih tveganj v višini 3 % za vse izpostavljenosti, razen za dve sistemsko pomembni instituciji, za kateri velja stopnja blažilnika sistemskih tveganj v višini 5 % za vse izpostavljenosti. Priglašeni ukrep je blažilnik sistemskih tveganj v višini 4,5 % in se bo uporabljal za domače izpostavljenosti vseh kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje na Norveškem, vključno s petimi podrejenimi družbami nadrejenih družb s sedežem v drugih državah članicah Unije. Blažilnik je namenjen sistemskim tveganjem na Norveškem in spodbujanju domače finančne stabilnosti z varovanjem odpornosti finančnega sistema ter zagotavljanjem nadaljnjega ustreznega kapitala v bankah glede na visoko raven dolgoročnega sistemskega tveganja na Norveškem. Ministrstvo je ločeno sporočilo tudi svojo namero, da bo določilo blažilnik za dve kreditni instituciji, ki sta v skladu s členom 131 Direktive 2013/36/EU opredeljeni kot druge sistemsko pomembne institucije (DSPI). Blažilnik bo za eno institucijo določen na stopnji v višini 2 %, za drugo pa na stopnji v višini 1 %.

| (3) | Priglašeni blažilnik sistemskih tveganj bi se uporabljal od 31. decembra 2020 za vse kreditne institucije, razen za kreditne institucije, ki ne uporabljajo „naprednega pristopa IRB“, saj bi imele prehodno obdobje, v katerem sedanji blažilnik ostane 3 % za vse izpostavljenosti do 31. decembra 2022. Ministrstvo bo ukrep ponovno ocenilo vsako drugo leto. |
| --- | --- |

(3)

Priglašeni blažilnik sistemskih tveganj bi se uporabljal od 31. decembra 2020 za vse kreditne institucije, razen za kreditne institucije, ki ne uporabljajo „naprednega pristopa IRB“, saj bi imele prehodno obdobje, v katerem sedanji blažilnik ostane 3 % za vse izpostavljenosti do 31. decembra 2022. Ministrstvo bo ukrep ponovno ocenilo vsako drugo leto.

| (4) | Ker priglašeni ukrep zadeva tudi podrejene družbe nadrejenih družb s sedežem v drugih državah EGP, se uporablja postopek iz pododstavka 3 člena 133(14) CRD IV, kakor je bil prilagojen s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 79/2019. Ministrstvo kot imenovani organ, pristojen za uporabo blažilnika sistemskih tveganj, torej o svoji nameri uradno obvesti ustrezne organe drugih držav EGP skupaj s Stalnim odborom držav Efte in Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB). Stalni odbor in ESRB v enem mesecu od uradnega obvestila izdata priporočilo o sprejetih ukrepih. |
| --- | --- |

(4)

Ker priglašeni ukrep zadeva tudi podrejene družbe nadrejenih družb s sedežem v drugih državah EGP, se uporablja postopek iz pododstavka 3 člena 133(14) CRD IV, kakor je bil prilagojen s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 79/2019. Ministrstvo kot imenovani organ, pristojen za uporabo blažilnika sistemskih tveganj, torej o svoji nameri uradno obvesti ustrezne organe drugih držav EGP skupaj s Stalnim odborom držav Efte in Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB). Stalni odbor in ESRB v enem mesecu od uradnega obvestila izdata priporočilo o sprejetih ukrepih.

| (5) | Blažilnik sistemskih tveganj je namenjen ublažitvi dolgoročnih strukturnih sistemskih tveganj v norveškem finančnem sistemu. Ta tveganja izhajajo predvsem iz širjenja in povečevanja pretresov v samem sistemu, norveškem bančnem sektorju in realnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(5)

Blažilnik sistemskih tveganj je namenjen ublažitvi dolgoročnih strukturnih sistemskih tveganj v norveškem finančnem sistemu. Ta tveganja izhajajo predvsem iz širjenja in povečevanja pretresov v samem sistemu, norveškem bančnem sektorju in realnem gospodarstvu.

| (6) | Ministrstvo v obrazložitvi uradnega obvestila poudarja, da so dolgoročna strukturna sistemska tveganja na Norveškem sorazmerno velika. Institucije na Norveškem imajo podobne strukture financiranja in se močno opirajo na grosistično financiranje (48 % njihovega financiranja, vključno s tujim grosističnim financiranjem), kar prispeva k tej visoki stopnji sistemskih tveganj in zaradi česar so ranljive za pretrese na trgu. Poleg tega so medsebojno povezane, vključno z navzkrižnim imetništvom kritih obveznic, in imajo podobne in koncentrirane izpostavljenosti do nepremičninskih trgov. Na primer približno 60 % vseh posojil norveških kreditnih institucij sestavljajo posojila za (stanovanjske in poslovne) nepremičnine. V teh okoliščinah se motnje v gospodarstvu še povečajo, saj lahko močno prizadenejo več kreditnih institucij hkrati in na enak način. Ta potencial za povečanje tveganj je še dodatno podkrepljen s podobnostjo norveških bank pri izbiri poslovnih modelov in medsebojno povezanostjo na podlagi navzkrižnega imetništva kritih obveznic. |
| --- | --- |

(6)

Ministrstvo v obrazložitvi uradnega obvestila poudarja, da so dolgoročna strukturna sistemska tveganja na Norveškem sorazmerno velika. Institucije na Norveškem imajo podobne strukture financiranja in se močno opirajo na grosistično financiranje (48 % njihovega financiranja, vključno s tujim grosističnim financiranjem), kar prispeva k tej visoki stopnji sistemskih tveganj in zaradi česar so ranljive za pretrese na trgu. Poleg tega so medsebojno povezane, vključno z navzkrižnim imetništvom kritih obveznic, in imajo podobne in koncentrirane izpostavljenosti do nepremičninskih trgov. Na primer približno 60 % vseh posojil norveških kreditnih institucij sestavljajo posojila za (stanovanjske in poslovne) nepremičnine. V teh okoliščinah se motnje v gospodarstvu še povečajo, saj lahko močno prizadenejo več kreditnih institucij hkrati in na enak način. Ta potencial za povečanje tveganj je še dodatno podkrepljen s podobnostjo norveških bank pri izbiri poslovnih modelov in medsebojno povezanostjo na podlagi navzkrižnega imetništva kritih obveznic.

| (7) | Ministrstvo je poudarilo, da so visoke cene nepremičnin, tako stanovanjskih kot tudi poslovnih, skupaj z visokimi dolgovi gospodinjstev na Norveškem nekatere od ključnih ranljivosti norveškega finančnega sistema, ki izhajajo iz realnega gospodarstva. V zvezi s tem je treba upoštevati, da je bila v preteklosti zadolženost gospodinjstev na Norveškem sorazmerno visoka glede na razpoložljivi dohodek, kar znova povzroča sistemsko tveganje za bančni sektor. Dejstvo, da ima večina norveških hipotek spremenljive obrestne mere, zaradi česar lahko celo majhne motnje povzročijo močno oslabljeno servisiranje dolga, še dodatno povečuje tveganje, da norveška gospodinjstva velik del svojega dohodka porabijo za servisiranje dolga. V preteklosti izpostavljenosti tveganjem glede poslovnih nepremičnin v prejšnjih krizah niso povzročile le nekaterih največjih izgub norveškega bančnega sistema, ampak so prispevale tudi k težavam s solventnostjo v bančnem sektorju. Stalni odbor nadalje ugotavlja, da je ESRB junija 2019 norveškim organom izdal opozorilo, da so bile ugotovljene ranljivosti v norveškem sektorju stanovanjskih nepremičnin kot vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in da je treba te ranljivosti odpraviti (1). |
| --- | --- |

(7)

Ministrstvo je poudarilo, da so visoke cene nepremičnin, tako stanovanjskih kot tudi poslovnih, skupaj z visokimi dolgovi gospodinjstev na Norveškem nekatere od ključnih ranljivosti norveškega finančnega sistema, ki izhajajo iz realnega gospodarstva. V zvezi s tem je treba upoštevati, da je bila v preteklosti zadolženost gospodinjstev na Norveškem sorazmerno visoka glede na razpoložljivi dohodek, kar znova povzroča sistemsko tveganje za bančni sektor. Dejstvo, da ima večina norveških hipotek spremenljive obrestne mere, zaradi česar lahko celo majhne motnje povzročijo močno oslabljeno servisiranje dolga, še dodatno povečuje tveganje, da norveška gospodinjstva velik del svojega dohodka porabijo za servisiranje dolga. V preteklosti izpostavljenosti tveganjem glede poslovnih nepremičnin v prejšnjih krizah niso povzročile le nekaterih največjih izgub norveškega bančnega sistema, ampak so prispevale tudi k težavam s solventnostjo v bančnem sektorju. Stalni odbor nadalje ugotavlja, da je ESRB junija 2019 norveškim organom izdal opozorilo, da so bile ugotovljene ranljivosti v norveškem sektorju stanovanjskih nepremičnin kot vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in da je treba te ranljivosti odpraviti (1).

| (8) | Ministrstvo je poudarilo, da kreditne institucije delujejo tudi v norveškem gospodarstvu, za katero je značilen razmeroma enoten podjetniški sektor, ki je zelo odvisen od naftnega sektorja. Ker naftni sektor predstavlja 17 % BDP in 40 % celotnega izvoza iz Norveške, možnost znižanih cen nafte ali zmanjšanega svetovnega povpraševanja predstavlja veliko tveganje za gospodarstvo kot celoto. To tveganje se je v zadnjih letih nekoliko zmanjšalo z vlaganjem dobičkov iz naftnega sektorja v vrednostne papirje na mednarodnih finančnih trgih. Vendar pa bi lahko pandemija COVID-19 in prehajanje na bolj zeleno gospodarstvo povečala tako kratkoročni kot tudi dolgoročni pritisk na ta sistemsko pomemben sektor. Takšen pritisk bi lahko povzročil verižni učinek na druge sektorje, ki so jim kreditne institucije izpostavljene. Stalni odbor v zvezi s tem ugotavlja, da banka Norges Bank v svojem poročilu o finančni stabilnosti za leto 2020 navaja, da v norveškem naftnem sektorju tveganje za banke predstavljajo zlasti naftne družbe, banke pa so v zadnjih petih letih utrpele precejšnje izgube pri posojilih naftni industriji (2). |
| --- | --- |

(8)

Ministrstvo je poudarilo, da kreditne institucije delujejo tudi v norveškem gospodarstvu, za katero je značilen razmeroma enoten podjetniški sektor, ki je zelo odvisen od naftnega sektorja. Ker naftni sektor predstavlja 17 % BDP in 40 % celotnega izvoza iz Norveške, možnost znižanih cen nafte ali zmanjšanega svetovnega povpraševanja predstavlja veliko tveganje za gospodarstvo kot celoto. To tveganje se je v zadnjih letih nekoliko zmanjšalo z vlaganjem dobičkov iz naftnega sektorja v vrednostne papirje na mednarodnih finančnih trgih. Vendar pa bi lahko pandemija COVID-19 in prehajanje na bolj zeleno gospodarstvo povečala tako kratkoročni kot tudi dolgoročni pritisk na ta sistemsko pomemben sektor. Takšen pritisk bi lahko povzročil verižni učinek na druge sektorje, ki so jim kreditne institucije izpostavljene. Stalni odbor v zvezi s tem ugotavlja, da banka Norges Bank v svojem poročilu o finančni stabilnosti za leto 2020 navaja, da v norveškem naftnem sektorju tveganje za banke predstavljajo zlasti naftne družbe, banke pa so v zadnjih petih letih utrpele precejšnje izgube pri posojilih naftni industriji (2).

| (9) | Po navedbah ministrstva velikost, pomembnost in koncentracija norveškega bančnega sektorja povečujejo sistemska tveganja za norveško gospodarstvo. Prvič, velikost bančnega sektorja v primerjavi z BDP je precejšnja in je v letu 2019 znašala približno 225 % BDP. Drugič, bančni sektor je zelo pomemben za financiranje gospodarstva, saj prispeva več kot 80 % bruto domačih posojil v nefinančnem sektorju. Tretjič, bančni sektor je koncentriran, pri čemer pet največjih bank predstavlja 56 % vseh domačih posojil. |
| --- | --- |

(9)

Po navedbah ministrstva velikost, pomembnost in koncentracija norveškega bančnega sektorja povečujejo sistemska tveganja za norveško gospodarstvo. Prvič, velikost bančnega sektorja v primerjavi z BDP je precejšnja in je v letu 2019 znašala približno 225 % BDP. Drugič, bančni sektor je zelo pomemben za financiranje gospodarstva, saj prispeva več kot 80 % bruto domačih posojil v nefinančnem sektorju. Tretjič, bančni sektor je koncentriran, pri čemer pet največjih bank predstavlja 56 % vseh domačih posojil.

| (10) | Stalni odbor je v svoji oceni obrazložitve ministrstva upošteval oceno Mednarodnega denarnega sklada (MDS) glede stabilnosti finančnega sistema za Norveško iz leta 2020 (3). V skladu z oceno ministrstva v zvezi z glavnimi težavami, ki se nanašajo na visoko stopnjo sistemskega tveganja, je v poročilu MDS priznano, da so visoke izpostavljenosti norveških bank do domačih nepremičnin, tako stanovanjskih kot tudi poslovnih, skupaj z grosističnim financiranjem med ključnimi osnovnimi ranljivostmi. MDS nadalje ugotavlja, da bi medsebojna povezanost bančnega sektorja lahko povzročila znatno povečanje pretresa in da bi zaradi močne upočasnitve gospodarske rasti lahko prišlo do poslabšanja sposobnosti posojilojemalcev za servisiranje dolga. V zvezi z odvisnostjo od naftnega trga MDS ugotavlja, da bi bil lahko vpliv nenadnega prehoda na nizkoogljično gospodarstvo velik glede na odvisnost Norveške od proizvodnje in izvoza nafte. |
| --- | --- |

(10)

Stalni odbor je v svoji oceni obrazložitve ministrstva upošteval oceno Mednarodnega denarnega sklada (MDS) glede stabilnosti finančnega sistema za Norveško iz leta 2020 (3). V skladu z oceno ministrstva v zvezi z glavnimi težavami, ki se nanašajo na visoko stopnjo sistemskega tveganja, je v poročilu MDS priznano, da so visoke izpostavljenosti norveških bank do domačih nepremičnin, tako stanovanjskih kot tudi poslovnih, skupaj z grosističnim financiranjem med ključnimi osnovnimi ranljivostmi. MDS nadalje ugotavlja, da bi medsebojna povezanost bančnega sektorja lahko povzročila znatno povečanje pretresa in da bi zaradi močne upočasnitve gospodarske rasti lahko prišlo do poslabšanja sposobnosti posojilojemalcev za servisiranje dolga. V zvezi z odvisnostjo od naftnega trga MDS ugotavlja, da bi bil lahko vpliv nenadnega prehoda na nizkoogljično gospodarstvo velik glede na odvisnost Norveške od proizvodnje in izvoza nafte.

| (11) | Glede na strukturo norveškega bančnega sektorja in tveganja, ki jim je izpostavljen, kot je opisano zgoraj, ministrstvo meni, da morajo biti kreditne institucije na splošno sposobne absorbirati izgube, do katerih lahko pride zaradi hudih pretresov in motenj tako v finančnem sistemu kot tudi v realnem gospodarstvu. Ugotavlja, da je blažilnik sistemskih tveganj v višini 4,5 % za izpostavljenosti na Norveškem najprimernejši ukrep za ciljno usmerjeno obravnavanje znatnih necikličnih sistemskih tveganj, prisotnih na Norveškem. |
| --- | --- |

(11)

Glede na strukturo norveškega bančnega sektorja in tveganja, ki jim je izpostavljen, kot je opisano zgoraj, ministrstvo meni, da morajo biti kreditne institucije na splošno sposobne absorbirati izgube, do katerih lahko pride zaradi hudih pretresov in motenj tako v finančnem sistemu kot tudi v realnem gospodarstvu. Ugotavlja, da je blažilnik sistemskih tveganj v višini 4,5 % za izpostavljenosti na Norveškem najprimernejši ukrep za ciljno usmerjeno obravnavanje znatnih necikličnih sistemskih tveganj, prisotnih na Norveškem.

| (12) | Stalni odbor pri oceni ugotovitve ministrstva navaja, da so stresni testi, ki so jih izvedli norveški organi, pokazali, da bi v razmerah, ki so malo verjetne, vendar niso nerealne, številne institucije imele primanjkljaj navadnega lastniškega temeljnega kapitala glede na skupni kapital in zahteve po blažilniku. Najnovejši stresni testi, ki sta jih novembra 2019 in junija 2020 izvedla banka Norges Bank oziroma norveški pristojni nacionalni organ Finanstilsynet (FSA), temeljijo na globoki mednarodni recesiji z močnim povečanjem premij za tveganje, kar povzroča resne posledice za norveško gospodarstvo. Stresni test organa FSA kaže, da bi v obdobju stresnega testa količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala praktično vseh 20 največjih bančnih skupin padel pod skupno zahtevo glede navadnega lastniškega temeljnega kapitala, vključno z zahtevami po blažilniku in zahtevo iz drugega stebra. Poleg tega 48 od 84 drugih norveških kreditnih institucij ne bi izpolnjevalo skupnih kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

(12)

Stalni odbor pri oceni ugotovitve ministrstva navaja, da so stresni testi, ki so jih izvedli norveški organi, pokazali, da bi v razmerah, ki so malo verjetne, vendar niso nerealne, številne institucije imele primanjkljaj navadnega lastniškega temeljnega kapitala glede na skupni kapital in zahteve po blažilniku. Najnovejši stresni testi, ki sta jih novembra 2019 in junija 2020 izvedla banka Norges Bank oziroma norveški pristojni nacionalni organ Finanstilsynet (FSA), temeljijo na globoki mednarodni recesiji z močnim povečanjem premij za tveganje, kar povzroča resne posledice za norveško gospodarstvo. Stresni test organa FSA kaže, da bi v obdobju stresnega testa količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala praktično vseh 20 največjih bančnih skupin padel pod skupno zahtevo glede navadnega lastniškega temeljnega kapitala, vključno z zahtevami po blažilniku in zahtevo iz drugega stebra. Poleg tega 48 od 84 drugih norveških kreditnih institucij ne bi izpolnjevalo skupnih kapitalskih zahtev.

| (13) | Stalni odbor nadalje ugotavlja, da ministrstvo pričakuje, da bi v odsotnosti priglašenega ukrepa prihodnji stresni testi pokazali večje zmanjšanje kapitalske ustreznosti, zaradi česar bi bile institucije prisiljene črpati večji delež svojega skupnega blažilnika, da bi ohranile posojilno dejavnost. To bi oslabilo odpornost bančnega sistema proti ugotovljenim dolgoročnim sistemskim tveganjem. Če bi bila zahteva po blažilniku sistemskih tveganj za domače izpostavljenosti določena na 4,5 %, bi se s tem ohranila ustrezna kapitalizacija na podlagi zgoraj navedenih tveganj, ne da bi se bistveno povečale dejanske zahteve za večje institucije v primerjavi z ravnjo pred letom 2020. V zvezi s tem ministrstvo nadalje ugotavlja, da obstaja več vidikov, ki jih rezultati stresnih testov ne zajemajo, kar lahko prispeva k podcenjevanju potencialnih izgub kreditnih institucij. Predpostavlja se na primer, da imajo kreditne institucije v stresnih obdobjih še naprej dostop do grosističnega financiranja. Poleg tega ministrstvo ugotavlja, da so skupne izgube v stresnih testih nižje od dejanskih izgub kreditnih institucij v času norveške bančne krize v letih 1988–1992. Ministrstvo tudi trdi, da so skupne zahteve, ki izhajajo iz blažilnika sistemskih tveganj v višini 4,5 % za domače izpostavljenosti, prav tako v razponu ocen družbeno optimalnih zahtev (4). |
| --- | --- |

(13)

Stalni odbor nadalje ugotavlja, da ministrstvo pričakuje, da bi v odsotnosti priglašenega ukrepa prihodnji stresni testi pokazali večje zmanjšanje kapitalske ustreznosti, zaradi česar bi bile institucije prisiljene črpati večji delež svojega skupnega blažilnika, da bi ohranile posojilno dejavnost. To bi oslabilo odpornost bančnega sistema proti ugotovljenim dolgoročnim sistemskim tveganjem. Če bi bila zahteva po blažilniku sistemskih tveganj za domače izpostavljenosti določena na 4,5 %, bi se s tem ohranila ustrezna kapitalizacija na podlagi zgoraj navedenih tveganj, ne da bi se bistveno povečale dejanske zahteve za večje institucije v primerjavi z ravnjo pred letom 2020. V zvezi s tem ministrstvo nadalje ugotavlja, da obstaja več vidikov, ki jih rezultati stresnih testov ne zajemajo, kar lahko prispeva k podcenjevanju potencialnih izgub kreditnih institucij. Predpostavlja se na primer, da imajo kreditne institucije v stresnih obdobjih še naprej dostop do grosističnega financiranja. Poleg tega ministrstvo ugotavlja, da so skupne izgube v stresnih testih nižje od dejanskih izgub kreditnih institucij v času norveške bančne krize v letih 1988–1992. Ministrstvo tudi trdi, da so skupne zahteve, ki izhajajo iz blažilnika sistemskih tveganj v višini 4,5 % za domače izpostavljenosti, prav tako v razponu ocen družbeno optimalnih zahtev (4).

| (14) | Stalni odbor po skrbni proučitvi dokazov, ki jih je predložilo ministrstvo, vključno z rezultati stresnih testov, ki so jih izvedli norveški organi, in zgodovinskimi podatki o preteklih hudih krizah na Norveškem, meni, da se lahko blažilnik sistemskih tveganj v višini 4,5 % za domače izpostavljenosti šteje za ustreznega za obravnavanje ugotovljenih sistemskih tveganj, ki ogrožajo stabilnost norveškega finančnega sistema. Stalni odbor nadalje meni, da je v sedanjih razmerah za ohranitev odpornosti bančnih sistemov proti ugotovljenim sistemskim tveganjem potrebna raven kapitala, dosežena z blažilnikom sistemskih tveganj v višini 4,5 %. Stalni odbor v zvezi s tem ugotavlja, da je Izvršni odbor MDS na podlagi svoje ocene stabilnosti finančnega sistema na Norveškem avgusta 2020 sklenil, da bi morali biti organi pozorni na oslabitev kapitalskih zahtev (5). |
| --- | --- |

(14)

Stalni odbor po skrbni proučitvi dokazov, ki jih je predložilo ministrstvo, vključno z rezultati stresnih testov, ki so jih izvedli norveški organi, in zgodovinskimi podatki o preteklih hudih krizah na Norveškem, meni, da se lahko blažilnik sistemskih tveganj v višini 4,5 % za domače izpostavljenosti šteje za ustreznega za obravnavanje ugotovljenih sistemskih tveganj, ki ogrožajo stabilnost norveškega finančnega sistema. Stalni odbor nadalje meni, da je v sedanjih razmerah za ohranitev odpornosti bančnih sistemov proti ugotovljenim sistemskim tveganjem potrebna raven kapitala, dosežena z blažilnikom sistemskih tveganj v višini 4,5 %. Stalni odbor v zvezi s tem ugotavlja, da je Izvršni odbor MDS na podlagi svoje ocene stabilnosti finančnega sistema na Norveškem avgusta 2020 sklenil, da bi morali biti organi pozorni na oslabitev kapitalskih zahtev (5).

| (15) | Stalni odbor pri ocenjevanju učinkovitosti in sorazmernosti ukrepa upošteva stališče ministrstva, da bo zahteva po blažilniku sistemskih tveganj v višini 4,5 % za izpostavljenosti na Norveškem učinkovito prispevala k ohranjanju odpornosti in zmogljivosti norveške institucije za pokrivanje izgub na ravni, ki se zdi potrebna glede na intenzivnost sistemskih tveganj. Okvir CRR/CRD IV je bil pred kratkim vključen v Sporazum EGP in v pripravah na uskladitev norveškega okvira s sedanjim okvirom je ministrstvo ocenilo obseg in umerjanje zahteve po blažilniku sistemskih tveganj ter sklenilo, da bo najučinkovitejši način za zmanjšanje sistemskega tveganja določitev zahteve na 4,5 % samo za domače izpostavljenosti. Poleg izboljšanja skladnosti med ciljem in zasnovo ukrepa to pomeni uskladitev z določbami okvira CRR/CRD IV, ki olajšujejo vzajemnost za domače stopnje blažilnika. |
| --- | --- |

(15)

Stalni odbor pri ocenjevanju učinkovitosti in sorazmernosti ukrepa upošteva stališče ministrstva, da bo zahteva po blažilniku sistemskih tveganj v višini 4,5 % za izpostavljenosti na Norveškem učinkovito prispevala k ohranjanju odpornosti in zmogljivosti norveške institucije za pokrivanje izgub na ravni, ki se zdi potrebna glede na intenzivnost sistemskih tveganj. Okvir CRR/CRD IV je bil pred kratkim vključen v Sporazum EGP in v pripravah na uskladitev norveškega okvira s sedanjim okvirom je ministrstvo ocenilo obseg in umerjanje zahteve po blažilniku sistemskih tveganj ter sklenilo, da bo najučinkovitejši način za zmanjšanje sistemskega tveganja določitev zahteve na 4,5 % samo za domače izpostavljenosti. Poleg izboljšanja skladnosti med ciljem in zasnovo ukrepa to pomeni uskladitev z določbami okvira CRR/CRD IV, ki olajšujejo vzajemnost za domače stopnje blažilnika.

| (16) | Ministrstvo meni, da je za večje norveške banke, ki predstavljajo več kot polovico domačega bančnega sistema, stopnja blažilnika sistemskih tveganj v višini 4,5 % za domače izpostavljenosti skoraj enakovredna prejšnji stopnji blažilnika v višini 3 %, ki se uporablja za vse izpostavljenosti v smislu realnih kapitalskih zahtev. Meni, da je sorazmerna ne le z morebitnimi izgubami, ki izhajajo iz strukturnih tveganj v norveškem finančnem sistemu, ampak tudi z intenzivnostjo teh tveganj in dovoljenim tveganjem, ki ga predstavljajo njegove prejšnje odločitve o blažilniku. Poleg tega je treba omeniti, da je bila trenutna stopnja blažilnika v višini 3 % za vse izpostavljenosti umerjena, ko se je uporabljal prag iz sporazuma Basel I in ko ni bilo faktorja podpore za MSP. V odsotnosti praga iz sporazuma Basel I in z uporabo faktorja podpore za MSP bi bila prejšnja stopnja blažilnika sistemskih tveganj po mnenju ministrstva verjetno določena višje glede na stopnjo sistemskega tveganja. Kot je na podlagi izkušenj iz prejšnjih kriz in rezultatov stresnih testov ugotovilo ministrstvo, je bila skupna zahteva po kapitalu in blažilniku sorazmerna s skupnimi tveganji v finančnem sistemu. V skladu s tem bi bilo treba skupno zahtevo ohraniti približno na ravni, kot je bila pred letom 2020, saj je intenzivnost sistemskih tveganj podobna kot leta 2013, kar bi upravičilo stopnjo blažilnika sistemskih tveganj, določeno na 4,5 %. |
| --- | --- |

(16)

Ministrstvo meni, da je za večje norveške banke, ki predstavljajo več kot polovico domačega bančnega sistema, stopnja blažilnika sistemskih tveganj v višini 4,5 % za domače izpostavljenosti skoraj enakovredna prejšnji stopnji blažilnika v višini 3 %, ki se uporablja za vse izpostavljenosti v smislu realnih kapitalskih zahtev. Meni, da je sorazmerna ne le z morebitnimi izgubami, ki izhajajo iz strukturnih tveganj v norveškem finančnem sistemu, ampak tudi z intenzivnostjo teh tveganj in dovoljenim tveganjem, ki ga predstavljajo njegove prejšnje odločitve o blažilniku. Poleg tega je treba omeniti, da je bila trenutna stopnja blažilnika v višini 3 % za vse izpostavljenosti umerjena, ko se je uporabljal prag iz sporazuma Basel I in ko ni bilo faktorja podpore za MSP. V odsotnosti praga iz sporazuma Basel I in z uporabo faktorja podpore za MSP bi bila prejšnja stopnja blažilnika sistemskih tveganj po mnenju ministrstva verjetno določena višje glede na stopnjo sistemskega tveganja. Kot je na podlagi izkušenj iz prejšnjih kriz in rezultatov stresnih testov ugotovilo ministrstvo, je bila skupna zahteva po kapitalu in blažilniku sorazmerna s skupnimi tveganji v finančnem sistemu. V skladu s tem bi bilo treba skupno zahtevo ohraniti približno na ravni, kot je bila pred letom 2020, saj je intenzivnost sistemskih tveganj podobna kot leta 2013, kar bi upravičilo stopnjo blažilnika sistemskih tveganj, določeno na 4,5 %.

| (17) | Po podatkih ministrstva pandemija COVID-19 ni povzročila večjih sprememb strukturnih značilnosti norveškega finančnega sistema, norveške kreditne institucije pa so še naprej izpolnjevale kapitalske zahteve in zahteve po blažilniku z zadostno razliko ter so lahko med pandemijo COVID-19 ohranile posojila gospodinjstvom in podjetjem. Medtem je ministrstvo marca 2020 znižalo proticiklični kapitalski blažilnik z 2,5 % na 1 % kot kratkoročni odziv na morebitni vpliv pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(17)

Po podatkih ministrstva pandemija COVID-19 ni povzročila večjih sprememb strukturnih značilnosti norveškega finančnega sistema, norveške kreditne institucije pa so še naprej izpolnjevale kapitalske zahteve in zahteve po blažilniku z zadostno razliko ter so lahko med pandemijo COVID-19 ohranile posojila gospodinjstvom in podjetjem. Medtem je ministrstvo marca 2020 znižalo proticiklični kapitalski blažilnik z 2,5 % na 1 % kot kratkoročni odziv na morebitni vpliv pandemije COVID-19.

| (18) | Glede na navedeno Stalni odbor meni, da je zadevni ukrep učinkovit in sorazmeren, saj prispeva k ublažitvi ugotovljenih dolgoročnih strukturnih tveganj v norveškem bančnem sektorju. Stalni odbor ugotavlja, da so najjasnejši dokazi za to ugotovitev rezultati stresnih testov norveških organov, ki kažejo, da bodo ukrepi učinkoviti za spodbujanje finančne stabilnosti na Norveškem z ohranjanjem ravni kapitala norveških kreditnih institucij na potrebni ravni za ohranitev njihove trenutne sposobnosti pokrivanja izgub. Stalni odbor v podporo temu sklepu o sorazmernosti ukrepa navaja, da to pomeni, da se kapitalske zahteve za norveške kreditne institucije dejansko ne bodo bistveno povečale. Za več podrejenih družb nadrejenih družb s sedežem v drugih državah članicah EGP se bodo kapitalske zahteve povečale za skoraj 1,5 odstotne točke, vendar Stalni odbor ugotavlja, da imajo po navedbah ministrstva te kreditne institucije ravni kapitala, ki presegajo zahteve, ki jih pomeni stopnja blažilnika sistemskih tveganj v višini 4,5 % za izpostavljenosti na Norveškem. Ministrstvo priznava, da bodo nekatere norveške kreditne institucije morda morale nekoliko povečati svoj količnik kapitala, da bi poleg skupnih zahtev iz prvega in drugega stebra ohranile upravljavski blažilnik. Medtem bi moralo prehodno obdobje do 31. decembra 2022 za banke, ki ne uporabljajo naprednega pristopa IRB, zagotoviti, da spremembe v zahtevi po blažilniku sistemskih tveganj ne povzročijo neupravičenega povečanja kapitalskih zahtev za kreditne institucije, na katere odprava praga iz sporazuma Basel I ne vpliva bistveno in katerih zahteve iz drugega stebra bo morda treba ponovno umeriti, ko bo zanje po prehodnem obdobju veljal višji blažilnik sistemskih tveganj. Ta pristop bi moral ublažiti izkrivljanja, ki jih lahko povzroči priglašeni ukrep, in zagotoviti, da morebitni neugodni vplivi na domače banke in njihovo posojilno sposobnost ostanejo omejeni. |
| --- | --- |

(18)

Glede na navedeno Stalni odbor meni, da je zadevni ukrep učinkovit in sorazmeren, saj prispeva k ublažitvi ugotovljenih dolgoročnih strukturnih tveganj v norveškem bančnem sektorju. Stalni odbor ugotavlja, da so najjasnejši dokazi za to ugotovitev rezultati stresnih testov norveških organov, ki kažejo, da bodo ukrepi učinkoviti za spodbujanje finančne stabilnosti na Norveškem z ohranjanjem ravni kapitala norveških kreditnih institucij na potrebni ravni za ohranitev njihove trenutne sposobnosti pokrivanja izgub. Stalni odbor v podporo temu sklepu o sorazmernosti ukrepa navaja, da to pomeni, da se kapitalske zahteve za norveške kreditne institucije dejansko ne bodo bistveno povečale. Za več podrejenih družb nadrejenih družb s sedežem v drugih državah članicah EGP se bodo kapitalske zahteve povečale za skoraj 1,5 odstotne točke, vendar Stalni odbor ugotavlja, da imajo po navedbah ministrstva te kreditne institucije ravni kapitala, ki presegajo zahteve, ki jih pomeni stopnja blažilnika sistemskih tveganj v višini 4,5 % za izpostavljenosti na Norveškem. Ministrstvo priznava, da bodo nekatere norveške kreditne institucije morda morale nekoliko povečati svoj količnik kapitala, da bi poleg skupnih zahtev iz prvega in drugega stebra ohranile upravljavski blažilnik. Medtem bi moralo prehodno obdobje do 31. decembra 2022 za banke, ki ne uporabljajo naprednega pristopa IRB, zagotoviti, da spremembe v zahtevi po blažilniku sistemskih tveganj ne povzročijo neupravičenega povečanja kapitalskih zahtev za kreditne institucije, na katere odprava praga iz sporazuma Basel I ne vpliva bistveno in katerih zahteve iz drugega stebra bo morda treba ponovno umeriti, ko bo zanje po prehodnem obdobju veljal višji blažilnik sistemskih tveganj. Ta pristop bi moral ublažiti izkrivljanja, ki jih lahko povzroči priglašeni ukrep, in zagotoviti, da morebitni neugodni vplivi na domače banke in njihovo posojilno sposobnost ostanejo omejeni.

| (19) | Stalni odbor je upošteval tudi razloge ministrstva za opustitev drugih ukrepov iz Direktive 2013/36/EU ali Uredbe (EU) št. 575/2013 (razen členov 458 in 459 navedene uredbe), samostojno ali v kombinaciji, kot ustrezen način za obravnavo ugotovljenega makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, pri čemer je upošteval relativno učinkovitost navedenih ukrepov. |
| --- | --- |

(19)

Stalni odbor je upošteval tudi razloge ministrstva za opustitev drugih ukrepov iz Direktive 2013/36/EU ali Uredbe (EU) št. 575/2013 (razen členov 458 in 459 navedene uredbe), samostojno ali v kombinaciji, kot ustrezen način za obravnavo ugotovljenega makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, pri čemer je upošteval relativno učinkovitost navedenih ukrepov.

| (20) | Člen 124 Uredbe (EU) št. 575/2013 pristojnim organom omogoča, da določijo višje vrednosti za uteži tveganja izpostavljenosti kreditnih institucij, ki uporabljajo standardizirani pristop, do nepremičnin na podlagi upoštevanja finančne stabilnosti, preteklih izgub na izpostavljenostih, zavarovanih z nepremičninami, in prihodnjega razvoja dogodkov na nepremičninskih trgih. Ministrstvo meni, da je utež tveganja 35 % za izpostavljenosti iz naslova stanovanjskih nepremičnin na Norveškem ustrezna za institucije, ki uporabljajo standardizirani pristop. Za izpostavljenosti iz naslova poslovnih nepremičnin so bile na podlagi odstavka 2 tega člena že določene višje uteži tveganja, ki se gibljejo med 100 % in 150 %, odvisno od bonitetne ocene nasprotne stranke. |
| --- | --- |

(20)

Člen 124 Uredbe (EU) št. 575/2013 pristojnim organom omogoča, da določijo višje vrednosti za uteži tveganja izpostavljenosti kreditnih institucij, ki uporabljajo standardizirani pristop, do nepremičnin na podlagi upoštevanja finančne stabilnosti, preteklih izgub na izpostavljenostih, zavarovanih z nepremičninami, in prihodnjega razvoja dogodkov na nepremičninskih trgih. Ministrstvo meni, da je utež tveganja 35 % za izpostavljenosti iz naslova stanovanjskih nepremičnin na Norveškem ustrezna za institucije, ki uporabljajo standardizirani pristop. Za izpostavljenosti iz naslova poslovnih nepremičnin so bile na podlagi odstavka 2 tega člena že določene višje uteži tveganja, ki se gibljejo med 100 % in 150 %, odvisno od bonitetne ocene nasprotne stranke.

| (21) | V skladu s členom 164 Uredbe (EU) št. 575/2013 lahko pristojni organi za izpostavljenosti, zavarovane z nepremičninami, ki se nahajajo na njihovem ozemlju, po potrebi na podlagi upoštevanja finančne stabilnosti in prihodnjega razvoja dogodkov na nepremičninskih trgih, določijo višje minimalne vrednosti z izpostavljenostjo tehtanega povprečja izgube ob neplačilu. Za izpostavljenosti na drobno, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami na Norveškem, se od leta 2014 uporablja višja 20-odstotna spodnja meja izgube ob neplačilu, da se odpravi negotovost, povezana z notranjimi modeli kreditnega tveganja. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 164 Uredbe (EU) št. 575/2013 lahko pristojni organi za izpostavljenosti, zavarovane z nepremičninami, ki se nahajajo na njihovem ozemlju, po potrebi na podlagi upoštevanja finančne stabilnosti in prihodnjega razvoja dogodkov na nepremičninskih trgih, določijo višje minimalne vrednosti z izpostavljenostjo tehtanega povprečja izgube ob neplačilu. Za izpostavljenosti na drobno, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami na Norveškem, se od leta 2014 uporablja višja 20-odstotna spodnja meja izgube ob neplačilu, da se odpravi negotovost, povezana z notranjimi modeli kreditnega tveganja.

| (22) | Stalni odbor ugotavlja, da sta bila člena 124 in 164 Uredbe (EU) št. 575/2013 do neke mere že uporabljena za obravnavo nekaterih tveganj. Ugotavlja tudi, da se nameravajo s priglašenim ukrepom obravnavati dolgoročna sistemska tveganja, ki so širša od posebnega razvoja dogodkov na nepremičninskem trgu, na katerega so lahko usmerjeni ukrepi v skladu s členoma 124 in 164 Uredbe (EU) št. 575/2013. Ta sistemska tveganja so podobne strukture financiranja kreditnih institucij, njihova medsebojna povezanost ter njihove podobne in koncentrirane izpostavljenosti do nepremičninskih trgov in norveškega gospodarstva z ne preveč raznolikim podjetniškim sektorjem, medtem ko so ravni zadolženosti gospodinjstev visoke. |
| --- | --- |

(22)

Stalni odbor ugotavlja, da sta bila člena 124 in 164 Uredbe (EU) št. 575/2013 do neke mere že uporabljena za obravnavo nekaterih tveganj. Ugotavlja tudi, da se nameravajo s priglašenim ukrepom obravnavati dolgoročna sistemska tveganja, ki so širša od posebnega razvoja dogodkov na nepremičninskem trgu, na katerega so lahko usmerjeni ukrepi v skladu s členoma 124 in 164 Uredbe (EU) št. 575/2013. Ta sistemska tveganja so podobne strukture financiranja kreditnih institucij, njihova medsebojna povezanost ter njihove podobne in koncentrirane izpostavljenosti do nepremičninskih trgov in norveškega gospodarstva z ne preveč raznolikim podjetniškim sektorjem, medtem ko so ravni zadolženosti gospodinjstev visoke.

| (23) | Kadar pristojni organ ugotovi, da so kreditne institucije s podobnimi profili tveganosti izpostavljene ali bi lahko bile izpostavljene podobnim tveganjem ali pomenijo podobna tveganja za finančni sistem, lahko trenutno v skladu s členom 103 Direktive 2013/36/EU za navedene institucije na podoben ali enak način uporabijo proces nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja. Člen 104 Direktive 2013/36/EU določa sklop nadzorniških pooblastil za pristojni organ pri uporabi člena 103 navedene direktive, vključno z dodatnimi kapitalskimi zahtevami. Ministrstvo trdi, da bi morale biti zahteve iz drugega stebra za posamezne institucije v skladu s členom 104 Direktive 2013/36/EU prilagojene konkretnemu položaju posamezne institucije in da so lahko takšne zahteve usmerjene v nekatere elemente strukturnih sistemskih tveganj, vendar le v obsegu, v katerem tveganja niso splošne značilnosti bančnega sistema. V podporo temu stališču meni, da Direktiva 2019/878 pojasnjuje, da bi morala narava zahtev iz drugega stebra, specifična za posamezno institucijo, preprečiti njihovo uporabo kot orodja za obravnavanje sistemskih tveganj. Stalni odbor ugotavlja, da so ukrepi iz drugega stebra dejansko namenjeni predvsem obravnavanju tveganj, specifičnih za posamezno institucijo, in so tudi manj pregledni kot blažilnik sistemskih tveganj. |
| --- | --- |

(23)

Kadar pristojni organ ugotovi, da so kreditne institucije s podobnimi profili tveganosti izpostavljene ali bi lahko bile izpostavljene podobnim tveganjem ali pomenijo podobna tveganja za finančni sistem, lahko trenutno v skladu s členom 103 Direktive 2013/36/EU za navedene institucije na podoben ali enak način uporabijo proces nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja. Člen 104 Direktive 2013/36/EU določa sklop nadzorniških pooblastil za pristojni organ pri uporabi člena 103 navedene direktive, vključno z dodatnimi kapitalskimi zahtevami. Ministrstvo trdi, da bi morale biti zahteve iz drugega stebra za posamezne institucije v skladu s členom 104 Direktive 2013/36/EU prilagojene konkretnemu položaju posamezne institucije in da so lahko takšne zahteve usmerjene v nekatere elemente strukturnih sistemskih tveganj, vendar le v obsegu, v katerem tveganja niso splošne značilnosti bančnega sistema. V podporo temu stališču meni, da Direktiva 2019/878 pojasnjuje, da bi morala narava zahtev iz drugega stebra, specifična za posamezno institucijo, preprečiti njihovo uporabo kot orodja za obravnavanje sistemskih tveganj. Stalni odbor ugotavlja, da so ukrepi iz drugega stebra dejansko namenjeni predvsem obravnavanju tveganj, specifičnih za posamezno institucijo, in so tudi manj pregledni kot blažilnik sistemskih tveganj.

| (24) | S členom 131 Direktive 2013/36/EU so imenovani organi pooblaščeni, da opredelijo druge sistemsko pomembne institucije (DSPI) in določijo ali ponovno določijo blažilnik za DSPI za navedene institucije. Ministrstvo je ločeno uradno sporočilo namero, da se določita blažilnika za DSPI za dve sistemsko pomembni instituciji. Ta blažilnika šteje za dopolnilna, saj blažilniki za DSPI obravnavajo del tveganja koncentracije sistemsko pomembnih institucij, medtem ko blažilnik sistemskih tveganj obravnava druga dolgoročna neciklična sistemska tveganja. Po navedbah ministrstva so številne druge kreditne institucije dovolj velike, da potencialno povečajo sistemska tveganja v norveškem bančnem sektorju, hkrati pa ostajajo premajhne, da bi jih ministrstvo lahko posamično opredelilo kot domače sistemsko pomembne institucije. Stalni odbor meni, da člen 131 Direktive 2013/36/EU ni namenjen obravnavanju vseh vrst dolgoročnih necikličnih sistemskih ali makrobonitetnih tveganj. Blažilnik za DSPI ne bi bil ustrezno orodje za obravnavanje dolgoročnih necikličnih sistemskih ali makrobonitetnih tveganj, ki vplivajo na bančni sektor kot celoto. |
| --- | --- |

(24)

S členom 131 Direktive 2013/36/EU so imenovani organi pooblaščeni, da opredelijo druge sistemsko pomembne institucije (DSPI) in določijo ali ponovno določijo blažilnik za DSPI za navedene institucije. Ministrstvo je ločeno uradno sporočilo namero, da se določita blažilnika za DSPI za dve sistemsko pomembni instituciji. Ta blažilnika šteje za dopolnilna, saj blažilniki za DSPI obravnavajo del tveganja koncentracije sistemsko pomembnih institucij, medtem ko blažilnik sistemskih tveganj obravnava druga dolgoročna neciklična sistemska tveganja. Po navedbah ministrstva so številne druge kreditne institucije dovolj velike, da potencialno povečajo sistemska tveganja v norveškem bančnem sektorju, hkrati pa ostajajo premajhne, da bi jih ministrstvo lahko posamično opredelilo kot domače sistemsko pomembne institucije. Stalni odbor meni, da člen 131 Direktive 2013/36/EU ni namenjen obravnavanju vseh vrst dolgoročnih necikličnih sistemskih ali makrobonitetnih tveganj. Blažilnik za DSPI ne bi bil ustrezno orodje za obravnavanje dolgoročnih necikličnih sistemskih ali makrobonitetnih tveganj, ki vplivajo na bančni sektor kot celoto.

| (25) | Proticiklični kapitalski blažilnik iz člena 136 Direktive 2013/36/EU se uporablja za vse izpostavljenosti nefinančnega zasebnega sektorja v jurisdikciji. Ministrstvo trdi, da je proticiklični kapitalski blažilnik namenjen obravnavanju drugačne oblike sistemskega tveganja, ki izhaja iz cikličnosti v finančnem sistemu. Stalni odbor se strinja s to oceno. |
| --- | --- |

(25)

Proticiklični kapitalski blažilnik iz člena 136 Direktive 2013/36/EU se uporablja za vse izpostavljenosti nefinančnega zasebnega sektorja v jurisdikciji. Ministrstvo trdi, da je proticiklični kapitalski blažilnik namenjen obravnavanju drugačne oblike sistemskega tveganja, ki izhaja iz cikličnosti v finančnem sistemu. Stalni odbor se strinja s to oceno.

| (26) | Stalni odbor se po preučitvi argumentov ministrstva strinja z ministrstvom, da bi bili obstoječi ukrepi iz Direktive 2013/36/EU ali Uredbe (EU) št. 575/2013 (razen členov 458 in 459 navedene uredbe), samostojno ali v kombinaciji, sorazmerno manj učinkoviti pri zadostnem in ustreznem obravnavanju ugotovljenega tveganja. |
| --- | --- |

(26)

Stalni odbor se po preučitvi argumentov ministrstva strinja z ministrstvom, da bi bili obstoječi ukrepi iz Direktive 2013/36/EU ali Uredbe (EU) št. 575/2013 (razen členov 458 in 459 navedene uredbe), samostojno ali v kombinaciji, sorazmerno manj učinkoviti pri zadostnem in ustreznem obravnavanju ugotovljenega tveganja.

| (27) | Stalni odbor v zvezi z morebitnim učinkom na notranji trg ugotavlja, da ni znakov, da bi priglašeni ukrep nesorazmerno vplival na pet podrejenih družb kreditnih institucij s sedežem v drugih državah EGP. Poleg tega namerava ministrstvo za zmanjšanje možnosti uhajanja tujim institucijam, ki so na Norveškem dejavne prek podružnic, zahtevati vzajemnost blažilnika sistemskih tveganj za vse institucije EGP z izpostavljenostmi do Norveške. Stalni odbor meni, da je to pomembno zaradi razmeroma močne prisotnosti bank iz drugih nordijskih držav na norveškem posojilnem trgu, da se prepreči regulativna arbitraža in se izogne uhajanju prek podružnic. Obstajajo posebni memorandumi o soglasju za spodbujanje čezmejne finančne stabilnosti in zagotavljanje ustreznega bonitetnega nadzora pomembnih podružnic finančnih institucij, ki delujejo v nordijsko-baltski regiji (6). Stalni odbor ugotavlja, da bo zahtevo za vzajemnost in višje kapitalske zahteve, ki bi v tem primeru nastale za tuje kreditne institucije, ocenil ESRB, ko bo ministrstvo od ESRB zahtevalo, naj svojim članom priporoči, da zagotovijo vzajemnost ukrepa. |
| --- | --- |

(27)

Stalni odbor v zvezi z morebitnim učinkom na notranji trg ugotavlja, da ni znakov, da bi priglašeni ukrep nesorazmerno vplival na pet podrejenih družb kreditnih institucij s sedežem v drugih državah EGP. Poleg tega namerava ministrstvo za zmanjšanje možnosti uhajanja tujim institucijam, ki so na Norveškem dejavne prek podružnic, zahtevati vzajemnost blažilnika sistemskih tveganj za vse institucije EGP z izpostavljenostmi do Norveške. Stalni odbor meni, da je to pomembno zaradi razmeroma močne prisotnosti bank iz drugih nordijskih držav na norveškem posojilnem trgu, da se prepreči regulativna arbitraža in se izogne uhajanju prek podružnic. Obstajajo posebni memorandumi o soglasju za spodbujanje čezmejne finančne stabilnosti in zagotavljanje ustreznega bonitetnega nadzora pomembnih podružnic finančnih institucij, ki delujejo v nordijsko-baltski regiji (6). Stalni odbor ugotavlja, da bo zahtevo za vzajemnost in višje kapitalske zahteve, ki bi v tem primeru nastale za tuje kreditne institucije, ocenil ESRB, ko bo ministrstvo od ESRB zahtevalo, naj svojim članom priporoči, da zagotovijo vzajemnost ukrepa.

| (28) | Stalni odbor glede na visoko stopnjo medsebojne povezanosti s finančnimi sistemi drugih nordijskih držav pričakuje, da bo priglašeni ukrep ugodno vplival na finančno stabilnost, kolikor se je regulativni arbitraži in uhajanju mogoče izogniti z vzajemnostjo priglašenega ukrepa za pomembne izpostavljenosti tujih kreditnih institucij do norveškega trga, vključno z operacijami vseh pomembnih podružnic tujih bank. |
| --- | --- |

(28)

Stalni odbor glede na visoko stopnjo medsebojne povezanosti s finančnimi sistemi drugih nordijskih držav pričakuje, da bo priglašeni ukrep ugodno vplival na finančno stabilnost, kolikor se je regulativni arbitraži in uhajanju mogoče izogniti z vzajemnostjo priglašenega ukrepa za pomembne izpostavljenosti tujih kreditnih institucij do norveškega trga, vključno z operacijami vseh pomembnih podružnic tujih bank.

| (29) | Stalni odbor držav Efte ob upoštevanju vseh zgoraj navedenih dejavnikov, kot se zahteva s členom 133 CRD IV, po pregledu uradnega obvestila z Norveško in posvetovanju z zadevnimi stranmi v tem postopku ugotavlja, da blažilnik sistemskih tveganj v višini 4,5 % za domače izpostavljenosti ne povzroča nesorazmernih škodljivih učinkov na celoten finančni sistem Norveške ali njegove dele ali EGP kot celote. Prav tako ne predstavlja ali ustvarja ovire za pravilno delovanje notranjega trga – |
| --- | --- |

(29)

Stalni odbor držav Efte ob upoštevanju vseh zgoraj navedenih dejavnikov, kot se zahteva s členom 133 CRD IV, po pregledu uradnega obvestila z Norveško in posvetovanju z zadevnimi stranmi v tem postopku ugotavlja, da blažilnik sistemskih tveganj v višini 4,5 % za domače izpostavljenosti ne povzroča nesorazmernih škodljivih učinkov na celoten finančni sistem Norveške ali njegove dele ali EGP kot celote. Prav tako ne predstavlja ali ustvarja ovire za pravilno delovanje notranjega trga –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

| 1. | Blažilnik sistemskih tveganj, ki ga je 5. novembra uradno sporočilo norveško ministrstvo za finance („Finansdepartmentet“) v skladu s členom 133(11) Direktive 2013/36/EU, kakor je bil prilagojen s Sklepom Skupnega odbora št. 79/2019, je upravičen, primeren, sorazmeren in učinkovit za obravnavanje sistemskih tveganj, za katera je namenjen. Stalni odbor držav Efte nadalje ugotavlja:






  (a) | da razsežnost ugotovljenih sistemskih ali makrobonitetnih tveganj pomeni tako grožnjo za stabilnost norveškega finančnega sistema, da je uvedba stopnje blažilnika sistemskih tveganj v višini 4,5 % za domače izpostavljenosti upravičena; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

da razsežnost ugotovljenih sistemskih ali makrobonitetnih tveganj pomeni tako grožnjo za stabilnost norveškega finančnega sistema, da je uvedba stopnje blažilnika sistemskih tveganj v višini 4,5 % za domače izpostavljenosti upravičena;

| (b) | da bo priglašeni ukrep verjetno učinkovit in primeren za sorazmerno zmanjšanje tveganja; |
| --- | --- |

(b)

da bo priglašeni ukrep verjetno učinkovit in primeren za sorazmerno zmanjšanje tveganja;

| (c) | da bi bili drugi makrobonitetni ukrepi iz Direktive 2013/36/EU ali Uredbe (EU) št. 575/2013, samostojno ali v kombinaciji, sorazmerno manj učinkoviti pri zadostnem in ustreznem obravnavanju ugotovljenega tveganja; |
| --- | --- |

(c)

da bi bili drugi makrobonitetni ukrepi iz Direktive 2013/36/EU ali Uredbe (EU) št. 575/2013, samostojno ali v kombinaciji, sorazmerno manj učinkoviti pri zadostnem in ustreznem obravnavanju ugotovljenega tveganja;

| (d) | da priglašeni ukrep, vključno z njegovo uporabo za podrejene družbe, katerih nadrejene družbe imajo sedež v drugih državah EGP, ne povzroča nesorazmernih škodljivih učinkov na finančni sistem Norveške ali EGP kot celote in ne pomeni ovire za pravilno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(d)

da priglašeni ukrep, vključno z njegovo uporabo za podrejene družbe, katerih nadrejene družbe imajo sedež v drugih državah EGP, ne povzroča nesorazmernih škodljivih učinkov na finančni sistem Norveške ali EGP kot celote in ne pomeni ovire za pravilno delovanje notranjega trga.

| 2. | Stalni odbor držav Efte ne priporoča nobenih sprememb priglašenega ukrepa glede na njegove učinke na podrejene družbe kreditnih institucij s sedežem v drugih državah EGP. |
| --- | --- |

2.

V Bruslju, 4. decembra 2020

Za Stalni odbor

Predsednica

Sabine MONAUNI

Generalni sekretar

Henri GÉTAZ

---

(1)  Glejhttps://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/warnings/esrb.warning190923_no_warning~d3e4f2c135.en.pdf?4cf3e3031aa71bffaa0bd97a66b311ac.

1

(2)  Norges Bank (2020), Financial Stability Report, str. 52.

2

Financial Stability Report

(3)  Mednarodni denarni sklad (2020), Financial System Stability Assessment for Norway, poročilo MDS o posameznih državah št. 20/259, avgust.

3

Financial System Stability Assessment for Norway

(4)  Baselski odbor za bančni nadzor (2019), The costs and benefits of bank capital – a review of the literature, delovni dokument 37, junij.

4

The costs and benefits of bank capital – a review of the literature

(5)  Mednarodni denarni sklad (2020), Financial System Stability Assessment for Norway, poročilo MDS o posameznih državah št. 20/259, avgust, str. 2.

5

Financial System Stability Assessment for Norway

(6)  Glejhttps://www.regjeringen.no/contentassets/ff0c28c162ca43f39b585d7c9f94dab5/nbsg-mou_2018.pdf.

6

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 25.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/14

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10118 — Investindustrial/Guala Closures)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 65/07)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Special Packaging Solutions Investment S.à.r.l. („SPSI“, Luksemburg), ki ga obvladuje podjetje Investindustrial S.A. („Investindustrial“, Luksemburg), |
| --- | --- |

—

Special Packaging Solutions Investment S.à.r.l. („SPSI“, Luksemburg), ki ga obvladuje podjetje Investindustrial S.A. („Investindustrial“, Luksemburg),

| — | Guala Closure S.p.A. („Guala“, Italija). |
| --- | --- |

—

Guala Closure S.p.A. („Guala“, Italija).

Podjetje SPSI pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad podjetjem Guala.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic in z javno ponudbo za odkup z dne 8. Decembra 2020.

2.

| — | za podjetje Investindustrial: skupina neodvisnih upravljanih podjetij za naložbe, holdinge in finančno svetovanje, osredotočena na naložbe v srednje velika podjetja s sedežem v Evropi. Portfelj podjetja Investindustrial se osredotoča na tri glavna področja naložb: potrošnike in prosti čas; zdravstveno varstvo in storitve ter industrijsko proizvodnjo; |
| --- | --- |

—

za podjetje Investindustrial: skupina neodvisnih upravljanih podjetij za naložbe, holdinge in finančno svetovanje, osredotočena na naložbe v srednje velika podjetja s sedežem v Evropi. Portfelj podjetja Investindustrial se osredotoča na tri glavna področja naložb: potrošnike in prosti čas; zdravstveno varstvo in storitve ter industrijsko proizvodnjo;

| — | za Guala: proizvodnja zapiral, ki onemogočajo ponovno polnjenje, in aluminijastih zapiral za žgane pijače, vino, olje in kis, vodo in pijače. |
| --- | --- |

—

za Guala: proizvodnja zapiral, ki onemogočajo ponovno polnjenje, in aluminijastih zapiral za žgane pijače, vino, olje in kis, vodo in pijače.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10118 — Investindustrial/Guala Closures

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

epošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

| 25.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/16

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10087 –
  PROXIMUS/NEXUS INFRASTRUCTURE/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 65/08)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Proximus NV („Proximus“, Belgija), |
| --- | --- |

—

Proximus NV („Proximus“, Belgija),

| — | Nexus Infrastructure S.à r.l. („Nexus Infrastructure“, Luksemburg), |
| --- | --- |

—

Nexus Infrastructure S.à r.l. („Nexus Infrastructure“, Luksemburg),

| — | Nexus Fiber BV („Nexus Fiber“, Belgija). |
| --- | --- |

—

Nexus Fiber BV („Nexus Fiber“, Belgija).

2.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

3.

| — | za Proximus: operater fiksnih in mobilnih elektronskih komunikacijskih storitev in omrežij za gospodinjstva in poslovne stranke v Belgiji, tako na maloprodajni kot na veleprodajni ravni, |
| --- | --- |

—

za Proximus: operater fiksnih in mobilnih elektronskih komunikacijskih storitev in omrežij za gospodinjstva in poslovne stranke v Belgiji, tako na maloprodajni kot na veleprodajni ravni,

| — | za Nexus Infrastructure: subjekt za posebne namene, katerega edina poslovna dejavnost je ta, da služi kot holding za namene priglašene transakcije. Nexus Infrastructure je del skupine EQT in je posredno pod nadzorom podjetja EQT Fund Management S.à r.l. EQT je globalno integrirano podjetje za alternativne naložbe, ki med drugim vlaga v infrastrukturo ter z infrastrukturo povezana sredstva in podjetja predvsem v Evropi in Severni Ameriki, |
| --- | --- |

—

za Nexus Infrastructure: subjekt za posebne namene, katerega edina poslovna dejavnost je ta, da služi kot holding za namene priglašene transakcije. Nexus Infrastructure je del skupine EQT in je posredno pod nadzorom podjetja EQT Fund Management S.à r.l. EQT je globalno integrirano podjetje za alternativne naložbe, ki med drugim vlaga v infrastrukturo ter z infrastrukturo povezana sredstva in podjetja predvsem v Evropi in Severni Ameriki,

| — | za Nexus Fiber: operater (vključno z izgradnjo) gostega pasivnega odprtega omrežja od točke do točke Fiber-To-The-X („FTTx“) v nekaterih delih Flandrije v Belgiji. |
| --- | --- |

—

za Nexus Fiber: operater (vključno z izgradnjo) gostega pasivnega odprtega omrežja od točke do točke Fiber-To-The-X („FTTx“) v nekaterih delih Flandrije v Belgiji.

4.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

5.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

6.

M.10087 – Proximus/Nexus Infrastructure/JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

epošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

| 25.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/17

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10161 — The Goldman Sachs Group/Warburg Pincus/Good Host Spaces)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 65/09)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Warburg Pincus LLC („Warburg Pincus“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus LLC („Warburg Pincus“, ZDA),

| — | The Goldman Sachs Group, Inc. („Goldman Sachs“, ZDA), |
| --- | --- |

—

The Goldman Sachs Group, Inc. („Goldman Sachs“, ZDA),

| — | Good Host Spaces Private Limited („Good Host“, Indija). |
| --- | --- |

—

Good Host Spaces Private Limited („Good Host“, Indija).

Warburg Pincus, posredno prek Baskin Lake Investment Ltd, in Goldman Sachs pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Good Host, ki je trenutno pod skupnim nadzorom podjetja Goldman Sachs in Housing Development Finance Corporation Limited.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za Warburg Pincus: globalno zasebno kapitalsko podjetje s sedežem v New Yorku. Njegova portfeljska podjetja so dejavna v različnih sektorjih, vključno z energetiko, finančnimi storitvami, zdravstvom, industrijskimi in poslovnimi storitvami ter tehnologijo, |
| --- | --- |

—

za Warburg Pincus: globalno zasebno kapitalsko podjetje s sedežem v New Yorku. Njegova portfeljska podjetja so dejavna v različnih sektorjih, vključno z energetiko, finančnimi storitvami, zdravstvom, industrijskimi in poslovnimi storitvami ter tehnologijo,

| — | za Goldman Sachs: svetovno podjetje za investicijsko bančništvo, vrednostne papirje in upravljanje naložb, ki zagotavlja vrsto bančnih storitev, storitev v zvezi z vrednostnimi papirji in investicijskih storitev po vsem svetu številnim in raznolikim strankam, med katerimi so korporacije, finančne institucije, vlade in premožni posamezniki, |
| --- | --- |

—

za Goldman Sachs: svetovno podjetje za investicijsko bančništvo, vrednostne papirje in upravljanje naložb, ki zagotavlja vrsto bančnih storitev, storitev v zvezi z vrednostnimi papirji in investicijskih storitev po vsem svetu številnim in raznolikim strankam, med katerimi so korporacije, finančne institucije, vlade in premožni posamezniki,

| — | za Good Host: Podjetje, ki ponuja visokokakovostne stanovanjske namestitve študentom v indijskih mestih, vključno z Univerzo Munipal v Jaipurju. Sedež ima v Mumbaju. |
| --- | --- |

—

za Good Host: Podjetje, ki ponuja visokokakovostne stanovanjske namestitve študentom v indijskih mestih, vključno z Univerzo Munipal v Jaipurju. Sedež ima v Mumbaju.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10161 — The Goldman Sachs Group/Waburg Pincus/Good Host Spaces

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

epošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 25.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/19

---

Predhodna priglasitev koncentracije

Zadeva: M.10151 – LINDE/SIPCHEM/JV

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 65/10)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Linde GmbH („Linde“, Nemčija), |
| --- | --- |

—

Linde GmbH („Linde“, Nemčija),

| — | Sahara International Petrochemical Company („Sipchem“, Saudova Arabija), |
| --- | --- |

—

Sahara International Petrochemical Company („Sipchem“, Saudova Arabija),

| — | novo ustanovljeno skupno podjetje („JV“, Saudova Arabija). |
| --- | --- |

—

novo ustanovljeno skupno podjetje („JV“, Saudova Arabija).

Podjetji Linde in Sipchem pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad skupnim podjetjem (JV).

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | za podjetje Linde: Linde GmbH je del multinacionalne skupine družb, ki so v končni lasti podjetja Linde plc in se osredotočajo predvsem na pline in inženirske storitve, |
| --- | --- |

—

za podjetje Linde: Linde GmbH je del multinacionalne skupine družb, ki so v končni lasti podjetja Linde plc in se osredotočajo predvsem na pline in inženirske storitve,

| — | za podjetje Sipchem: končna matična družba skupine podjetij, ki se ukvarja s proizvodnjo in trženjem osnovnih in vmesnih petrokemičnih proizvodov, |
| --- | --- |

—

za podjetje Sipchem: končna matična družba skupine podjetij, ki se ukvarja s proizvodnjo in trženjem osnovnih in vmesnih petrokemičnih proizvodov,

| — | za skupno podjetje (JV): dejavno bo na področju dobave industrijskih plinov na kraju samem v Kraljevini Saudovi Arabiji. |
| --- | --- |

—

za skupno podjetje (JV): dejavno bo na področju dobave industrijskih plinov na kraju samem v Kraljevini Saudovi Arabiji.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10151 – LINDE/SIPCHEM/JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

epošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 25.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/20

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 65/11)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„LA MANCHA“

PDO-ES-A0045-AM03

Datum obvestila: 18. 11. 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Sprememba najmanjšega deleža dejanskega alkohola za bela in rosé vina ter določitev najmanjšega deleža dejanskega alkohola za biser vina (oddelek 2.1 specifikacije proizvoda in točka 2.1 enotnega dokumenta)

Opis in razlogi

Najmanjši delež dejanskega alkohola v belih in rosé vinih se poveča na 9 %, najmanjši delež dejanskega alkohola v biser vinih pa je izrecno določen.

Potrošniki danes želijo vina z večjim ostankom sladkorja, zato ta vrsta vina potrebuje manjši delež dejanskega alkohola, da lahko doseže zahtevani ostanek sladkorja.

Prav tako je določeno, da najmanjši delež dejanskega alkohola v belih, rosé in rdečih vinih velja tudi za biser vina.

Vrsta spremembe: standardna

Ta sprememba prilagaja analitske parametre, vendar ne prinaša bistvenih sprememb zaščitenega proizvoda, ki ohranja lastnosti in profil, opisan v povezavi, ki izhajajo iz medsebojnega vpliva med naravnimi in človeškimi dejavniki. Ta sprememba zato ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

2.   Prilagoditev vsebnosti žveplovega dioksida in terminologije analitskih parametrov za ostanek sladkorja in vsebnost hlapnih kislin veljavnim pravilom (oddelek 2.1 specifikacije in točka 2.1 enotnega dokumenta)

Opis in razlogi

Analitski parameter „ostanki sladkorja“ je bil preimenovan v „skupni sladkor, izražen kot glukoza in fruktoza“, v skladu s členom 20 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/34 z dne 17. oktobra 2018, ki določa vsebnost skupnih sladkorjev, izraženih kot fruktoza in glukoza.

Upoštevajte tudi, da se vsebnost hlapnih kislin izraža kot ocetna kislina.

Člen 20 Izvedbene uredbe (EU) 2019/34 prav tako določa vsebnost žveplovega dioksida kot analitski parameter, ki ga je treba določiti, zato se ta parameter doda za peneče vino. Za vina iz oddelkov 2.1.4, 2.1.5 in 2.1.6 so mejne vrednosti določene v skladu z delom B Priloge I k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/934 z dne 12. marca 2019.

Vrsta spremembe: standardna

Ta sprememba prilagaja terminologijo, uporabljeno za fizikalno-kemijske lastnosti, vendar ne prinaša sprememb končnega proizvoda, ki ohranja lastnosti in profil, opisan v povezavi, ki izhajajo iz medsebojnega vpliva med naravnimi in človeškimi dejavniki. Ta sprememba zato ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

3.   Ponovna opredelitev organoleptičnih lastnosti (oddelek 2.2 specifikacije in točka 2.2 enotnega dokumenta)

Opis in razlogi

Izvajanje standarda UNE-EN-ISO 17065 pri preverjanju specifikacije zahteva spremembo organoleptičnega opisa zajetih vin, tako da se njihove lastnosti lahko povežejo z deskriptorji, ki jih lahko oceni komisija za senzorične lastnosti, ki izpolnjuje merila, določena v standardu UNE-EN-ISO 17025.

Vrsta spremembe: standardna

Ta sprememba je prilagoditev organoleptičnih lastnosti, tako da jih je mogoče bolje oceniti v senzorični analizi. Ne prinaša bistvenih sprememb končnega proizvoda, ki ohranja lastnosti in profil, opisan v povezavi, kot rezultat medsebojnega vpliva med okoljskimi in človeškimi dejavniki. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

4.   Sklicevanje na predpise se posodobi (oddelek 3.2.5 specifikacije in točka 3.2.5 enotnega dokumenta)

Opis in razlogi

Pravni okvir je bil posodobljen z veljavno uredbo, vključen pa je tudi sklic na Uredbo (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov.

Vrsta spremembe: standardna

Ta sprememba je posodobitev. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

5.   Pojasnilo glede predelovalnih kleti in mest pridelave (oddelek 4 specifikacije in točka 4 enotnega dokumenta)

Opis in razlogi

Zadnji odstavek določa, da bodo vina pridelana v kleteh na območju pridelave ZOP „La Mancha“ in pridelana z uporabo grozdja s parcel, navedenih v medpanožnem registru vinogradov, da se ovržejo dvomi o lokaciji predelovalnih kleti ter izboljšata nadzor in sledljivost mest pridelave.

Vrsta spremembe: standardna

Besedilo odstavka se je pravkar izboljšalo, vendar samo območje ni bilo spremenjeno. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

6.   Dodatek sort moscatel de Alejandría in garnacha tintorera (oddelek 6 specifikacije in točka 6 enotnega dokumenta)

Opis in razlogi

Specifikaciji sta dodani bela sorta moscatel de Alejandría in rdeča sorta garnacha tintorera. Bela sorta moscatel de Alejandría je značilno sredozemska. Zaradi aromatičnih lastnosti in vsebnosti sladkorja je primerna za proizvodnjo vin „La Mancha“. Za to območje je primerna tudi rdeča sorta garnacha tintorera, kar potrjuje obstoj na tisoče hektarov te sorte na našem pridelovalnem območju. Po preverjanju njegovega potenciala za proizvodnjo kakovostnih vin in skladnosti z zahtevami specifikacije za ZOP „La Mancha“ se je na podlagi več ocenjenih vzorcev to medpanožno združenje odločilo, da ga vključi v specifikacijo.

Tako belo vino, pridelano (v celoti ali delno) s sorto moscatel de Alejandría, kot tudi rdeče vino, pridelano (v celoti ali delno) s sorto garnacha tintorera, sta dobro uveljavljena proizvoda na tem pridelovalnem območju. Namen te spremembe je torej vključiti sorte, ki se na tem območju že nekaj časa gojijo, v specifikacijo proizvoda.

Vrsta spremembe: standardna

Ta sprememba omogoča pridelavo enakih vrst vina z enakimi lastnostmi, kot jih ima zaščiteni proizvod. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

7.   Preoblikovanje veljavnih zahtev v več odstavkih (oddelek 8 specifikacije, ne vpliva na enotni dokument)

Opis in razlogi

Odstavek 1: Oddelek je bil preoblikovan, da se izrecneje navede, da mora stekleničenje, ki ga opravijo kleti znotraj in zunaj proizvodnega območja ter ki je vpisano v ustrezni register ZOP „La Mancha“, biti v skladu z zahtevami za stekleničenje in preverljivo sledljivostjo vin „La Mancha“. Poleg tega mora vsako vino, dano v promet z ZOP „La Mancha“, imeti svojo sekundarno etiketo ali žig z jamstvom, ki ga je izdalo omenjeno medpanožno združenje.

Odstavek 2: Zmogljivost stekleničenja je razširjena tako, da vključuje plastenke iz PET (samo v plastenke z 18,7 cl in izključno za letalske družbe in tiste ustanove, v katerih je uporaba stekla prepovedana), da se upoštevajo predpisi o varnosti v letalstvu in javnih ustanovah.

Odstavek 3: Odstotek, potreben za uporabo imena določene posamezne sorte vinske trte, je posodobljen na 85 %. Ta je usklajen z veljavno zakonodajo (člen 50(1)(a)(i) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 z dne 17. oktobra 2018, ki dopolnjuje Uredbo (EU) št. 1308/2013).

Posodobljeni so tudi sklici na predpise o veljavnih standardih.

Vrsta spremembe: standardna

Ta sprememba je preoblikovanje in posodobitev. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

8.   Posodobitev regulativnih virov (oddelek 9.2 specifikacije, ne vpliva na enotni dokument)

Opis in razlogi

V odstavkih 3 in 9 se sklicevanje na razveljavljene uredbe nadomesti s sklicevanjem na veljavne uredbe.

Vrsta spremembe: standardna

Ta sprememba je posodobitev. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime za registracijo

La Mancha

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

4.   Opis vina

Bela in rosé vina, mlada in tradicionalna vina ter bela vina iz hrastovih sodov

Majhen delež alkohola. Bela vina so zelenkaste do rumene barve, skoraj zlate. So iskrena in sadna s primarnimi aromami, rahlo kisla in uravnotežena.

Če so preživela dlje časa v sodih, je njihova barva rumene do zlate ali slamnate barve, s praženimi odtenki na vaniljevi podlagi ter dolgimi hrastovimi in sadnimi notami.

Vina rosé se razlikujejo po barvi, in sicer od rožnate do nežno rdečkaste, z drznimi, sadnimi in/ali cvetličnimi aromami. So rahlo kisla, uravnotežena in imajo saden okus.

Vina, ki vrejo v sodih, imajo arome in pookus, ki spominjajo na sod.

| * | Najvišja vsebnost hlapnih kislin mladih vin: 8,33 meq/l |
| --- | --- |

*

Najvišja vsebnost hlapnih kislin mladih vin: 8,33 meq/l

| * | Najvišja vsebnost sulfitov: 190 mg/l, pri čemer je sladkor > 5 g/l (razen vin iz hrastovih sodov)






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 10 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 140 |

*

Najvišja vsebnost sulfitov: 190 mg/l, pri čemer je sladkor > 5 g/l (razen vin iz hrastovih sodov)

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

10

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

140

Mlada in tradicionalna rdeča vina ter rdeča vina iz hrastovih sodov

Vina vijoličasto rdeče barve do barve granatnega jabolka so iskrena, sadna, s primarnimi aromami. Po okusu so tanična, z uravnoteženim alkoholom in kislinami, dolga in sadna.

Vina, ki so preživela dlje časa v sodih, imajo barvo granatnega jabolka do rubinasto barvo. So iskrena, sadna, s primarnimi in vaniljevimi aromami. Okus v ustih je dolg in uravnotežen z vaniljevimi zaznavami.

Z nadaljnjim staranjem imajo lahko vina opečnate ali oranžne odtenke. So dolga in medena. V ustih so gladka, skladna, izrazita in strukturirana.

Pri vinih, ki vrejo v sodu, slednji zagotavlja arome in pookus.

| * | Najvišja vsebnost hlapnih kislin mladih vin: 8,33 meq/l |
| --- | --- |

*

| * | Najvišja vsebnost sulfitov: 180 mg/l kjer je sladkor > 5 g/l (razen vin iz hrastovih sodov) |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 10 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 130 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

10

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

130

Naravno sladka tradicionalna vina

Bela vina so skladna s suhimi vini, rdeča vina pa so granatne rdeče do rjavkasto rumene barve. Intenzivno aromatična, spominjajo na sadje in/ali džeme, so uravnotežena in polnega telesa.

| * | Vrednost največjega deleža skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev v skladu z ustrezno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 13 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 250 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

13

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

250

Belo in rdeče vino, imenovano „crianza“, „reserva“ in „gran reserva“

Bela vina so slamnato do zlate barve z različno intenzivnostjo, odvisno od starosti. Lesnate in pražene arome. Uravnotežena.

Rdeča vina so granatno rdeče do opečnate barve, odvisno od starosti. S starostjo se arome iz sadnih spremenijo v lesnate in/ali pražene. V ustih so uravnotežena in so polnega telesa.

| * | Vrednost največjega deleža skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev v skladu z ustrezno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

*

| ** | Najmanjši volumenski delež dejanskega alkohola je določen v specifikaciji, odvisno od tega, ali gre za belo ali rdeče vino. |
| --- | --- |

**

| *** | Spodnje meje vsebnosti hlapnih kislin, odvisno od stopnje in dolžine staranja. |
| --- | --- |

***

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

Kakovostno peneče vino

Peneča bela vina se po odtenku razlikujejo od bledega do zlatega in sijočega, medtem ko so odtenki v vinih rosé bledo rožnati. Mehurčki so majhni in obstojni.

Aroma je čista in sadna.

Po okusu so široka in uravnotežena.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 11,66 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

11,66

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Biser vino

Biser vina so lahko bela vina z različnimi rumenimi odtenki, vina rosé z različnimi odtenki rožnate barve in rdeča vina z vijolično rdečo barvo.

Po vonju imajo bela vina sadne arome, rosé in rdeča vina pa intenzivne arome, ki spominjajo na rdeče sadje.

So široka in uravnotežena vina s sadnim pookusom in izrazito prisotnostjo ogljikovega dioksida.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 10 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

10

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Bela, rosé in rdeča vina, zajeta s to ZOP, so pridelana izključno iz dovoljenih sort. Mešanje belih in rdečih sort ni dovoljeno.

Najvišja stopnja pretvorbe je 74 litrov vina na vsakih 100 kilogramov trganega grozdja.

Bela in rosé vina so pridelana z drozganjem grozdov ter se statično ali dinamično odcedijo. Za ekstrakcijo arom in barv jih je mogoče predhodno macerirati, pri čemer mošt vre pri temperaturi največ 22 °C.

Rdeča vina morajo vreti s kožicami vsaj 3 dni pri temperaturi do največ 28 °C.

(b)   Največji donosi

Vinogradi s trsi kotlaste oblike

10 000 kilogramov grozdja na hektar

Vinogradi s trsi kotlaste oblike

74 hektolitrov na hektar

Vinogradi z brajdami

13 000 kilogramov grozdja na hektar

Vinogradi z brajdami

96,2 hektolitra na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Manča je naravna in zgodovinska regija, ki se nahaja v avtonomni skupnosti Kastilja - Manča, v središču Španije. Pokriva severni del province Albacete, južni in jugozahodni del province Ciudad Real, vzhodni del province Toledo in jugozahodni del province Cuenca.

7.   Glavne sorte vinske trte

AIRÉN

BOBAL

CABERNET SAUVIGNON

RDEČI GRENACHE

MACABEO – VIURA

SYRAH

TEMPRANILLO – CENCIBEL

VERDEJO

8.   Opis povezave

Vino

Sestava tal ravnine pokrajine Manča je produkt miocenske sedimentacije apnenca, laporja in peska, ki daje zemlji rjavo ali rdečkasto rjavo barvo.

Zaradi velike količine apnenčastih tal v pokrajini Manča je območje idealno za pridelavo polnih rdečih vin, primernih za zorenje, peščeni apnenec pa daje vinu prijetno moč.

Pomanjkanje padavin (300 do 350 mm na leto) in velika izpostavljenost sončni svetlobi (3 000 ur sonca) dajeta močno obarvana vina, pri katerih je aromatična intenzivnost očitno povečana.

Povprečni donos vinogradov je majhen, kar tudi pripomore k odličnemu ravnotežju vin.

Biser vino

Skrajno celinsko podnebje, sestava rdečkasto rjavih tal in visoke temperature v biser vinih ustvarjajo sadne arome in odtenke. Vina, opisana v oddelku o vinu, se uporabljajo za proizvodnjo teh vin. Vsebina tega oddelka zato velja tudi za ta vina.

Kakovostna peneča vina

Geografsko okolje omogoča gojenje sort, določenih v specifikaciji, ki dajejo vinom širino in uravnoteženost. Podobno pomanjkanje padavin in ur sončne svetlobe ustvarja delež naravnega alkohola, kar omogoča proizvodnjo vin z določenimi stopnjami deleža naravnega alkohola. Za proizvodnjo penečih vin se vina, navedena v oddelku o vinu, uporabljajo kot osnovno vino. Vsebina tega oddelka zato velja tudi za peneča vina.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Za poimenovanje določene posamezne sorte vinske trte mora biti vsaj 86 % uporabljenega grozdja te sorte, kar mora biti zabeleženo v evidenci kleti.

Za kakovostna peneča vina z ZOP „La Mancha“ se lahko na etiketah uporabljata izraza „premium“ in „reserva“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/Mod_PC_La_Mancha_20200731_MP_I.pdf.

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 25.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/28

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 65/12)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„LOS CERRILLOS“

PDO-ES-02228-AM01

Datum obvestila: 16. 11. 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Dodatek sorte petit verdot k opisu vin (oddelka 2.a in 2.b specifikacije ter točka 4 enotnega dokumenta)

Opis vin zdaj vključuje vina, proizvedena s sorto petit verdot. V skladu s tem so bili za dva tipa petit verdot opredeljeni analitski parametri in organoleptične lastnosti: petit verdot (staran šest mesecev) in petit verdot (staran 12 mesecev).

Glede na to, da razmejeno območje ZOP „Los Cerrillos“ vključuje parcelo grozdja petit verdot, katere vina imajo tudi lastnosti in profil ostalih vin, zajetih z ZOP „Los Cerrillos“, želimo spremeniti specifikacijo, da bo vključevala tudi rdečo sorto petit verdot in rdeča vina, pridobljena iz nje.

Vrsta spremembe: standardna

Vina sorte petit verdot se dodajo v kategorijo „Vino“, ki ostaja edina kategorija, dovoljena v specifikaciji proizvoda. Zato se šteje, da ta sprememba ne spreminja, dodaja ali črta nobene kategorije vina. Zato ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

2.   Prilagoditev terminologije analitskih parametrov za ostanek sladkorja k veljavnim pravilom (oddelek 2.a specifikacije. Ne vpliva na enotni dokument)

Opis in razlogi

Analitski parameter „ostanki sladkorjev“ je bil preimenovan v „skupni sladkorji, izraženi kot glukoza in fruktoza“, v skladu s členom 20 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/34 z dne 17. oktobra 2018, ki določa vsebnost skupnih sladkorjev, izraženih kot fruktoza in glukoza.

Vrsta spremembe: standardna

Ta sprememba prilagaja terminologijo, uporabljeno za fizikalno-kemijske lastnosti, vendar ne prinaša sprememb končnega proizvoda, ki ohranja lastnosti in profil, opisan v povezavi, ki izhajajo iz medsebojnega vpliva med naravnimi in človeškimi dejavniki. Ta sprememba zato ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

3.   Prilagoditev merskih enot fenolnih spojin (oddelek 2.a specifikacije. Ne vpliva na enotni dokument)

Prilagojene so merske enote skupnih polifenolov. Koncentracija polifenolov v vinu, znana kot kazalnik skupnih polifenolov, je merilo koncentracije celotne skupine fenolnih spojin, prisotnih v grozdju in vinu. Daje nam predstavo o potencialni barvi vina. Kazalnik skupnih polifenolov na splošno ustreza vsoti antocianinov in taninov, prisotnih v vinu, ter je opredeljen kot:

kazalnik skupnih polifenolov = ultravijolični indeks = A280 × faktor razredčitve.

Ker gre za kazalnik, se merske enote meq/l črtajo.

Vrsta spremembe: standardna

Ta sprememba prilagaja terminologijo, uporabljeno za fizikalno-kemijske lastnosti, vendar ne prinaša sprememb končnega proizvoda, ki ohranja lastnosti in profil, opisan v povezavi, ki izhajajo iz medsebojnega vpliva med naravnimi in človeškimi dejavniki. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

4.   Preoblikovanje posebnih enoloških postopkov zaradi dodatka vina, pridelanega s sorto petit verdot (oddelek 3 specifikacije in točka 5.a enotnega dokumenta)

Opis in razlogi

Vključene so bile posebne enološke prakse za pridelavo vina petit verdot, ki je bilo v skladu s točko 1 vključeno v oddelek o opisu vin.

Vrsta spremembe: standardna

Ker je v oddelek o opisu vin dodano vino petit verdot z zgoraj omenjeno utemeljitvijo, je treba določiti pogoje pridelave in omejitve, da se ohrani bistvo vin s tega območja. Ta sprememba zato ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

5.   Dodatek največjih donosov sorte petit verdot (oddelek 5 specifikacije in točka 5.b enotnega dokumenta)

– Opis razlogov:

Dodatek vina iz sorte petit verdot k opisu vin je zahteval določitev največjega hektarskega donosa za to sorto.

Vrsta spremembe: standardna

Dodatek vina iz sorte petit verdot k oddelku opis vin z utemeljitvijo iz točke 1 prav tako zahteva dodajanje donosov sorte petit verdot. Ta sprememba zato ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

6.   Dodatek sorte petit verdot (oddelek 6 specifikacije. Ne vpliva na enotni dokument)

Opis razlogov:

Dodatek vina iz sorte petit verdot k opisu vin v specifikaciji je zahteval, da se ta sorta doda v ta oddelek.

Vrsta spremembe: standardna

Dodatek vina iz sorte petit verdot k oddelku opis vin z utemeljitvijo iz točke 1 prav tako zahteva dodajanje sorte petit verdot. Ta sprememba zato ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

7.   Posodobljen pravni okvir oddelka 8 „druge veljavne zahteve“ (oddelek 8 specifikacije. Ne vpliva na enotni dokument)

Opis in razlogi

V oddelku 8 „Druge veljavne zahteve“ se sklicevanje na razveljavljene uredbe nadomesti s sklicevanjem na veljavne uredbe, da se posodobi pravni okvir.

Vrsta spremembe: standardna

Predlagane spremembe tega oddelka ne vključujejo sprememb imena, ki zaščiti, niti novih omejitev glede trženja. Ta sprememba zato ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime za registracijo

Los Cerrillos

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Rdeče vino tempranillo, rdeče vino tempranillo in cabernet sauvignon ter rdeče vino syrah petit verdot (šest mesecev)

Rdeče vino škrlatne ali češnjevo rdeče barve z vijoličasto barvo na robu. Njegova aroma je značilno sadna s cvetličnimi vonji. V ustih je prijetno, sveže in dobro strukturirano.

| * | Vrednost največjega deleža skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev v skladu z ustrezno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

*

Vrednost največjega deleža skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev v skladu z ustrezno zakonodajo EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,8 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 15 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 115 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,8 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

15

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

115

Rdeče vino tempranillo in cabernet sauvignon (Colección Privada (zasebna zbirka)), petit verdot (12 mesecev) in rdeče vino cabernet sauvignon (Familia (družinska zaloga))

Češnjevo rdeče barve z granatno rdečo / opečnato barvo na robu. Aroma zrelega sadja, za katero so značilne note sladkega korena in balzama. V ustih ima mesnato strukturo, je močno in strukturirano, z bogatim in kremnim pridihom staranja.

| * | Vrednost največjega deleža skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev v skladu z ustrezno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

*

Vrednost največjega deleža skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev v skladu z ustrezno zakonodajo EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 13 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,8 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 16 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 115 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

13

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,8 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

16

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

115

5.   Enološki postopki

a.   Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Sortna vina se pridelujejo v posodah iz nerjavnega jekla. Pred vrenjem poteka dolga hladna maceracija, ki traja od dva do pet dni pri temperaturi 10 do 15 °C, sledi pa ji maceracija med vrenjem, ki traja en ali dva tedna pri temperaturah med 20 in 28 °C, dokler ni alkoholno vrenje končano.

Vina, ki so namenjena za staranje v sodih, se proizvajajo v posodah iz nerjavnega jekla. Maceracija med vrenjem traja 15 do 25 dni pri temperaturah med 25 in 30 °C. Med tem postopkom se preliva klobuk (délestage), da se spodbudi ekstrakcija barve in fenolnih spojin iz klobuka med vrenjem kožic.

Pomembna omejitev pri proizvodnji vin

Vinificirano grozdje se ne stiska, temveč se statično odceja, da se pridobijo vina iz samotoka. Preostali del drozge se obdela z nežnim dinamičnim odcejanjem, zaradi česar je donos zelo majhen.

Ko je malolaktično vrenje končano, se vina naravno bistrijo s pretoki namesto s kemično obdelavo, za staranje pa se pretočijo v 225-litrske hrastove sode, ki se uporabljajo največ šest let.

Nato se vina ustekleničijo, da se izvede postopek redukcije in da je vino optimalno za pitje.

Tempranillo: 100-odstotni tempranillo, ki se je v hrastovih sodih hranil vsaj 30 dni.

Syrah: 100-odstotni syrah, ki se je v hrastovih sodih staral vsaj šest mesecev.

Tempranillo in cabernet sauvignon: mešanica vin tempranillo in cabernet sauvignon, ki je v hrastovih sodih zorela vsaj šest mesecev.

Colección Privada (zasebna zbirka): mešanica vin tempranillo in cabernet sauvignon, ki je v hrastovih sodih zorela vsaj 13 mesecev.

Cabernet Sauvignon de Familia (iz družinske zaloge): 100-odstotni cabernet sauvignon. V sodih je zorel vsaj 24 mesecev. Proces staranja se konča s počivanjem v steklenicah, ki traja 18 mesecev.

Petit verdot (šest mesecev): petit verdot, ki se je 100-odstotno staral vsaj šest mesecev v hrastovih sodih.

Petit verdot (12 mesecev): petit verdot, ki se je 100-odstotno staral vsaj 12 mesecev v hrastovih sodih.

Metoda gojenja

V obdobju gojenja se izvede zelena rez, da se omeji naravna rast in izboljša donos, s tem pa tudi kakovost grozdja.

Grozdje se trga med 5. uro zjutraj in 11. uro dopoldne, da se prepreči trganje pri visokih temperaturah in tako zagotovi ustrezna hladna maceracija.

b.   Največji donosi

Tempranillo

12 000 kilogramov grozdja na hektar

Tempranillo

88,8 hektolitra na hektar

Cabernet sauvignon

9 000 kilogramov grozdja na hektar

Cabernet sauvignon

66,6 hektolitra na hektar

Syrah

13 000 kilogramov grozdja na hektar

Syrah

96,2 hektolitra na hektar

Chardonnay

9 000 kilogramov grozdja na hektar

Chardonnay

66,6 hektolitra na hektar

Petit verdot

12 000 kilogramov grozdja na hektar

Petit verdot

81,6 hektolitra na hektar

Merlot

8 500 kilogramov grozdja na hektar

Merlot

62,9 hektolitra na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območje vključuje naslednje parcele v občini Argamasilla de Alba (Ciudad Real):

OBMOČJE/PARCELA

| 109 | 62, 63 |
| --- | --- |
| 111 | 15, 30 in 9001 |
| 131 | 71 |
| 151 | 115 do 121, 190, 277, 278, 9001, 9002, 9004 do 9006, 9008, 9023 |
| 160 | 8 do 13, 15, 16, 17, 21 do 23, 30, 31, 9003, 9005, 9006 |
| 161 | 14, 16 do 27, 31 do 33, 35, 9001 do 9004 |
| 162 | 1, 3 do 5, 7 do 8, 11 do 13, 17 do 18, 9001, 9002 |
| 163 | 1, 3, 4, 6 do 21, 9001, 9004 |
| 171 | 1, 3 do 7, 9004 do 9009, 011 do 012 |
| 173 | 2, 3, 9001, 9006, |
| 174 | 1, 3 do 12, 14, 15, 19, 20, 22, 23, 9001, 9003 do 9011, 9013 do 9020 |
| 175 | 1, 9001, 9002 |
| 176 | 3 do 18, 9001, 9003 |
| 177 | 18 do 23, 25 do 32, 66 do 72, 74, 89 do 111, 113, 114, 115, 118, 121, 124, 126, 127, 133, 9001 do 9005, 9008 do 9014, 9019, 9022, 9024 do 9029 |
| 178 | 6, 7, 9, 12 do 24, 30 do 31, 34 do 38, 40 do 60, 9001 do 9004, 9006 do 9061 |
| 180 | 1, 2, 5, 9, 9005 do 9007 |
| 181 | 60, 9001, 9002 |
| 194 | 45, 71, 73, 74, 76, 79, 82, 9002, 9009, 9011, 9028, 8 |
| 195 | 10 do 20, 22 do 28, 30, 32, 33, 35, 37 do 57, 86, 88, 93, 94, 95, 96, 99 do 108, 112, 114, 118, 119, 9001 do 9006, 9008 do 9014, 9016 do 9018 |

109

62, 63

111

15, 30 in 9001

131

71

151

115 do 121, 190, 277, 278, 9001, 9002, 9004 do 9006, 9008, 9023

160

8 do 13, 15, 16, 17, 21 do 23, 30, 31, 9003, 9005, 9006

161

14, 16 do 27, 31 do 33, 35, 9001 do 9004

162

1, 3 do 5, 7 do 8, 11 do 13, 17 do 18, 9001, 9002

163

1, 3, 4, 6 do 21, 9001, 9004

171

1, 3 do 7, 9004 do 9009, 011 do 012

173

2, 3, 9001, 9006,

174

1, 3 do 12, 14, 15, 19, 20, 22, 23, 9001, 9003 do 9011, 9013 do 9020

175

1, 9001, 9002

176

3 do 18, 9001, 9003

177

18 do 23, 25 do 32, 66 do 72, 74, 89 do 111, 113, 114, 115, 118, 121, 124, 126, 127, 133, 9001 do 9005, 9008 do 9014, 9019, 9022, 9024 do 9029

178

6, 7, 9, 12 do 24, 30 do 31, 34 do 38, 40 do 60, 9001 do 9004, 9006 do 9061

180

1, 2, 5, 9, 9005 do 9007

181

60, 9001, 9002

194

45, 71, 73, 74, 76, 79, 82, 9002, 9009, 9011, 9028, 8

195

10 do 20, 22 do 28, 30, 32, 33, 35, 37 do 57, 86, 88, 93, 94, 95, 96, 99 do 108, 112, 114, 118, 119, 9001 do 9006, 9008 do 9014, 9016 do 9018

7.   Glavne sorte vinske trte

CABERNET SAUVIGNON

PETIT VERDOT

SYRAH

TEMPRANILLO – CENCIBEL

8.   Opis povezave

OKOLJE (NARAVNI IN ČLOVEŠKI DEJAVNIKI)

Los Cerrillos je točno določeno območje, ki obsega celoten predel Vega Alta reke Guadiana in meri več kot 60 km2. Začne se pri izviru reke Guadiana 3 km gorvodno od jezu Peñarroya in se razteza več kot 7 km dolvodno od jezu proti občini Argamasilla de Alba. Prikazano je tudi na vojaškem zemljevidu Španije, izdelanem leta 1975.

Skozi razmejeno območje, ki leži v bližini zbiralnika Peñarroya na nadmorski višini 695 metrov, teče reka Guadiana. Območje obkrožajo griči. Ta topografska značilnost zavira rastni cikel, saj zaradi nje območje obidejo visoke nočne temperature, ki znatno povečajo polifenolno dozorevanje grozdja, omogoča pa tudi močno izmenjavo zraka.

Tla so večinoma apnenčasta. Med kamninami prevladuje lapor, ki je mešanica nestrjenega apnenca in gline. Njegova tekstura je ilovnata, vrednost pH pa je približno 8.

Območje ima celinsko sredozemsko podnebje, za katero so značilna vroča poletja in mrzle zime. Temperaturna nihanja lahko včasih dosežejo 45 °C, skozi vse leto pa so velike razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami. Nebo je 80 % leta jasno; letna osončenost običajno presega 2 500 ur.

Zaradi bližine reke Guadiana se med območjem Los Cerrillos in sosednjimi območji pojavljajo velike razlike. Los Cerrillos ima precej več padavin kot preostanek pokrajine Kastilja - Manča, njegove temperature pa niso tako skrajne kot na okoliških območjih na jugu in zahodu. Grozdje se trga približno 15 do 20 dni pozneje kot na preostalem območju.

Skozi celotno alkoholno vrenje se uporablja postopek prelivanja klobuka (délestage): uporabijo se tehnike pridelave vina, v katerih se vinificirano grozdje ne stiska, temveč se statično odceja, da se pridobijo vina iz samotoka, kar prinaša od 62- do 68-odstotni donos v hektolitrih na hektar, vina pa se naravno bistrijo s pretoki.

Opis vina

Rdeče vino škrlatne ali češnjevo rdeče barve z odtenki vijoličaste ali granatno-opečnate barve. Prevladujejo sadne arome s cvetličnimi vonji ali arome zrelega sadja s pridihom sladkega korena in balzama. V ustih je vino sveže in prijetno, dobro strukturirano ter z bogatim in kremnim pridihom staranja.

Zaradi navedenega lahko delež alkohola v vinih preseže 14 %. Ta delež alkohola se z ustreznimi kislinami zlije v idealno kombinacijo, zaradi česar je zelo pomembno določiti najprimernejši trenutek za trgatev s skrbnim spremljanjem zorenja grozdja.

Vsebnost polifenolov v vinih znaša do 80 miliekvivalentov na liter. Vina so bogata z ekstrakti, aromatična in dobro obarvana, pri čemer dosegajo do 18 enot absorbance. (vsota absorbanc pri 420, 520 in 620 nanometrih) v barvnih točkah in vsebnost antocianinov do 800 miligramov na liter.

Povezava

Lokacija razmejenega območja s pliokvartarnimi nevezanimi materiali, trdim apnencem, laporjem in okrasto glino omogoča dobro obarvana vina z značilno mineralizacijo, ki dosega tudi do 18 barvnih točk.

Reka Guadiana prečka vinogradniško posestvo Los Cerillos, ki leži v bližini zbiralnika Peñarroya na nadmorski višini 695 metrov, obkroženi pa so z griči. To pomeni, da gre za območje s hladnimi temperaturami, kar spodbuja fotosintezo ter tvorjenje jagod in sladkorjev. S tem se znižuje vrednost pH, zvišuje raven kislosti in spodbuja vsebnost fenolnih spojin do 80 miliekvivalentov na liter ter večja koncentracija antocianinov (do 800 miligramov na liter).

S postopkom prelivanja klobuka skozi celotno alkoholno vrenje, prakso, pri kateri se grozdje ne stiska, in naravnim postopkom bistrenja s pretoki nastanejo vina, katerih aroma je bolj cvetlična kot sadna, ter starana vina z začimbnimi in praženimi notami ter rahlim pridihom sladkega korena in balzama.

Čeprav je razmejeno geografsko območje obdano z ZOP „La Mancha“, se njegove značilnosti bistveno razlikujejo od sosednjega razmejenega območja pri v nadaljevanju navedenih dejavnikih.

Naravni dejavniki

Reka Guadiana teče skozi vinogradniško posestvo, ki se nahaja v bližini zbiralnika Peñarroya na nadmorski višini 695 metrov in je obkroženo z griči.

Tla so večinoma apnenčasta. Med kamninami prevladuje lapor, ki je mešanica nestrjenega apnenca in gline. Območje ima podnebje, za katero so značilna vroča poletja in mrzle zime. Spomladi so pozne zmrzali, zaradi česar je bilo treba namestiti nekatere redke sisteme za zaščito pred zmrzaljo, ki v Španiji delujejo na podlagi inverzije, in edine v pokrajini Kastilija - Manča, ki nadzirajo močne spomladanske zmrzali in jutranjo roso ter ohranjajo trte suhe med trgatvijo.

Človeški dejavniki

Najpomembnejše razlike v proizvodnih metodah vin „Los Cerrillos“ in sosednjih vin z ZOP „La Mancha“ so v enoloških postopkih, saj se vinificirano grozdje ne stiska, temveč se statično odceja, da se pridobijo vina iz samotoka, kar prinaša od 62- do 68-odstotni donos v hektolitrih na hektar, vina pa se naravno bistrijo s pretoki.

Kar zadeva lastnosti vin, so najpomembnejše razlike (pri čemer je treba kot merilo upoštevati starana rdeča vina, saj je to edina vrsta, ki se proizvaja pri Los Cerrillos) naslednje:

| ZOP LA MANCHA | LOS CERRILLOS | RAZLIKE |
| --- | --- | --- |
| ≥ 11,5 % vol. | ≥ 12,5 % vol. | večji delež alkohola |
| ≤ 10 meq/l | ≤ 15 meq/l | višja vsebnost hlapnih kislin |
| 74 % | 68 % | manj hl/ha |
| --- | > 40 meq/l | več polifenolov |

ZOP LA MANCHA

LOS CERRILLOS

RAZLIKE

≥ 11,5 % vol.

≥ 12,5 % vol.

večji delež alkohola

≤ 10 meq/l

≤ 15 meq/l

višja vsebnost hlapnih kislin

74 %

68 %

manj hl/ha

---

> 40 meq/l

več polifenolov

Zaradi apnenčastih tal, lapornih kamnin, nadmorske višine in vpliva reke je na razmejenem območju samo eno vinogradniško posestvo, ki prideluje vino in je v lasti vlagatelja zahtevka.

Opozoriti je treba, da razmejeno območje obsega 1 570 hektarov, ki pripadajo različnim lastnikom, vendar na njem ni bila zasajena nobena druga trta, prav tako tam ni drugih vinskih kleti. Zato je bila razmejitev izvedena na podlagi okoljskih razmer, kot so opisane.

Poleg tega lahko registrirano ime uporabljajo tudi drugi proizvajalci, če se v prihodnosti odločijo za vzpostavitev proizvodnje na razmejenem geografskem območju in izpolnjujejo pogoje iz specifikacije. Ker razmejeno območje obsega 1 570 hektarov, je na njem brez težav mogoče ustanoviti druge vinske kleti.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

vina bodo stekleničena na območju proizvodnje, ker se postopek v vseh primerih konča z drugo stopnjo staranja v steklenicah. V tem času poteka postopek redukcije, ki izboljša kakovost vin z zaokrožanjem njihovega okusa. Ko dosežejo organoleptične lastnosti, določene v specifikacijah za posamezne vrste vin, so pripravljena za uživanje.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/Mod_Pliego_condiciones_Los_Cerrillos_20200728.pdf.

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 25.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/36

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3)
  Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 65/13)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„FINCA ÉLEZ“

PDO-ES-A0053-AM03

Datum obvestila: 16. november 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

Naslov

DODATEK ANALITSKIH PARAMETROV VINA ROSÉ K OPISU VIN

Oddelek 2.1 „Parametri, ki jih je treba upoštevati, analitske omejitve in odstopanja“ specifikacije proizvoda; sprememba se nanaša tudi na oddelek „Opis vin“ v enotnem dokumentu.

Opis in razlogi

Vino rosé je dodano k opisu vin, zato so opredeljeni analitski parametri.

NOVI OPIS

| 2.1.9 | Vino rosé






  — | Dejanski volumenski delež alkohola ne manj kot 12 vol. %, |
| --- | --- | --- |

2.1.9

—

Dejanski volumenski delež alkohola ne manj kot 12 vol. %,

| — | skupni volumenski delež alkohola ne manj kot 12 vol. %, |
| --- | --- |

—

skupni volumenski delež alkohola ne manj kot 12 vol. %,

| — | vsebnost skupnih kislin ne manj kot 4 g/l, izraženo kot vinska kislina, |
| --- | --- |

—

vsebnost skupnih kislin ne manj kot 4 g/l, izraženo kot vinska kislina,

| — | vsebnost hlapnih kislin maj kot 16,7 meq/l, |
| --- | --- |

—

vsebnost hlapnih kislin maj kot 16,7 meq/l,

| — | vsebnost skupnega žveplovega dioksida manj kot 150 mg/l, |
| --- | --- |

—

vsebnost skupnega žveplovega dioksida manj kot 150 mg/l,

| — | reducirajoči sladkorji manj kot 10 g/l, izraženo kot glukoza. |
| --- | --- |

—

reducirajoči sladkorji manj kot 10 g/l, izraženo kot glukoza.

RAZLOG

Naše stranke zahtevajo, da pridelujemo vino rosé. Zato zahtevamo spremembo specifikacije proizvoda, da bi odprli nov trg in ponudili vino rosé.

Naslov

DODATEK ORGANOLEPTIČNIH LASTNOSTI VINA ROSÉ K OPISU VIN

Oddelek 2.2 „Lastnosti, ki se določijo z organoleptično analizo“ specifikacije proizvoda; sprememba se nanaša tudi na oddelek „Opis vin“ v enotnem dokumentu.

Opis in razlogi

Vino rosé je bilo dodano k opisu vin, zato so opredeljene organoleptične lastnosti.

NOVI OPIS

| 2.2.9 | Vina rosé






  — | Videz: Bistro in sijoče z živimi rožnatimi odtenki. |
| --- | --- | --- |

2.2.9

—

Videz: Bistro in sijoče z živimi rožnatimi odtenki.

| — | Aroma: zelo intenzivna, čista, z notami po praženju ter s pridihom rdečega sadja in jagod. |
| --- | --- |

—

Aroma: zelo intenzivna, čista, z notami po praženju ter s pridihom rdečega sadja in jagod.

| — | Okus: zelo intenziven, sadni okus z dobrim ravnotežjem med kislinami in alkoholom. |
| --- | --- |

—

Okus: zelo intenziven, sadni okus z dobrim ravnotežjem med kislinami in alkoholom.

RAZLOG

Naše stranke zahtevajo, da pridelujemo vino rosé. Zato zahtevamo spremembo specifikacije proizvoda, da bi odprli nov trg in ponudili vino rosé.

Naslov

DODATEK ENOLOŠKIH POSTOPKOV, POSEBNIH ZA VINO ROSÉ

Oddelek 3. „Posebni enološki postopki“ specifikacije proizvoda; sprememba zadeva tudi oddelek „Posebni enološki postopki“ v enotnem dokumentu.

Opis in razlogi

Posebni enološki postopki za pridelavo vina rosé so bili dodani v skladu z opisom vin.

NOVI OPIS

| 3.4.6 | Vino rosé: zvrst naslednjih sort v različnih razmerjih: tempranillo, merlot, cabernet-sauvignon in syrah; ali sortno vino iz sort merlot, tempranillo, cabernet-sauvignon ali syrah. Mošt je treba odcediti v dveh urah po polnjenju posod in hladno statično bistriti 24 ur. Po preteku 24 ur se zbistreni mošt pri hladni temperaturi pretoči v fermenter. Ko doseže gostoto 1 015, se pretoči v sod, tam dokonča vrenje in nato staranje na drožeh za obdobje najmanj dveh mesecev. |
| --- | --- |

3.4.6

RAZLOG

Kot smo že pojasnili, zahtevamo vključitev tega novega vina v specifikacijo proizvoda, saj za nas predstavlja nov trg, nekatere stranke pa so nas prosile, naj ponudimo „vinos de pago“ [vina, pridelana v individualnih vinogradih ali vinskih posestvih].

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime za registracijo

Finca Élez

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Mladi chardonnay in mlado rdeče vino

Chardonnay: zlate do rumene barve srednje intenzivnosti. Zelo intenzivna aroma z osnovnimi sadnimi in cvetličnimi aromami. Dobra uravnoteženost alkohola in kislin.

Mlado rdeče vino z zelo intenzivnimi barvami, vijoličastimi in rdečimi odtenki, zelo intenzivnimi osnovnimi aromami z dolgim in izrazitim pookusom.

| * | Največji delež skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev v skladu z ustrezno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

*

| ** | Najvišja vsebnost žvepla: 150 mg/l za mladi chardonnay. |
| --- | --- |

**

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 15 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 130 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

15

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

130

Chardonnay z delnim vrenjem v sodu in rdeča vina z vrenjem v sodu, „crianza“ in „reserva“

Chardonnay: zlate do rumene barve srednje intenzivnosti.

Zelo intenzivne arome, prisotnost kompleksnih arom, sadnih in cvetličnih arom ter arome, značilne za postopek staranja.

Dolg pookus; taninska struktura, uravnotežena z alkoholom in glicerinom.

Stara rdeča vina ohranjajo zelo intenzivne barve z vijoličastimi in rdečimi odtenki; rdeča vina z nadaljnjim staranjem dobijo granatne in opečnate odtenke. Zelo intenzivne, sadne in drzne arome, značilne za postopek staranja. Kompleksna aroma v ustih; prisotnost lesnih taninov; dobra taninska struktura, dolg in izrazit pookus.

| * | Največji delež skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev v skladu z ustrezno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

*

| ** | Najvišja vsebnost žvepla: 150 mg/l za chardonnay z delnim vrenjem v sodih. |
| --- | --- |

**

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 15 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 130 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

15

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

130

Vino chardonnay

Bistro in sijoče; zlate do rumene barve srednje intenzivnosti.

Prisotnost sadnih in sladkih arom ter arom, značilnih za staranje, ne da bi slednje prevladovale; srednje visoka intenzivnost.

Zelo intenziven okus; dobro ravnotežje med kislinami in sladkorji.

| * | Največji delež skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev v skladu z ustrezno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 15 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 180 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

15

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

180

Rdeče vino „gran reserva“

Rdeči in opečnati odtenki. Zelo intenziven vonj z izrazitimi aromami, značilnimi za postopek staranja in zrelo sadno aromo.

Lesni tanini in dobra, a ne agresivna taninska struktura.

| * | Največji delež skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev v skladu z ustrezno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 16,7 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 130 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

16,7

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

130

Vino rosé

Bistro in sijoče z živimi rožnatimi odtenki. Aroma: zelo intenzivna, čista, s pridihom rdečega sadja in jagod. Okus: zelo intenziven, po sadju, z dobrim ravnotežjem med kislinami in alkoholom.

| * | Največji delež skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev v skladu z ustrezno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 16,7 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

16,7

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

5.   Enološki postopki

(a)   Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Tlak med stiskanjem ne sme omogočati pridobitev več kot 70 litrov na vsakih 100 kg potrganega grozdja. Največji tlak stiskanja mora biti manjši od 2 kg/cm2.

Pri vinih chardonnay se maceracija mora izvajati v posodi za stiskanje in maceracijo najmanj dve uri in najmanj štiri ure pri vinu chardonnay pozne trgatve. Homogenizacija v rezervoarjih 24–72 ur. Vsaj 10 % mora vreti v hrastovih sodih, ki so novi ali mlajši od enega leta, z največjo prostornino 500 l.

Vino je treba pustiti počivati v hrastovih sodih 2–12 mesecev.

Pri rdečih vinih z vrenjem v sodu in rdečih vinih „crianza“ potekata vrenje in maceracija najmanj 10 dni pri temperaturah med 25 in 30 oC, pri vinih „reserva“ in „gran reserva“ pa več kot 15 dni.

(b)   Največji donosi

Cabernet sauvignon

9 000 kilogramov grozdja na hektar

Cabernet sauvignon

66 hektolitrov na hektar

Tempranillo

12 000 kilogramov grozdja na hektar

Tempranillo

88,80 hektolitra na hektar

Merlot

8 500 kilogramov grozdja na hektar

Merlot

62,90 hektolitra na hektar

Syrah

13 000 kilogramov grozdja na hektar

Syrah

96,20 hektolitra na hektar

Chardonnay

9 000 kilogramov grozdja na hektar

Chardonnay

66,60 hektolitra na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Posestvo se nahaja v občini El Bonillo v provinci Albacete.

7.   Glavne sorte vinske trte

CABERNET SAUVIGNON

CHARDONNAY

TEMPRANILLO – CENCIBEL

8.   Opis povezave

Posestvo se nahaja na nadmorski višini 1 080 m, ima celinsko podnebje z zelo suhim zrakom in pomembno razliko v temperaturi iz dneva v noč v obdobju zorenja. Glinasto-apnenčasta tla so revna, kamnita in z dobrim odvajanjem vode z osnovnim pH okoli 8.

Vina so uravnotežena z dobro kislostjo in deležem alkohola, ki je običajno razmeroma velik, zaradi česar se pridobijo bolj sveža vina, primernejša za staranje. Ta vina se s staranjem izboljšujejo in imajo lastnosti bolj kislega svežega sadja, skupaj s cvetličnimi in mineralnimi notami, ki bolj spominjajo na vina celinskega in ne sredozemskega sloga, s srednje visoko intenzivnimi aromami; so elegantna, uravnotežena in sveža.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Jih ni

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/MOD-PLIEGO_FINCA_ELEZ_20200612-III.pdf

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 25.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/42

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 65/14)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„CASA DEL BLANCO“

PDO-ES-A0060-AM02

Datum obvestila: 16. 11. 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Prilagoditev analitskih parametrov zaradi dodajanja novih sort in mladih vin (oddelek 2.1 specifikacije proizvoda in točka 3 enotnega dokumenta)

Opis in razlogi

Dodajanje dveh novih sort, garnacha in airén, ter pridelava mladih vin z uporabo teh in drugih sort zahteva ponovno opredelitev analitskih parametrov. Zato je treba za ta nova vina prilagoditi analitske lastnosti belih in rdečih vin.

Geografsko območje ZOP “Casa del Blanco“ vključuje parcelo s sorto garnacha in parcelo s sorto airén. Mlada vina, pridelana s temi in drugimi sortami, ohranjajo lastnosti in profil ostalih vin ZOP “Casa del Blanco“ z visoko vsebnostjo litija. Glede na povpraševanje na trgu, ker potrošniki vedno bolj iščejo edinstvena in sadna vina, ki so gladka v ustih in imajo poudarjen okus po grozdju, zahtevamo spremembo specifikacije proizvoda, da bi dodali analitske lastnosti mladih vin, proizvedenih s temi sortami vinske trte.

Vrsta spremembe: standardna

S prilagoditvijo analitskih lastnosti vin se ohrani edina kategorija vina, odobrena v specifikaciji proizvoda, in sicer kategorija 1 v delu II Priloge VII k Uredbi (EU) 1308/2013 z dne 17. decembra. Ta sprememba zato ne spreminja, dodaja ali črta nobene kategorije. Tako ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

2.   Prilagoditev terminologije, ki se nanaša na analitske parametre reducirajočih sladkorjev v skladu z veljavnimi uredbami (oddelek 2.1.1 specifikacije proizvoda. Ne vpliva na enotni dokument)

Opis in razlogi

Analitski parameter „reducirajoči sladkorji“ je bil spremenjen v „skupni sladkorji, izražen kot glukoza in fruktoza“ v skladu s členom 20 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/34 z dne 17. oktobra 2018, ki določa vsebnost skupnih sladkorjev, izraženih kot fruktoza in glukoza.

Vrsta spremembe: standardna

Ta sprememba prilagaja izraz, uporabljen za opis fizikalnih in kemijskih lastnosti, vendar ne prinaša sprememb končnega proizvoda, ki ohranja lastnosti in profil, opisan v povezavi, ki izhajajo iz medsebojnega vpliva med okoljskimi in človeškimi dejavniki. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

3.   Spremembe organoleptičnih lastnosti (oddelek 2.2 specifikacije proizvoda in točka 3 enotnega dokumenta)

Opis in razlogi

Izvajanje standarda UNE-EN-ISO 17065 za namene certificiranja zahteva spremembo organoleptičnega opisa zaščitenih vin, da se njihove lastnosti povežejo z deskriptorji, ki jih lahko oceni komisija za senzorične lastnosti, ki izpolnjuje merila, določena v standardu UNE-EN-ISO 17025.

Vrsta spremembe: standardna

Ta sprememba prilagaja organoleptične lastnosti, tako da jih je mogoče bolje oceniti v senzorični analizi. Ne prinaša sprememb končnega proizvoda, ki ohranja lastnosti in profil, opisan v povezavi, ki izhajajo iz medsebojnega vpliva med okoljskimi in človeškimi dejavniki. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

4.   Opredelitev organoleptičnih lastnosti zaradi dodajanja vin iz novih sort in mladih vin (oddelek 2.2 specifikacije proizvoda. Ne vpliva na enotni dokument)

Opis in razlogi

Zaradi dodajanja dveh novih sort, airén in garnacha, ter pridelave mladih vin z uporabo teh in drugih sort je treba opredeliti organoleptične lastnosti teh vin.

Geografsko območje ZOP “Casa del Blanco“ vključuje parcelo s sorto garnacha in parcelo s sorto airén. Mlada vina, pridelana s temi in drugimi sortami, ohranjajo lastnosti in profil ostalih vin ZOP “Casa del Blanco“ z visoko vsebnostjo litija. Glede na povpraševanje na trgu, ker potrošniki vedno bolj iščejo edinstvena in sadna vina, zahtevamo spremembo specifikacije proizvoda, da bi dodali analitske lastnosti mladih vin, proizvedenih s temi sortami vinske trte.

Vrsta spremembe: standardna

Z dodajanjem organoleptičnih lastnosti teh sort se ohrani edina kategorija, odobrena v specifikaciji proizvoda, in sicer kategorija 1 v delu II Priloge VII k Uredbi (EU) 1308/2013 z dne 17. decembra. Zato se šteje, da ta sprememba ne spreminja, dodaja ali črta nobene kategorije vina. Tako ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

5.   Prilagoditev posebnih enoloških postopkov, ki veljajo za bela in rdeča vina (oddelek 3 specifikacije proizvoda. Ne vpliva na enotni dokument)

Opis in razlogi

Zaradi dodajanja dveh novih sort, garnacha in airén, ter uvedbe novega načina pridelave mladih vin z uporabo teh in drugih sort je treba opredeliti način pridelave.

Nazivna prostornina embalaže je povečana na 750 ml ali več.

Glede na okoliščine, opisane v zgornjih oddelkih, ta oddelek določa posebne enološke postopke za pridelavo dodanih novih vrst vina. Za prilagajanje vin trenutnim trendom staranja je treba vino starati v sodih s prostornino 225 litrov ali več. Poleg tega se zaradi povpraševanja potrošnikov po embalaži različnih velikosti nominalna prostornina embalaže poveča na 750 ml ali več.

Vrsta spremembe: standardna

Ta sprememba ne spreminja lastnosti, profila ali identitete vin z ZOP “Casa del Blanco“. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

6.   Pregled razmejenih vinogradniških parcel znotraj geografskega območja (oddelek 4 specifikacije proizvoda. Ne vpliva na enotni dokument)

Opis in razlogi

Povpraševanje po vinih iz grozdja airén se je v poletni sezoni povečalo zlasti na tujih trgih. Ti trgi iščejo vina z bolj osvežujočim profilom, lažjim vonjem in daljšim pookusom, zaradi česar so manj težka kot druge bolj aromatične sorte. Na geografskem območju, ki meji na ZOP “Casa del Blanco“, je parcela z grozdjem sorte airén, zasajenim v letih 1945 in 1962. Obstaja tudi parcela z grozdjem sorte garnacha, zasajenim leta 2006. Obe parceli ležita v bližini vinogradniških parcel, opisanih v specifikaciji proizvoda. Večina parcele z grozdjem garnacha je obdana z vinogradniškimi parcelami, ki so že opisane v specifikaciji proizvoda. Iz tega razloga in zaradi dejstva, da imajo enake lastnosti kot razmejeno geografsko območje glede podnebja, tal in izoblikovanosti površja (te parcele vsebujejo tudi visoko vsebnost litija), zahtevamo spremembo specifikacije proizvoda, ki bo vključevala te parcele znotraj razmejenega območja.

Vrsta spremembe: standardna

Vključitev teh parcel ne pomeni spremembe povezave, saj sta naravni in človeški dejavnik enaka tako na razširjenem kot na prvotno razmejenem območju. Poleg tega pridelana vina ohranjajo lastnosti in profil vin z ZOP “Casa del Blanco“. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

7.   Dodatek sort garnacha in airén (oddelek 6 specifikacije proizvoda. Ne vpliva na enotni dokument)

Opis in razlogi

Ker sta bila v oddelek opis vin specifikacije proizvoda dodana sortno belo vino iz grozdja airén in večvrstno rdeče vino, pridelano iz grozdja garnacha, se ti sorti dodata v ta odstavek.

Vrsta spremembe: standardna

Ker sta bila v oddelek opis vin vključena to sortno belo vino iz grozdja airén in večvrstno rdeče vino, pridelano iz grozdja garnacha, z razlogom iz točke 1, se dodata sorti airén in garnacha. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

8.   Posodobljeno sklicevanje na zakonodajo (oddelek 8 specifikacije proizvoda. Ne vpliva na enotni dokument)

Opis in razlogi

V prvem in drugem odstavku oddelka 8 specifikacije proizvoda se sklicevanje na razveljavljene uredbe nadomesti s sklicevanjem na veljavne uredbe, posodobijo pa se tradicionalni izrazi in uporaba izrazov, ki jih ureja kraljevi odlok št. 1363/2011 z dne 7. oktobra o izvajanju zakonodaje EU o označevanju, predstavitvi in identifikaciji nekaterih vinskih proizvodov, ki so bili dodani k tretjemu odstavku.

Vrsta spremembe: standardna

Ta sprememba je posodobitev zakonodaje. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

9.   Posodobljeno sklicevanje na zakonodajo (oddelek 9.2 specifikacije proizvoda. Ne vpliva na enotni dokument)

Opis in razlogi

V tretjem in devetem odstavku oddelka 9.2 specifikacije proizvoda se sklicevanje na razveljavljene uredbe nadomesti z veljavnimi uredbami.

Vrsta spremembe: standardna

Ta sprememba je posodobitev zakonodaje. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime za registracijo

Casa del Blanco

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Rdeče vino

Koncentracija litij-ionov v teh vinih je do 10-krat večja kot v vinih z okoliških območij in obstaja povezava med parcelami, na katerih je bilo najdenega več litija, in vini, ki vsebujejo večjo koncentracijo kovin.

Rdeča vina so češnjeve ali temno rdeče in intenzivne barve ter imajo močno aromo. So aromatična, mesnata in močna.

| * | Največji delež skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev v skladu z ustrezno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženo kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 16,7 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 120 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženo kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

16,7

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

120

Belo vino

Bela vina so čista in sijoča z aromami belega sadja in slamnato rumene barve, ki je na robovih zlata. So sveža in prijetna z dobro uravnoteženimi kislinami. Dolg in dobro uravnotežen pookus.

| * | Največji delež skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev v skladu z ustrezno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 6 gramov na liter, izraženo kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 16 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 120 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

6 gramov na liter, izraženo kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

16

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

120

5.   Enološki postopki

a.   Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Pri belih vinih se mošt, pridobljen z drozganjem in stiskanjem pecljanega grozdja, useda pri temperaturi med 10 in 15 °C za obdobje, ki ni krajše od 18 ur. Nato se izvede nadzorovano vrenje mošta pri temperaturi med 13 in 21 oC.

Pri rdečih vinih alkoholno vrenje posamezne sorte vinske trte poteka posamično s kožicami, in sicer najmanj 10 dni pri temperaturi med 22 oC in 32 oC. Vsaka sorta se posamezno stara v sodih iz francoskega in ameriškega hrasta, in sicer najmanj 12 mesecev, nato se vina zvrščajo in starajo v steklenici najmanj 12 mesecev.

b.   Največji donosi

7 500 kilogramov grozdja na hektar

52,5 hektolitra na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Posestvo se nahaja v občini Manzanares (Ciudad Real).

7.   Glavne sorte vinske trte

CABERNET SAUVIGNON

MERLOT

PETIT VERDOT

SYRAH

TEMPRANILLO – CENCIBEL

8.   Opis povezave

Posestvo se nahaja na nadmorski višini 1 080 m, ima celinsko podnebje z zelo suhim zrakom in pomembno razliko v temperaturi iz dneva v noč v obdobju zorenja. Glinasto-apnenčasta tla so revna, kamnita in z dobrim odvajanjem vode z osnovnim pH okoli 8.

Vina so uravnotežena z dobro kislostjo in deležem alkohola, ki je običajno razmeroma velik, zaradi česar se pridobijo bolj sveža vina, primernejša za staranje. Ta vina se s staranjem izboljšujejo in imajo lastnosti bolj kislega svežega sadja, skupaj s cvetličnimi in mineralnimi notami, ki bolj spominjajo na vina celinskega in ne sredozemskega sloga, s srednje visoko intenzivnimi aromami; so elegantna, uravnotežena in sveža.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

JIH NI

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/PC_Mod_Casa_del_Blanco_20200721_mp.pdf

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---