# Službeni list C 449/23.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 449 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.23. prosinca 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 449

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.23. prosinca 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2018.–2019.Dnevne sjednice od 11. do 14. veljače 2019.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 396, 20.11.2020.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2018.–2019.Dnevne sjednice od 11. do 14. veljače 2019.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 396, 20.11.2020.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 396, 20.11.2020.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 12. veljače 2019. |
| 2020/C 449/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o potrebi za jačim strateškim okvirom EU-a za nacionalne strategije integracije Roma nakon 2020. i o osnaživanju borbe protiv anticiganizma (2019/2509(RSP)) | 2 |
| 2020/C 449/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o provedbi odredbi Ugovora u vezi s građanstvom EU-a (2018/2111(INI)) | 6 |
| 2020/C 449/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o provedbi odredbi Ugovora o pojačanoj suradnji (2018/2112(INI)) | 16 |
| 2020/C 449/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o provedbi odredbi Ugovora o ovlastima Parlamenta za politički nadzor nad Komisijom (2018/2113(INI)) | 22 |
| 2020/C 449/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o provedbi Povelje Europske unije o temeljnim pravima u institucijskom okviru EU-a (2017/2089(INI)) | 28 |
| 2020/C 449/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o sveobuhvatnoj europskoj industrijskoj politici o umjetnoj inteligenciji i robotici (2018/2088(INI)) | 37 |
| 2020/C 449/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o provedbi Direktive 2009/128/EZ o održivoj upotrebi pesticida (2017/2284(INI)) | 59 |
| 2020/C 449/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o provedbi Direktive o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (2018/2108(INI)) | 71 |
| | Srijeda, 13. veljače 2019. |
| 2020/C 449/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o izvješću Komisije o Bosni i Hercegovini za 2018. (2018/2148(INI)) | 80 |
| 2020/C 449/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o stanju rasprave o budućnosti Europe (2018/2094(INI)) | 90 |
| 2020/C 449/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (2018/2684(RSP)) | 102 |
| 2020/C 449/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o izazovima politika i strategijama za borbu protiv raka kod žena i povezanih komorbiditeta (2018/2782(RSP)) | 109 |
| 2020/C 449/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o upotrebi kanabisa u medicinske svrhe (2018/2775(RSP)) | 115 |
| 2020/C 449/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o ishodu razmatranja Odbora za predstavke tijekom 2018. godine (2018/2280(INI)) | 119 |
| | Četvrtak, 14. veljače 2019. |
| 2020/C 449/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o stanju u Čečeniji i slučaju Ojuba Titijeva (2019/2562(RSP)) | 125 |
| 2020/C 449/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Zimbabveu (2019/2563(RSP)) | 128 |
| 2020/C 449/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o borcima za prava žena u Saudijskoj Arabiji (2019/2564(RSP)) | 133 |
| 2020/C 449/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o pravu na mirno prosvjedovanje i razmjernoj primjeni sile (2019/2569(RSP)) | 139 |
| 2020/C 449/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o pravima interseksualnih osoba (2018/2878(RSP)) | 142 |
| 2020/C 449/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o budućnosti popisa mjera u korist pripadnika skupine LGBTI (2019. – 2024.) (2019/2573(RSP)) | 146 |
| 2020/C 449/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o budućnosti Sporazuma o nuklearnim bojnim glavama srednjeg dometa i utjecaju na Europsku uniju (2019/2574(RSP)) | 149 |
| 2020/C 449/22 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o NAIADES-u II – akcijskom programu za potporu prijevozu unutarnjim plovnim putovima (2018/2882(RSP)) | 154 |
| 2020/C 449/23 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2005 o zaštiti životinja tijekom prijevoza u EU-u i izvan njega (2018/2110(INI)) | 157 |
| 2020/C 449/24 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o jačanju konkurentnosti unutarnjeg tržišta razvojem carinske unije Europske unije i njezina upravljanja (2018/2109(INI)) | 170 |
| 2020/C 449/25 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o provedbi pravnih odredbi i zajedničke izjave kojom se jamči parlamentarni nadzor nad decentraliziranim agencijama (2018/2114(INI)) | 176 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 12. veljače 2019.

2020/C 449/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o potrebi za jačim strateškim okvirom EU-a za nacionalne strategije integracije Roma nakon 2020. i o osnaživanju borbe protiv anticiganizma (2019/2509(RSP))

2

2020/C 449/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o provedbi odredbi Ugovora u vezi s građanstvom EU-a (2018/2111(INI))

6

2020/C 449/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o provedbi odredbi Ugovora o pojačanoj suradnji (2018/2112(INI))

16

2020/C 449/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o provedbi odredbi Ugovora o ovlastima Parlamenta za politički nadzor nad Komisijom (2018/2113(INI))

22

2020/C 449/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o provedbi Povelje Europske unije o temeljnim pravima u institucijskom okviru EU-a (2017/2089(INI))

28

2020/C 449/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o sveobuhvatnoj europskoj industrijskoj politici o umjetnoj inteligenciji i robotici (2018/2088(INI))

37

2020/C 449/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o provedbi Direktive 2009/128/EZ o održivoj upotrebi pesticida (2017/2284(INI))

59

2020/C 449/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o provedbi Direktive o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (2018/2108(INI))

71

Srijeda, 13. veljače 2019.

2020/C 449/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o izvješću Komisije o Bosni i Hercegovini za 2018. (2018/2148(INI))

80

2020/C 449/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o stanju rasprave o budućnosti Europe (2018/2094(INI))

90

2020/C 449/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (2018/2684(RSP))

102

2020/C 449/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o izazovima politika i strategijama za borbu protiv raka kod žena i povezanih komorbiditeta (2018/2782(RSP))

109

2020/C 449/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o upotrebi kanabisa u medicinske svrhe (2018/2775(RSP))

115

2020/C 449/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o ishodu razmatranja Odbora za predstavke tijekom 2018. godine (2018/2280(INI))

119

Četvrtak, 14. veljače 2019.

2020/C 449/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o stanju u Čečeniji i slučaju Ojuba Titijeva (2019/2562(RSP))

125

2020/C 449/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Zimbabveu (2019/2563(RSP))

128

2020/C 449/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o borcima za prava žena u Saudijskoj Arabiji (2019/2564(RSP))

133

2020/C 449/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o pravu na mirno prosvjedovanje i razmjernoj primjeni sile (2019/2569(RSP))

139

2020/C 449/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o pravima interseksualnih osoba (2018/2878(RSP))

142

2020/C 449/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o budućnosti popisa mjera u korist pripadnika skupine LGBTI (2019. – 2024.) (2019/2573(RSP))

146

2020/C 449/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o budućnosti Sporazuma o nuklearnim bojnim glavama srednjeg dometa i utjecaju na Europsku uniju (2019/2574(RSP))

149

2020/C 449/22

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o NAIADES-u II – akcijskom programu za potporu prijevozu unutarnjim plovnim putovima (2018/2882(RSP))

154

2020/C 449/23

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2005 o zaštiti životinja tijekom prijevoza u EU-u i izvan njega (2018/2110(INI))

157

2020/C 449/24

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o jačanju konkurentnosti unutarnjeg tržišta razvojem carinske unije Europske unije i njezina upravljanja (2018/2109(INI))

170

2020/C 449/25

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o provedbi pravnih odredbi i zajedničke izjave kojom se jamči parlamentarni nadzor nad decentraliziranim agencijama (2018/2114(INI))

176

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 12. veljače 2019. |
| 2020/C 449/26 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Nacrtu uredbe Europskog parlamenta o utvrđivanju propisa i općih uvjeta kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (Statut Europskog ombudsmana) i o stavljanju izvan snage Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom (2018/2080(INL) – 2019/0900(APP)) | 182 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 12. veljače 2019.

2020/C 449/26

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Nacrtu uredbe Europskog parlamenta o utvrđivanju propisa i općih uvjeta kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (Statut Europskog ombudsmana) i o stavljanju izvan snage Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom (2018/2080(INL) – 2019/0900(APP))

182

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 12. veljače 2019. |
| 2020/C 449/27 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Côte d’Ivoirea (2018. – 2024.) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267(NLE)) | 191 |
| 2020/C 449/28 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Côte d’Ivoirea (2018. – 2024.) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267M(NLE)) | 192 |
| 2020/C 449/29 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Kraljevine Maroka, njegova Protokola o provedbi i razmjene pisama koja je priložena Sporazumu (14367/2018 – C8-0033/2019 – 2018/0349(NLE)) | 195 |
| 2020/C 449/30 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu (10784/2018 – C8-0431/2018 – 2018/0239(NLE)) | 196 |
| 2020/C 449/31 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o nacrtu Odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Trećeg dodatnog protokola uz Sporazum o gospodarskom partnerstvu, političkoj koordinaciji i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Sjedinjenih Meksičkih Država, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (15383/2017 – C8-0489/2018 – 2017/0319(NLE)) | 197 |
| 2020/C 449/32 | P8_TA(2019)0068Program EU-a za borbu protiv prijevara ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa EU-a za borbu protiv prijevara (COM(2018)0386 – C8-0236/2018 – 2018/0211(COD))P8_TC1-COD(2018)0211Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa EU-a za borbu protiv prijevara | 198 |
| 2020/C 449/33 | P8_TA(2019)0069Višegodišnji plan za stokove ulovljene u zapadnim vodama i njima susjednim vodama i za ribarstvo koje iskorištava te stokove ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za riblje stokove u zapadnim vodama i njima susjednim vodama i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 o utvrđivanju višegodišnjeg plana za Baltičko more i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007 i (EZ) br. 1300/2008 (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD))P8_TC1-COD(2018)0074Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove ulovljene u zapadnim vodama i njima susjednim vodama i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni uredaba (EU) 2016/1139 i (EU) 2018/973 i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007 i (EZ) br. 1300/2008 | 213 |
| 2020/C 449/34 | P8_TA(2019)0070Mehanizam Unije za civilnu zaštitu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke br. 1313/2013/EU o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (COM(2017)0772/2 – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD))P8_TC1-COD(2017)0309Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. veljače 2019. radi donošenja Odluke (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke br. 1313/2013/EU o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu | 216 |
| 2020/C 449/35 | P8_TA(2019)0071Minimalni zahtjevi za ponovnu uporabu vode ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o minimalnim zahtjevima za ponovnu uporabu vode (COM(2018)0337 – C8-0220/2018 – 2018/0169(COD))P8_TC1-COD(2018)0169Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o minimalnim zahtjevima za ponovnu uporabu vode(Tekst značajan za EGP) | 219 |
| 2020/C 449/36 | P8_TA(2019)0072Homologacija i nadzor tržišta traktora za poljoprivredu i šumarstvo ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni i ispravku Uredbe (EU) br. 167/2013 o homologaciji i nadzoru tržišta traktora za poljoprivredu i šumarstvo (COM(2018)0289 – C8-0183/2018 – 2018/0142(COD))P8_TC1-COD(2018)0142Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 167/2013 o homologaciji i nadzoru tržišta traktora za poljoprivredu i šumarstvo | 246 |
| 2020/C 449/37 | P8_TA(2019)0073Program za jedinstveno tržište, konkurentnost poduzeća te europsku statistiku ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa za jedinstveno tržište, konkurentnost poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, te europsku statistiku i o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 99/2013, (EU) br. 1287/2013, (EU) br. 254/2014, (EU) br. 258/2014, (EU) br. 652/2014 i (EU) 2017/826 (COM(2018)0441 – C8-0254/2018 – 2018/0231(COD))P8_TC1-COD(2018)0231Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa za jedinstveno tržište, konkurentnost poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, te europsku statistiku i o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 99/2013, (EU) br. 1287/2013, (EU) br. 254/2014, (EU) br. 258/2014, (EU) br. 652/2014 i (EU) 2017/826(Tekst značajan za EGP) | 247 |
| 2020/C 449/38 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu uvođenja detaljnih tehničkih mjera za funkcioniranje konačnog sustava PDV-a za oporezivanje trgovine između država članica (COM(2018)0329 – C8-0317/2018 – 2018/0164(CNS)) | 295 |
| | Srijeda, 13. veljače 2019. |
| 2020/C 449/39 | P8_TA(2019)0084Europska agencija za kontrolu ribarstva ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj agenciji za kontrolu ribarstva (kodificirani tekst) (COM(2018)0499 – C8-0313/2018 – 2018/0263(COD))P8_TC1-COD(2018)0263Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj agenciji za kontrolu ribarstva (kodificirani tekst) | 316 |
| 2020/C 449/40 | Odluka Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o vraćanju predmeta nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore na temelju neizmijenjenog Prijedloga odluke Europskog parlamenta i Vijeća o računalnoj obradi kretanja i nadzora trošarinske robe (preinaka) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD)) | 317 |
| 2020/C 449/41 | P8_TA(2019)0086Pravo koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravu koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe (COM(2018)0096 – C8-0109/2018 – 2018/0044(COD))P8_TC1-COD(2018)0044Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o pravu koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe | 318 |
| 2020/C 449/42 | P8_TA(2019)0087Program razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja za razdoblje 2021. – 2027. (program Periklo IV) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja za razdoblje 2021. – 2027. (program Periklo IV) (COM(2018)0369 – C8-0240/2018 – 2018/0194(COD))P8_TC1-COD(2018)0194Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja za razdoblje 2021.–2027 (program Periklo IV) | 329 |
| 2020/C 449/43 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Singapura (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093(NLE)) | 340 |
| 2020/C 449/44 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Singapura (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093M(NLE)) | 341 |
| 2020/C 449/45 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma o zaštiti ulaganja između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095(NLE)) | 346 |
| 2020/C 449/46 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o zaštiti ulaganja između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095M(NLE)) | 347 |
| 2020/C 449/47 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske Unije, Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403(NLE)) | 351 |
| 2020/C 449/48 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403M(NLE)) | 352 |
| 2020/C 449/49 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Ugovora o osnivanju Prometne zajednice (13111/2018 – C8-0473/2018 – 2018/0282(NLE)) | 357 |
| 2020/C 449/50 | Amandmani koje je donio Europski parlament od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize (COM(2018)0375 – C8-0230/2018 – 2018/0196(COD)) | 358 |
| 2020/C 449/51 | Amandmani koje je donio Europski parlament od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Pravosuđe (COM(2018)0384 – C8-0235/2018 – 2018/0208(COD)) | 491 |
| 2020/C 449/52 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 19. prosinca 2018. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 184/2005 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na razine geografske podjele (C(2018)08872 – 2018/3002(DEA)) | 530 |
| 2020/C 449/53 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 19. prosinca 2018. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2015/2205, Delegirane uredbe (EU) 2016/592 i Delegirane uredbe (EU) 2016/1178 o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za obvezu poravnanja radi produljenja datumâ odgode primjene obveze poravnanja za određene ugovore o OTC izvedenicama (C(2018)09047 – 2018/2998(DEA)) | 531 |
| 2020/C 449/54 | Odluka Europskog parlamenta Vijeću o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 19. prosinca 2018. o izmjeni Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2205, Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/592 i Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1178 o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu datuma od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke za određene vrste ugovora (C(2018)09122 – 2018/3004(DEA)) | 533 |
| 2020/C 449/55 | Odluka Europskog parlamenta Vijeću o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 19. prosinca 2018. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2016/2251 o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu datuma do kojeg ugovorne strane mogu nastaviti primjenjivati svoje postupke za upravljanje rizicima za određene ugovore o OTC izvedenicama čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane (C(2018)09118 – 2018/3003(DEA)) | 535 |
| 2020/C 449/56 | P8_TA(2019)0103Suradnja između sudova država članica u izvođenju dokaza u građanskim ili trgovačkim stvarima ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe europskog Parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1206/2001 od 28. svibnja 2001. o suradnji između sudova država članica u izvođenju dokaza u građanskim ili trgovačkim stvarima (COM(2018)0378 – C8-0242/2018 – 2018/0203(COD))P8_TC1-COD(2018)0203Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1206/2001 od 28. svibnja 2001. o suradnji između sudova država članica u izvođenju dokaza u građanskim ili trgovačkim stvarima | 537 |
| 2020/C 449/57 | P8_TA(2019)0104Dostava, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1393/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima (dostava pismena) (COM(2018)0379 – C8-0243/2018 – 2018/0204(COD))P8_TC1-COD(2018)0204Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1393/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima (dostava pismena) | 545 |
| 2020/C 449/58 | Amandmani koje je donio Europski parlament 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima kojima se osigurava osnovna povezanost u cestovnom prijevozu tereta s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD)) | 560 |
| 2020/C 449/59 | Amandmani koje je donio Europski parlament 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima kojima se osigurava osnovna zračna povezanost s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD)) | 564 |
| 2020/C 449/60 | Amandmani koje je donio Europski parlament 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim aspektima sigurnosti zračnog prometa s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD)) | 571 |
| 2020/C 449/61 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju odgovarajućih sporazuma na temelju članka XXI. Općeg sporazuma o trgovini uslugama s Argentinom, Australijom, Brazilom, Kanadom, Kinom, Posebnim carinskim područjem Tajvana, Penghua, Kinmena i Matsua (Kineski Taipei), Kolumbijom, Kubom, Ekvadorom, Hong Kongom (Kina), Indijom, Japanom, Korejom, Novim Zelandom, Filipinima, Švicarskom i Sjedinjenim Američkim Državama o potrebnim kompenzacijskim prilagodbama koje proizlaze iz pristupanja Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Mađarske, Malte, Austrije, Poljske, Slovenije, Slovačke, Finske i Švedske Europskoj uniji (14020/2018 – C8-0509/2018 – 2018/0384(NLE)) | 575 |
| 2020/C 449/62 | P8_TA(2019)0109Mjere pojednostavnjenja radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama pojednostavnjenja radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže (COM(2018)0277 – C8-0192/2018 – 2018/0138(COD))P8_TC1-COD(2018)0138Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama pojednostavnjenja radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže | 576 |
| 2020/C 449/63 | Amandmani koje je donio Europski parlament 13. veljače 2019. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/103/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. u odnosu na osiguranje od građanskopravne odgovornosti u pogledu upotrebe motornih vozila i izvršenje obveze osiguranja od takve odgovornosti (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD)) | 586 |
| | Četvrtak, 14. veljače 2019. |
| 2020/C 449/64 | P8_TA(2019)0118Mehanizam za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka u prekograničnom kontekstu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka u prekograničnom kontekstu (COM(2018)0373 – C8-0228/2018 – 2018/0198(COD))P8_TC1-COD(2018)0198Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka u prekograničnom kontekstu | 619 |
| 2020/C 449/65 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o odobrenju sklapanja od strane Eurojusta Sporazuma o suradnji između Eurojusta i Gruzije (13483/2018 – C8-0484/2018 – 2018/0813(CNS)) | 637 |
| 2020/C 449/66 | P8_TA(2019)0120Procjena zdravstvenih tehnologija ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o procjeni zdravstvenih tehnologija i izmjeni Direktive 2011/24/EU (COM(2018)0051 – C8-0024/2018 – 2018/0018(COD))P8_TC1-COD(2018)0018Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o procjeni zdravstvenih tehnologija i izmjeni Direktive 2011/24/EU(Tekst značajan za EGP) | 638 |
| 2020/C 449/67 | P8_TA(2019)0121Uspostava okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Europskoj uniji ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Europskoj uniji (COM(2017)0487 – C8-0309/2017 – 2017/0224(COD))P8_TC1-COD(2017)0224Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji | 673 |
| 2020/C 449/68 | P8_TA(2019)0122Interoperabilnost elektroničkih sustava za naplatu cestarine i olakšavanje prekogranične razmjene informacija o vožnji bez plaćanja pristojbi za ceste u Uniji ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o interoperabilnosti elektroničkih sustava za naplatu cestarine i olakšavanju prekogranične razmjene informacija o vožnji bez plaćanja pristojbi za ceste u Uniji (preinaka) (COM(2017)0280 – C8-0173/2017 – 2017/0128(COD))P8_TC1-COD(2017)0128Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Direktive (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o interoperabilnosti elektroničkih sustava za naplatu cestarine i olakšavanju prekogranične razmjene informacija o neplaćanju cestarina u Uniji (preinaka) | 676 |
| 2020/C 449/69 | P8_TA(2019)0123Uzajamno priznavanje robe koja se zakonito stavlja na tržište u drugoj državi članici ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uzajamnom priznavanju robe koja se zakonito stavlja na tržište u drugoj državi članici (COM(2017)0796 – C8-0005/2018 – 2017/0354(COD))P8_TC1-COD(2017)0354Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o uzajamnom priznavanju robe koja se zakonito stavlja na tržište u drugoj državi članici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 764/2008 | 678 |
| 2020/C 449/70 | P8_TA(2019)0124Naknade za prekogranična plaćanja u Uniji i naknade za konverziju valute ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 924/2009 u pogledu određenih naknada za prekogranična plaćanja u Uniji i naknada za konverziju valute (COM(2018)0163 – C8-0129/2018 – 2018/0076(COD))P8_TC1-COD(2018)0076Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 924/2009 u pogledu određenih naknada za prekogranična plaćanja u Uniji i naknada za preračunavanje valuta | 679 |
| 2020/C 449/71 | P8_TA(2019)0125Zajednička pravila za pristup međunarodnom tržištu usluga prijevoza običnim i turističkim autobusima ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1073/2009 o zajedničkim pravilima za pristup međunarodnom tržištu usluga prijevoza običnim i turističkim autobusima (COM(2017)0647 – C8-0396/2017 – 2017/0288(COD))P8_TC1-COD(2017)0288Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1073/2009 o zajedničkim pravilima za pristup međunarodnom tržištu usluga prijevoza običnim i turističkim autobusima(Tekst značajan za EGP) | 680 |
| 2020/C 449/72 | P8_TA(2019)0126Izmjena Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti i Uredbe (EU) 2018/1999 o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o prilagodbi Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj učinkovitosti [kako je izmijenjena Direktivom 2018/XXX/EU] i Uredbe (EU) 2018/XXX Europskog parlamenta i Vijeća [Upravljanje energetskom unijom], zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (COM(2018)0744 – C8-0482/2018 – 2018/0385(COD))P8_TC1-COD(2018)0385Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Odluke (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti i Uredbe (EU) 2018/1999 o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije | 694 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

Utorak, 12. veljače 2019.

2020/C 449/27

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Côte d’Ivoirea (2018. – 2024.) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267(NLE))

191

2020/C 449/28

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Côte d’Ivoirea (2018. – 2024.) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267M(NLE))

192

2020/C 449/29

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Kraljevine Maroka, njegova Protokola o provedbi i razmjene pisama koja je priložena Sporazumu (14367/2018 – C8-0033/2019 – 2018/0349(NLE))

195

2020/C 449/30

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu (10784/2018 – C8-0431/2018 – 2018/0239(NLE))

196

2020/C 449/31

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o nacrtu Odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Trećeg dodatnog protokola uz Sporazum o gospodarskom partnerstvu, političkoj koordinaciji i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Sjedinjenih Meksičkih Država, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (15383/2017 – C8-0489/2018 – 2017/0319(NLE))

197

2020/C 449/32

P8_TA(2019)0068Program EU-a za borbu protiv prijevara ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa EU-a za borbu protiv prijevara (COM(2018)0386 – C8-0236/2018 – 2018/0211(COD))P8_TC1-COD(2018)0211Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa EU-a za borbu protiv prijevara

198

2020/C 449/33

P8_TA(2019)0069Višegodišnji plan za stokove ulovljene u zapadnim vodama i njima susjednim vodama i za ribarstvo koje iskorištava te stokove ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za riblje stokove u zapadnim vodama i njima susjednim vodama i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 o utvrđivanju višegodišnjeg plana za Baltičko more i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007 i (EZ) br. 1300/2008 (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD))P8_TC1-COD(2018)0074Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove ulovljene u zapadnim vodama i njima susjednim vodama i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni uredaba (EU) 2016/1139 i (EU) 2018/973 i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007 i (EZ) br. 1300/2008

213

2020/C 449/34

P8_TA(2019)0070Mehanizam Unije za civilnu zaštitu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke br. 1313/2013/EU o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (COM(2017)0772/2 – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD))P8_TC1-COD(2017)0309Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. veljače 2019. radi donošenja Odluke (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke br. 1313/2013/EU o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu

216

2020/C 449/35

P8_TA(2019)0071Minimalni zahtjevi za ponovnu uporabu vode ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o minimalnim zahtjevima za ponovnu uporabu vode (COM(2018)0337 – C8-0220/2018 – 2018/0169(COD))P8_TC1-COD(2018)0169Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o minimalnim zahtjevima za ponovnu uporabu vode(Tekst značajan za EGP)

219

2020/C 449/36

P8_TA(2019)0072Homologacija i nadzor tržišta traktora za poljoprivredu i šumarstvo ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni i ispravku Uredbe (EU) br. 167/2013 o homologaciji i nadzoru tržišta traktora za poljoprivredu i šumarstvo (COM(2018)0289 – C8-0183/2018 – 2018/0142(COD))P8_TC1-COD(2018)0142Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 167/2013 o homologaciji i nadzoru tržišta traktora za poljoprivredu i šumarstvo

246

2020/C 449/37

P8_TA(2019)0073Program za jedinstveno tržište, konkurentnost poduzeća te europsku statistiku ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa za jedinstveno tržište, konkurentnost poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, te europsku statistiku i o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 99/2013, (EU) br. 1287/2013, (EU) br. 254/2014, (EU) br. 258/2014, (EU) br. 652/2014 i (EU) 2017/826 (COM(2018)0441 – C8-0254/2018 – 2018/0231(COD))P8_TC1-COD(2018)0231Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa za jedinstveno tržište, konkurentnost poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, te europsku statistiku i o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 99/2013, (EU) br. 1287/2013, (EU) br. 254/2014, (EU) br. 258/2014, (EU) br. 652/2014 i (EU) 2017/826(Tekst značajan za EGP)

247

2020/C 449/38

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu uvođenja detaljnih tehničkih mjera za funkcioniranje konačnog sustava PDV-a za oporezivanje trgovine između država članica (COM(2018)0329 – C8-0317/2018 – 2018/0164(CNS))

295

Srijeda, 13. veljače 2019.

2020/C 449/39

P8_TA(2019)0084Europska agencija za kontrolu ribarstva ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj agenciji za kontrolu ribarstva (kodificirani tekst) (COM(2018)0499 – C8-0313/2018 – 2018/0263(COD))P8_TC1-COD(2018)0263Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj agenciji za kontrolu ribarstva (kodificirani tekst)

316

2020/C 449/40

Odluka Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o vraćanju predmeta nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore na temelju neizmijenjenog Prijedloga odluke Europskog parlamenta i Vijeća o računalnoj obradi kretanja i nadzora trošarinske robe (preinaka) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD))

317

2020/C 449/41

P8_TA(2019)0086Pravo koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravu koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe (COM(2018)0096 – C8-0109/2018 – 2018/0044(COD))P8_TC1-COD(2018)0044Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o pravu koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe

318

2020/C 449/42

P8_TA(2019)0087Program razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja za razdoblje 2021. – 2027. (program Periklo IV) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja za razdoblje 2021. – 2027. (program Periklo IV) (COM(2018)0369 – C8-0240/2018 – 2018/0194(COD))P8_TC1-COD(2018)0194Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja za razdoblje 2021.–2027 (program Periklo IV)

329

2020/C 449/43

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Singapura (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093(NLE))

340

2020/C 449/44

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Singapura (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093M(NLE))

341

2020/C 449/45

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma o zaštiti ulaganja između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095(NLE))

346

2020/C 449/46

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o zaštiti ulaganja između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095M(NLE))

347

2020/C 449/47

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske Unije, Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403(NLE))

351

2020/C 449/48

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403M(NLE))

352

2020/C 449/49

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Ugovora o osnivanju Prometne zajednice (13111/2018 – C8-0473/2018 – 2018/0282(NLE))

357

2020/C 449/50

Amandmani koje je donio Europski parlament od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize (COM(2018)0375 – C8-0230/2018 – 2018/0196(COD))

358

2020/C 449/51

Amandmani koje je donio Europski parlament od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Pravosuđe (COM(2018)0384 – C8-0235/2018 – 2018/0208(COD))

491

2020/C 449/52

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 19. prosinca 2018. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 184/2005 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na razine geografske podjele (C(2018)08872 – 2018/3002(DEA))

530

2020/C 449/53

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 19. prosinca 2018. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2015/2205, Delegirane uredbe (EU) 2016/592 i Delegirane uredbe (EU) 2016/1178 o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za obvezu poravnanja radi produljenja datumâ odgode primjene obveze poravnanja za određene ugovore o OTC izvedenicama (C(2018)09047 – 2018/2998(DEA))

531

2020/C 449/54

Odluka Europskog parlamenta Vijeću o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 19. prosinca 2018. o izmjeni Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2205, Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/592 i Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1178 o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu datuma od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke za određene vrste ugovora (C(2018)09122 – 2018/3004(DEA))

533

2020/C 449/55

Odluka Europskog parlamenta Vijeću o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 19. prosinca 2018. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2016/2251 o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu datuma do kojeg ugovorne strane mogu nastaviti primjenjivati svoje postupke za upravljanje rizicima za određene ugovore o OTC izvedenicama čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane (C(2018)09118 – 2018/3003(DEA))

535

2020/C 449/56

P8_TA(2019)0103Suradnja između sudova država članica u izvođenju dokaza u građanskim ili trgovačkim stvarima ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe europskog Parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1206/2001 od 28. svibnja 2001. o suradnji između sudova država članica u izvođenju dokaza u građanskim ili trgovačkim stvarima (COM(2018)0378 – C8-0242/2018 – 2018/0203(COD))P8_TC1-COD(2018)0203Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1206/2001 od 28. svibnja 2001. o suradnji između sudova država članica u izvođenju dokaza u građanskim ili trgovačkim stvarima

537

2020/C 449/57

P8_TA(2019)0104Dostava, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1393/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima (dostava pismena) (COM(2018)0379 – C8-0243/2018 – 2018/0204(COD))P8_TC1-COD(2018)0204Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1393/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima (dostava pismena)

545

2020/C 449/58

Amandmani koje je donio Europski parlament 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima kojima se osigurava osnovna povezanost u cestovnom prijevozu tereta s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD))

560

2020/C 449/59

Amandmani koje je donio Europski parlament 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima kojima se osigurava osnovna zračna povezanost s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD))

564

2020/C 449/60

Amandmani koje je donio Europski parlament 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim aspektima sigurnosti zračnog prometa s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD))

571

2020/C 449/61

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju odgovarajućih sporazuma na temelju članka XXI. Općeg sporazuma o trgovini uslugama s Argentinom, Australijom, Brazilom, Kanadom, Kinom, Posebnim carinskim područjem Tajvana, Penghua, Kinmena i Matsua (Kineski Taipei), Kolumbijom, Kubom, Ekvadorom, Hong Kongom (Kina), Indijom, Japanom, Korejom, Novim Zelandom, Filipinima, Švicarskom i Sjedinjenim Američkim Državama o potrebnim kompenzacijskim prilagodbama koje proizlaze iz pristupanja Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Mađarske, Malte, Austrije, Poljske, Slovenije, Slovačke, Finske i Švedske Europskoj uniji (14020/2018 – C8-0509/2018 – 2018/0384(NLE))

575

2020/C 449/62

P8_TA(2019)0109Mjere pojednostavnjenja radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama pojednostavnjenja radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže (COM(2018)0277 – C8-0192/2018 – 2018/0138(COD))P8_TC1-COD(2018)0138Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama pojednostavnjenja radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže

576

2020/C 449/63

Amandmani koje je donio Europski parlament 13. veljače 2019. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/103/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. u odnosu na osiguranje od građanskopravne odgovornosti u pogledu upotrebe motornih vozila i izvršenje obveze osiguranja od takve odgovornosti (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))

586

Četvrtak, 14. veljače 2019.

2020/C 449/64

P8_TA(2019)0118Mehanizam za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka u prekograničnom kontekstu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka u prekograničnom kontekstu (COM(2018)0373 – C8-0228/2018 – 2018/0198(COD))P8_TC1-COD(2018)0198Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka u prekograničnom kontekstu

619

2020/C 449/65

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o odobrenju sklapanja od strane Eurojusta Sporazuma o suradnji između Eurojusta i Gruzije (13483/2018 – C8-0484/2018 – 2018/0813(CNS))

637

2020/C 449/66

P8_TA(2019)0120Procjena zdravstvenih tehnologija ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o procjeni zdravstvenih tehnologija i izmjeni Direktive 2011/24/EU (COM(2018)0051 – C8-0024/2018 – 2018/0018(COD))P8_TC1-COD(2018)0018Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o procjeni zdravstvenih tehnologija i izmjeni Direktive 2011/24/EU(Tekst značajan za EGP)

638

2020/C 449/67

P8_TA(2019)0121Uspostava okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Europskoj uniji ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Europskoj uniji (COM(2017)0487 – C8-0309/2017 – 2017/0224(COD))P8_TC1-COD(2017)0224Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji

673

2020/C 449/68

P8_TA(2019)0122Interoperabilnost elektroničkih sustava za naplatu cestarine i olakšavanje prekogranične razmjene informacija o vožnji bez plaćanja pristojbi za ceste u Uniji ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o interoperabilnosti elektroničkih sustava za naplatu cestarine i olakšavanju prekogranične razmjene informacija o vožnji bez plaćanja pristojbi za ceste u Uniji (preinaka) (COM(2017)0280 – C8-0173/2017 – 2017/0128(COD))P8_TC1-COD(2017)0128Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Direktive (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o interoperabilnosti elektroničkih sustava za naplatu cestarine i olakšavanju prekogranične razmjene informacija o neplaćanju cestarina u Uniji (preinaka)

676

2020/C 449/69

P8_TA(2019)0123Uzajamno priznavanje robe koja se zakonito stavlja na tržište u drugoj državi članici ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uzajamnom priznavanju robe koja se zakonito stavlja na tržište u drugoj državi članici (COM(2017)0796 – C8-0005/2018 – 2017/0354(COD))P8_TC1-COD(2017)0354Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o uzajamnom priznavanju robe koja se zakonito stavlja na tržište u drugoj državi članici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 764/2008

678

2020/C 449/70

P8_TA(2019)0124Naknade za prekogranična plaćanja u Uniji i naknade za konverziju valute ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 924/2009 u pogledu određenih naknada za prekogranična plaćanja u Uniji i naknada za konverziju valute (COM(2018)0163 – C8-0129/2018 – 2018/0076(COD))P8_TC1-COD(2018)0076Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 924/2009 u pogledu određenih naknada za prekogranična plaćanja u Uniji i naknada za preračunavanje valuta

679

2020/C 449/71

P8_TA(2019)0125Zajednička pravila za pristup međunarodnom tržištu usluga prijevoza običnim i turističkim autobusima ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1073/2009 o zajedničkim pravilima za pristup međunarodnom tržištu usluga prijevoza običnim i turističkim autobusima (COM(2017)0647 – C8-0396/2017 – 2017/0288(COD))P8_TC1-COD(2017)0288Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1073/2009 o zajedničkim pravilima za pristup međunarodnom tržištu usluga prijevoza običnim i turističkim autobusima(Tekst značajan za EGP)

680

2020/C 449/72

P8_TA(2019)0126Izmjena Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti i Uredbe (EU) 2018/1999 o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o prilagodbi Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj učinkovitosti [kako je izmijenjena Direktivom 2018/XXX/EU] i Uredbe (EU) 2018/XXX Europskog parlamenta i Vijeća [Upravljanje energetskom unijom], zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (COM(2018)0744 – C8-0482/2018 – 2018/0385(COD))P8_TC1-COD(2018)0385Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Odluke (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti i Uredbe (EU) 2018/1999 o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije

694

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

23.12.2020

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 449/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2018.–2019.

Dnevne sjednice od 11. do 14. veljače 2019.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 396, 20.11.2020.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 12. veljače 2019.

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/2

---

P8_TA(2019)0075

Strategije integracije Roma

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o potrebi za jačim strateškim okvirom EU-a za nacionalne strategije integracije Roma nakon 2020. i o osnaživanju borbe protiv anticiganizma (2019/2509(RSP))

(2020/C 449/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, Ugovor o funkcioniranju Europske unije i Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, Ugovor o funkcioniranju Europske unije i Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. travnja 2011. o okviru EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020. (COM(2011)0173) i naredna izvješća o provedbi i evaluaciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. travnja 2011. o okviru EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020. (COM(2011)0173) i naredna izvješća o provedbi i evaluaciji,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda,

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava o priznavanju Roma kao skupine koja treba posebnu zaštitu od diskriminacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava o priznavanju Roma kao skupine koja treba posebnu zaštitu od diskriminacije,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe br. 2153 (2017) naslovljenu „Promicanje uključivanja Roma i Putnika”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe br. 2153 (2017) naslovljenu „Promicanje uključivanja Roma i Putnika”,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (1),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 9. prosinca 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama (2), zaključke Vijeća od 8. prosinca 2016. o ubrzavanju procesa integracije Roma i zaključke Vijeća od 13. listopada 2016. o tematskom izvješću Europskog revizorskog suda br. 14/2016, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 9. prosinca 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama (2), zaključke Vijeća od 8. prosinca 2016. o ubrzavanju procesa integracije Roma i zaključke Vijeća od 13. listopada 2016. o tematskom izvješću Europskog revizorskog suda br. 14/2016,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2017. o aspektima temeljnih prava u integraciji Roma u EU-u: borba protiv anticiganizma (4); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2017. o aspektima temeljnih prava u integraciji Roma u EU-u: borba protiv anticiganizma (4);

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2015. povodom Međunarodnog dana Roma – rasna netrpeljivost prema Romima u Europi i priznanje na razini EU-a dana sjećanja na genocid nad Romima u Drugom svjetskom ratu (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2015. povodom Međunarodnog dana Roma – rasna netrpeljivost prema Romima u Europi i priznanje na razini EU-a dana sjećanja na genocid nad Romima u Drugom svjetskom ratu (5),

| — | uzimajući u obzir izvješće o temeljnim pravima za 2016. Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) i prvo i drugo istraživanje Europske unije o manjinama i diskriminaciji (EU-MIDIS I i II) te brojna druga istraživanja i izvješća o Romima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o temeljnim pravima za 2016. Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) i prvo i drugo istraživanje Europske unije o manjinama i diskriminaciji (EU-MIDIS I i II) te brojna druga istraživanja i izvješća o Romima,

| — | uzimajući u obzir europsku građansku inicijativu „Sigurnosni paket za manjine” („Minority SafePack”) registriranu 3. travnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europsku građansku inicijativu „Sigurnosni paket za manjine” („Minority SafePack”) registriranu 3. travnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir relevantna izvješća i preporuke romskih organizacija civilnog društva, nevladinih organizacija i istraživačkih institucija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir relevantna izvješća i preporuke romskih organizacija civilnog društva, nevladinih organizacija i istraživačkih institucija,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je anticiganizam (6) posebna vrsta rasizma, ideologija koja se temelji na rasnoj superiornosti, oblik dehumanizacije i institucionalnog rasizma potpirivanog povijesnom diskriminacijom koja se izražava, među ostalim, nasiljem, govorom mržnje, izrabljivanjem, stigmatizacijom i najočitijim oblikom diskriminacije (7); |
| --- | --- |

A.

budući da je anticiganizam (6) posebna vrsta rasizma, ideologija koja se temelji na rasnoj superiornosti, oblik dehumanizacije i institucionalnog rasizma potpirivanog povijesnom diskriminacijom koja se izražava, među ostalim, nasiljem, govorom mržnje, izrabljivanjem, stigmatizacijom i najočitijim oblikom diskriminacije (7);

| B. | budući da se u Europi Romima (8) i dalje uskraćuju temeljna ljudska prava; |
| --- | --- |

B.

budući da se u Europi Romima (8) i dalje uskraćuju temeljna ljudska prava;

| C. | budući da se u zaključcima Komisijinog Izvješća o evaluaciji okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020. (COM(2018)0785) naglašava „da je okvir ključan za razvoj instrumenata i struktura na razini EU-a i nacionalnoj razini kojima se nastoji promicati uključivanje Roma, ali i da ambiciozni cilj ‘okončanja isključivanja Roma’ nije postignut”; |
| --- | --- |

C.

budući da se u zaključcima Komisijinog Izvješća o evaluaciji okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020. (COM(2018)0785) naglašava „da je okvir ključan za razvoj instrumenata i struktura na razini EU-a i nacionalnoj razini kojima se nastoji promicati uključivanje Roma, ali i da ambiciozni cilj ‘okončanja isključivanja Roma’ nije postignut”;

| D. | budući da je procjena koju je provela Komisija pokazala da se strategijama integracije moraju istodobno postići različiti ciljevi korištenjem sveobuhvatnog pristupa s većom usredotočenošću na borbu protiv anticiganizma; budući da bi se trebao dodati poseban cilj nediskriminacije uz četiri cilja integracije Roma (školovanje, stanovanje, zapošljavanje i zdravstvene usluge); |
| --- | --- |

D.

budući da je procjena koju je provela Komisija pokazala da se strategijama integracije moraju istodobno postići različiti ciljevi korištenjem sveobuhvatnog pristupa s većom usredotočenošću na borbu protiv anticiganizma; budući da bi se trebao dodati poseban cilj nediskriminacije uz četiri cilja integracije Roma (školovanje, stanovanje, zapošljavanje i zdravstvene usluge);

| E. | budući da je napredak u integraciji Roma općenito ograničen; budući da su primijećena poboljšanja u pogledu sprječavanja ranog napuštanja školovanja, ranog i predškolskog odgoja te obveznog školovanja, no segregacija se pogoršala; budući da je samoprocjena zdravstvenog statusa Roma poboljšana, no zdravstveno osiguranje je i dalje ograničeno; budući da u većini država članica nisu primijećena poboljšanja u pristupu zapošljavanju te je udio mladih Roma koji nisu zaposleni, ne školuju se, niti se stručno osposobljavaju čak i povećan; budući da postoji ozbiljna zabrinutost zbog stanovanja i postignut je malen napredak u pogledu siromaštva; budući da anticiganizam i njegove manifestacije, kao što su zločini iz mržnje i govor mržnje na internetu i izvan njega, i dalje izazivaju veliku zabrinutost; budući da se smatralo da je djelovanje EU-a pružilo dodanu vrijednost nacionalnim politikama za Rome i njihovoj provedbi u političkoj, upravljačkoj i financijskoj dimenziji; |
| --- | --- |

E.

budući da je napredak u integraciji Roma općenito ograničen; budući da su primijećena poboljšanja u pogledu sprječavanja ranog napuštanja školovanja, ranog i predškolskog odgoja te obveznog školovanja, no segregacija se pogoršala; budući da je samoprocjena zdravstvenog statusa Roma poboljšana, no zdravstveno osiguranje je i dalje ograničeno; budući da u većini država članica nisu primijećena poboljšanja u pristupu zapošljavanju te je udio mladih Roma koji nisu zaposleni, ne školuju se, niti se stručno osposobljavaju čak i povećan; budući da postoji ozbiljna zabrinutost zbog stanovanja i postignut je malen napredak u pogledu siromaštva; budući da anticiganizam i njegove manifestacije, kao što su zločini iz mržnje i govor mržnje na internetu i izvan njega, i dalje izazivaju veliku zabrinutost; budući da se smatralo da je djelovanje EU-a pružilo dodanu vrijednost nacionalnim politikama za Rome i njihovoj provedbi u političkoj, upravljačkoj i financijskoj dimenziji;

| F. | budući da su se u procjeni iznijeli nedostaci povezani s početnim osmišljavanjem okvira i njegovom ograničenom učinkovitošću tijekom provedbe; |
| --- | --- |

F.

budući da su se u procjeni iznijeli nedostaci povezani s početnim osmišljavanjem okvira i njegovom ograničenom učinkovitošću tijekom provedbe;

| G. | budući da procjena ukazuje na to da postoji potreba za osiguravanjem osnaživanja i sudjelovanja Roma uvođenjem ciljanih mjera; budući da je osnaživanje i jačanje kapaciteta Roma i nevladinih organizacija ključno; |
| --- | --- |

G.

budući da procjena ukazuje na to da postoji potreba za osiguravanjem osnaživanja i sudjelovanja Roma uvođenjem ciljanih mjera; budući da je osnaživanje i jačanje kapaciteta Roma i nevladinih organizacija ključno;

| H. | budući da procjena pokazuje da okvirom EU-a nije posvećena dovoljna pozornost posebnim skupinama Roma, da se treba riješiti problem višestruke i višedimenzionalne diskriminacije i da je potreban pristup snažno usredotočen na rod i pristup usredotočen na djecu; |
| --- | --- |

H.

budući da procjena pokazuje da okvirom EU-a nije posvećena dovoljna pozornost posebnim skupinama Roma, da se treba riješiti problem višestruke i višedimenzionalne diskriminacije i da je potreban pristup snažno usredotočen na rod i pristup usredotočen na djecu;

| I. | budući da trenutačnom okviru EU-a nedostaju jasni i mjerljivi ciljevi; budući da nema dovoljno postupaka za kvalitativno i kvantitativno praćenje te preporuke za pojedinu zemlju nisu obvezujuće; budući da se ulažu nedovoljni napori u rješavanje ograničenog sudjelovanja romskih pojedinaca i zajednica u osmišljavanju okvira, provedbi praćenju i ocjeni mjera, programa i projekta koji se odnose na Rome; |
| --- | --- |

I.

budući da trenutačnom okviru EU-a nedostaju jasni i mjerljivi ciljevi; budući da nema dovoljno postupaka za kvalitativno i kvantitativno praćenje te preporuke za pojedinu zemlju nisu obvezujuće; budući da se ulažu nedovoljni napori u rješavanje ograničenog sudjelovanja romskih pojedinaca i zajednica u osmišljavanju okvira, provedbi praćenju i ocjeni mjera, programa i projekta koji se odnose na Rome;

| J. | budući da većina glavnih programa ne uključuje Rome i da se ciljanim mjerama obuhvaćenima strukturnim fondovima nisu postigle održive pozitivne promjene u životima Roma u najnepovoljnijem položaju; |
| --- | --- |

J.

budući da većina glavnih programa ne uključuje Rome i da se ciljanim mjerama obuhvaćenima strukturnim fondovima nisu postigle održive pozitivne promjene u životima Roma u najnepovoljnijem položaju;

| K. | budući da države članice imaju jasnu odgovornost da poduzmu korektivne mjere protiv praksi kojima se diskriminiraju Romi; |
| --- | --- |

K.

budući da države članice imaju jasnu odgovornost da poduzmu korektivne mjere protiv praksi kojima se diskriminiraju Romi;

| L. | budući da je pitanje izgradnje povjerenja između Roma i neromskog stanovništva ključno za poboljšanje života i mogućnosti Roma; budući da je povjerenje ključno za društvo u cjelini; |
| --- | --- |

L.

budući da je pitanje izgradnje povjerenja između Roma i neromskog stanovništva ključno za poboljšanje života i mogućnosti Roma; budući da je povjerenje ključno za društvo u cjelini;

| 1. | ponavlja svoje stajalište, pozive i preporuke koje je pružio i usvojio Rezolucijom od 25. listopada 2017. o aspektima temeljnih prava u integraciji Roma u EU-u: borba protiv anticiganizma; žali zbog činjenice da su se poduzele ograničene mjere temeljem preporuka danih u toj rezoluciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju:






  i. | da se odazove pozivima Parlamenta, Vijeća i brojnih nevladinih organizacija i stručnjaka te predloži strateški okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020. sa širim skupom prioritetnih područja, jasnim i obvezujućim ciljevima, rokovima i pokazateljima za praćenje i rješavanje posebnih problema i uključivanje raznolikosti romskih zajednica te dodjelu znatnih javnih sredstava u tu svrhu; |
| --- | --- | --- |

2.

i.

da se odazove pozivima Parlamenta, Vijeća i brojnih nevladinih organizacija i stručnjaka te predloži strateški okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020. sa širim skupom prioritetnih područja, jasnim i obvezujućim ciljevima, rokovima i pokazateljima za praćenje i rješavanje posebnih problema i uključivanje raznolikosti romskih zajednica te dodjelu znatnih javnih sredstava u tu svrhu;

| ii. | da u dovoljnoj mjeri uključi romske predstavnike, nevladine organizacije i Europsku mrežu tijela za ravnopravnost (Equinet) u osmišljavanje strateškog okvira EU-a, među ostalim kroz vidljiv i pristupačan postupak savjetovanja, te im omogući smisleno sudjelovanje u provedbi, praćenju i procjeni tog okvira kako bi se ojačala njihova uloga u njemu; |
| --- | --- |

ii.

da u dovoljnoj mjeri uključi romske predstavnike, nevladine organizacije i Europsku mrežu tijela za ravnopravnost (Equinet) u osmišljavanje strateškog okvira EU-a, među ostalim kroz vidljiv i pristupačan postupak savjetovanja, te im omogući smisleno sudjelovanje u provedbi, praćenju i procjeni tog okvira kako bi se ojačala njihova uloga u njemu;

| iii. | da učini borbu protiv anticiganizma glavnom sastavnicom strateškog okvira EU-a, među ostalim dodavanjem posebnog cilja nediskriminacije zajedno s drugim ciljevima, poput uključivanja Roma u ekološki održivo digitalno društvo, i njihovom ravnopravnom zastupljenošću u svim područjima života, te da se države članice potiče na razvoj ciljanih strategija i konkretnih mjera za borbu protiv anticiganizma, kao i protiv jedne od njegovih manifestacija, društvene i gospodarske isključenosti; |
| --- | --- |

iii.

da učini borbu protiv anticiganizma glavnom sastavnicom strateškog okvira EU-a, među ostalim dodavanjem posebnog cilja nediskriminacije zajedno s drugim ciljevima, poput uključivanja Roma u ekološki održivo digitalno društvo, i njihovom ravnopravnom zastupljenošću u svim područjima života, te da se države članice potiče na razvoj ciljanih strategija i konkretnih mjera za borbu protiv anticiganizma, kao i protiv jedne od njegovih manifestacija, društvene i gospodarske isključenosti;

| iv. | da osigura da se strateškim okvirom EU-a usredotoči na višestruku i višedimenzionalnu diskriminaciju, rodno osviještenu politiku i pristup prilagođen djeci; |
| --- | --- |

iv.

da osigura da se strateškim okvirom EU-a usredotoči na višestruku i višedimenzionalnu diskriminaciju, rodno osviještenu politiku i pristup prilagođen djeci;

| v. | da osigura dodjelu odgovarajućih ljudskih i financijskih resursa za omogućavanje potrebnih kapaciteta za nadzor, podršku i vodstvo u pogledu provedbe nacionalnih strategija integracije Roma, uključujući vodstvo za nacionalne kontaktne točke za Rome (NRCP); |
| --- | --- |

v.

da osigura dodjelu odgovarajućih ljudskih i financijskih resursa za omogućavanje potrebnih kapaciteta za nadzor, podršku i vodstvo u pogledu provedbe nacionalnih strategija integracije Roma, uključujući vodstvo za nacionalne kontaktne točke za Rome (NRCP);

| vi. | da ojača Agenciju za temeljna prva (FRA) u pogledu njenog mandata, institucijskog kapaciteta, ljudskih resursa i proračuna kako bi joj se pomoglo osmisliti, provesti, pratiti i ocijeniti nacionalne strategije integracije Roma; |
| --- | --- |

vi.

da ojača Agenciju za temeljna prva (FRA) u pogledu njenog mandata, institucijskog kapaciteta, ljudskih resursa i proračuna kako bi joj se pomoglo osmisliti, provesti, pratiti i ocijeniti nacionalne strategije integracije Roma;

| vii. | da usvoji strategiju raznolikosti radne snage i integracije za rad Roma u institucijama EU-a; |
| --- | --- |

vii.

da usvoji strategiju raznolikosti radne snage i integracije za rad Roma u institucijama EU-a;

| viii. | da obrati pozornost na posebne grupe unutar romskog stanovništva u strateškom okviru EU-a, poput Roma građana EU-a koji koriste svoje pravo na slobodu kretanja, Roma koji nisu građani EU-a i Roma u državama pristupnicama; |
| --- | --- |

viii.

da obrati pozornost na posebne grupe unutar romskog stanovništva u strateškom okviru EU-a, poput Roma građana EU-a koji koriste svoje pravo na slobodu kretanja, Roma koji nisu građani EU-a i Roma u državama pristupnicama;

| ix. | da uvrsti proces istine, priznavanja i pomirbe u strateški okvir EU-a u svrhu izgradnje povjerenja te istakne konkretne kulturne i strukturne mjere podržane iz fondova EU-a; |
| --- | --- |

ix.

da uvrsti proces istine, priznavanja i pomirbe u strateški okvir EU-a u svrhu izgradnje povjerenja te istakne konkretne kulturne i strukturne mjere podržane iz fondova EU-a;

| x. | da nastavi provjeravati uključivost glavnih javnih politika država članica u europskom semestru u okviru strategije Europa 2020. i da održava snažnu vezu između strukturnih reformi, ispunjenja ciljeva za integraciju Roma i korištenja sredstava EU-a u državama članicama; |
| --- | --- |

x.

da nastavi provjeravati uključivost glavnih javnih politika država članica u europskom semestru u okviru strategije Europa 2020. i da održava snažnu vezu između strukturnih reformi, ispunjenja ciljeva za integraciju Roma i korištenja sredstava EU-a u državama članicama;

| 3. | poziva države članice:






  i. | da pripreme svoje nacionalne strategije integracije Roma nakon 2020. sa širim skupom prioritetnih područja, jasnim i obvezujućim ciljevima, rokovima i pokazateljima za praćenje i rješavanje posebnih problema i uključivanje raznolikosti romskih zajednica te dodjelu znatnih javnih sredstava u tu svrhu; |
| --- | --- | --- |

3.

i.

da pripreme svoje nacionalne strategije integracije Roma nakon 2020. sa širim skupom prioritetnih područja, jasnim i obvezujućim ciljevima, rokovima i pokazateljima za praćenje i rješavanje posebnih problema i uključivanje raznolikosti romskih zajednica te dodjelu znatnih javnih sredstava u tu svrhu;

| ii. | da primjenjuju pristup odozdo prema gore i uključe romske predstavnike, zajednice, nevladine organizacije i tijela za ravnopravnost u osmišljavanje nacionalnih strategija integracije Roma (strategije) i omoguće njihovo smisleno sudjelovanje u provedbi, praćenju i ocjeni tih strategija; |
| --- | --- |

ii.

da primjenjuju pristup odozdo prema gore i uključe romske predstavnike, zajednice, nevladine organizacije i tijela za ravnopravnost u osmišljavanje nacionalnih strategija integracije Roma (strategije) i omoguće njihovo smisleno sudjelovanje u provedbi, praćenju i ocjeni tih strategija;

| iii. | da učine borbu protiv anticiganizma, kao i borbu protiv jedne od njegovih manifestacija, društvene i gospodarske isključenosti, glavnom sastavnicom svojih strategija; da osmisle ciljane strategije i konkretne mjere za borbu protiv anticiganizma, poput istraga o trenutačnim i prošlim rasističkim napadima na Rome; da potiču ravnopravnu zastupljenost Roma u svim područjima života, uključujući u medijima, javnim institucijama i političkim tijelima; |
| --- | --- |

iii.

da učine borbu protiv anticiganizma, kao i borbu protiv jedne od njegovih manifestacija, društvene i gospodarske isključenosti, glavnom sastavnicom svojih strategija; da osmisle ciljane strategije i konkretne mjere za borbu protiv anticiganizma, poput istraga o trenutačnim i prošlim rasističkim napadima na Rome; da potiču ravnopravnu zastupljenost Roma u svim područjima života, uključujući u medijima, javnim institucijama i političkim tijelima;

| iv. | da osiguraju da se njihovim strategijama primjereno usredotoči na višestruku i višedimenzionalnu diskriminaciju, rodno osviještenu politiku i pristup prilagođen djeci; |
| --- | --- |

iv.

da osiguraju da se njihovim strategijama primjereno usredotoči na višestruku i višedimenzionalnu diskriminaciju, rodno osviještenu politiku i pristup prilagođen djeci;

| v. | da djeca budu izričit prioritet pri izradi programa i provedbi njenih nacionalnih strategija integracije Roma; ponavlja važnost zaštite i promicanja jednakog pristupa djece Roma svim pravima; |
| --- | --- |

v.

da djeca budu izričit prioritet pri izradi programa i provedbi njenih nacionalnih strategija integracije Roma; ponavlja važnost zaštite i promicanja jednakog pristupa djece Roma svim pravima;

| vi. | da osnaže nacionalne kontaktne točke za Rome u pogledu ovlasti, institucionalnog kapaciteta, ljudskih resursa i proračuna i osiguraju odgovarajuće pozicioniranje tih točaka unutar strukture svojih tijela javne uprave kako bi im se učinkovitom koordinacijom više sektora omogućilo obavljanje posla; |
| --- | --- |

vi.

da osnaže nacionalne kontaktne točke za Rome u pogledu ovlasti, institucionalnog kapaciteta, ljudskih resursa i proračuna i osiguraju odgovarajuće pozicioniranje tih točaka unutar strukture svojih tijela javne uprave kako bi im se učinkovitom koordinacijom više sektora omogućilo obavljanje posla;

| vii. | da obrate pozornost na posebne grupe unutar romskog stanovništva u svojim strategijama, poput Roma građana EU-a koji koriste svoje pravo na slobodu kretanja, Roma koji nisu građani EU-a i Roma u državama pristupnicama; |
| --- | --- |

vii.

da obrate pozornost na posebne grupe unutar romskog stanovništva u svojim strategijama, poput Roma građana EU-a koji koriste svoje pravo na slobodu kretanja, Roma koji nisu građani EU-a i Roma u državama pristupnicama;

| viii. | da uvrste proces istine, priznavanja i pomirbe u svoje strategije u svrhu izgradnje povjerenja te istaknu konkretne kulturne i strukturne mjere podržane iz fondova EU-a; |
| --- | --- |

viii.

da uvrste proces istine, priznavanja i pomirbe u svoje strategije u svrhu izgradnje povjerenja te istaknu konkretne kulturne i strukturne mjere podržane iz fondova EU-a;

| ix. | da osiguraju i štite učinkovitu uključivost svojih glavnih javnih politika, da koriste raspoložive strukturne fondove EU-a i poboljšaju životne uvjete i mogućnosti Roma na transparentan i odgovoran način; da istraže trenutačnu i prošlu zloupotrebu relevantnih sredstava i poduzmu pravne korake protiv počinitelja; da poduzmu nužne korake kako bi osigurale apsorpciju svih sredstava namijenjenih romskim zajednicama, među ostalim do kraja trenutačnog VFO-a; |
| --- | --- |

ix.

da osiguraju i štite učinkovitu uključivost svojih glavnih javnih politika, da koriste raspoložive strukturne fondove EU-a i poboljšaju životne uvjete i mogućnosti Roma na transparentan i odgovoran način; da istraže trenutačnu i prošlu zloupotrebu relevantnih sredstava i poduzmu pravne korake protiv počinitelja; da poduzmu nužne korake kako bi osigurale apsorpciju svih sredstava namijenjenih romskim zajednicama, među ostalim do kraja trenutačnog VFO-a;

| 4. | nalaže svom predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, vladama i parlamentima država članica i kandidatkinjama, Agenciji EU-a za temeljna prava, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju (OESS), Odboru za regije, radi distribucije podnacionalnim parlamentima i vijećima, Vijeću Europe i Ujedinjenim Narodima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

(2)  SL C 378, 24.12.2013., str. 1.

(3)  SL L 328, 6.12.2008., str. 55.

(4)  SL C 346, 27.9.2018., str. 171.

(5)  SL C 328, 6.9.2016., str. 4.

(6)  Pojam „anticiganizam” ponekad se piše drugačije te se u različitim državama članicama ponekad javlja u neznatno drugačijim oblicima, kao na primjer Antiziganismus.

(7)  Opća preporuka politike br. 13 Europske komisije protiv rasizma i netolerancije (ECRI) o borbi protiv anticiganizma i diskriminacije Roma.

(8)  Riječ „Romi” koristi se kao zajednički naziv za različite povezane skupine diljem Europe bez obzira na to jesu li sjedilačke ili ne, a tu se na primjer ubrajaju Romi, Putnici, Sinti, Manuši, Kale, Romaničeli, Bojaši, Aškali, Egipćani, Jeniši, Domi i Lomi, čije se kulture i životni stilovi mogu razlikovati.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/6

---

P8_TA(2019)0076

Provedba odredbi Ugovora u vezi s građanstvom EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o provedbi odredbi Ugovora u vezi s građanstvom EU-a (2018/2111(INI))

(2020/C 449/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 3., 6., 9., 10., 11., 12., 21. i 23. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 8., 9., 10., 15., 18., 20., 21., 22., 23., 24., 26., 45., 46., 47., 48., 153. i 165. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 3., 6., 9., 10., 11., 12., 21. i 23. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 8., 9., 10., 15., 18., 20., 21., 22., 23., 24., 26., 45., 46., 47., 48., 153. i 165. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članke 10. i 11. UEU-a i izjavu iz članka 10. stavka 3. da „svaki građanin ima pravo sudjelovati u demokratskom životu Unije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 10. i 11. UEU-a i izjavu iz članka 10. stavka 3. da „svaki građanin ima pravo sudjelovati u demokratskom životu Unije”,

| — | uzimajući u obzir članak 3. stavak 2. UEU-a kojim se utvrđuje pravo na slobodno kretanje osoba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. stavak 2. UEU-a kojim se utvrđuje pravo na slobodno kretanje osoba,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Višegodišnji financijski okvir za razdoblje od 2020. do 2027., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Višegodišnji financijski okvir za razdoblje od 2020. do 2027.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice, kojom se izmjenjuje Uredba (EEZ) br. 1612/68 i stavljaju izvan snage direktive 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice, kojom se izmjenjuje Uredba (EEZ) br. 1612/68 i stavljaju izvan snage direktive 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 390/2014 od 14. travnja 2014. o uspostavljanju programa „Europa za građane” (3) za razdoblje 2014. – 2020, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 390/2014 od 14. travnja 2014. o uspostavljanju programa „Europa za građane” (3) za razdoblje 2014. – 2020,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 492/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o slobodi kretanja radnika u Uniji (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 492/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o slobodi kretanja radnika u Uniji (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. travnja 2016. o Europskoj mreži službi za zapošljavanje (EURES), pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada i izmjeni uredaba (EU) br. 492/2011 i (EU) br. 1296/2013 (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. travnja 2016. o Europskoj mreži službi za zapošljavanje (EURES), pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada i izmjeni uredaba (EU) br. 492/2011 i (EU) br. 1296/2013 (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2013/55/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o izmjeni Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacijai Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2013/55/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o izmjeni Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacijai Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (7),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog direktive Vijeća o uspostavljanju privremene putne isprave EU-a i stavljanju izvan snage Odluke 96/409/ZVSP (COM(2018)0358), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog direktive Vijeća o uspostavljanju privremene putne isprave EU-a i stavljanju izvan snage Odluke 96/409/ZVSP (COM(2018)0358),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća (EU) 2015/637 od 20. travnja 2015. o mjerama koordinacije i suradnje za olakšavanje pružanja konzularne zaštite građanima Unije bez predstavništva u trećim zemljama te o stavljanju izvan snage Odluke 95/553/EZ (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća (EU) 2015/637 od 20. travnja 2015. o mjerama koordinacije i suradnje za olakšavanje pružanja konzularne zaštite građanima Unije bez predstavništva u trećim zemljama te o stavljanju izvan snage Odluke 95/553/EZ (8),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Prava i vrijednosti (COM(2018)0383), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Prava i vrijednosti (COM(2018)0383),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. srpnja 2009. o smjernicama za bolji prijenos i primjenu Direktive 2004/38/EZ o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice (COM(2009)0313), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. srpnja 2009. o smjernicama za bolji prijenos i primjenu Direktive 2004/38/EZ o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice (COM(2009)0313),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 24. siječnja 2017. naslovljeno „Jačanje prava građana u Uniji demokratskih promjena – Izvješće o građanstvu EU-a za 2017.” (COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 24. siječnja 2017. naslovljeno „Jačanje prava građana u Uniji demokratskih promjena – Izvješće o građanstvu EU-a za 2017.” (COM(2017)0030),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije od 12. rujna 2018. o mrežama suradnje u području izbora, transparentnosti na internetu, zaštiti od kibersigurnosnih incidenata i borbi protiv kampanja dezinformiranja u kontekstu izbora za Europski parlament (C(2018)5949), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije od 12. rujna 2018. o mrežama suradnje u području izbora, transparentnosti na internetu, zaštiti od kibersigurnosnih incidenata i borbi protiv kampanja dezinformiranja u kontekstu izbora za Europski parlament (C(2018)5949),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. listopada 2015. o europskoj građanskoj inicijativi (10) i Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskoj građanskoj inicijativi (COM(2017)0482), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. listopada 2015. o europskoj građanskoj inicijativi (10) i Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskoj građanskoj inicijativi (COM(2017)0482),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o građanstvu Europske unije na prodaju (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o građanstvu Europske unije na prodaju (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o učenju o EU-u u školama (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o učenju o EU-u u školama (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. ožujka 2017. o Uredbi Vijeća (EU) br. 390/2014 od 14. travnja 2014. o uspostavljanju programa „Europa za građane” za razdoblje 2014. – 2020. (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. ožujka 2017. o Uredbi Vijeća (EU) br. 390/2014 od 14. travnja 2014. o uspostavljanju programa „Europa za građane” za razdoblje 2014. – 2020. (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. ožujka 2017. o preprekama slobodnom kretanju i radu građana EU-a na unutarnjem tržištu (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. ožujka 2017. o preprekama slobodnom kretanju i radu građana EU-a na unutarnjem tržištu (14),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 31. siječnja 2013. naslovljeno „Jačanje građanstva EU-a: promicanje biračkih prava građana EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 31. siječnja 2013. naslovljeno „Jačanje građanstva EU-a: promicanje biračkih prava građana EU-a”,

| — | uzimajući u obzir studije koje je 2016. objavio Resorni odjel C Europskog parlamenta naslovljene „Prepreke za pravo građana EU-a i njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravak”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studije koje je 2016. objavio Resorni odjel C Europskog parlamenta naslovljene „Prepreke za pravo građana EU-a i njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravak”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije za temeljna prava iz 2018., naslovljeno „Poduzimanje koraka da prava građana EU-a postanu stvarnost: nacionalni sudovi provode slobodu kretanja i povezana prava”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije za temeljna prava iz 2018., naslovljeno „Poduzimanje koraka da prava građana EU-a postanu stvarnost: nacionalni sudovi provode slobodu kretanja i povezana prava”,

| — | uzimajući u obzir rezultate Eurobarometra 89/2018, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate Eurobarometra 89/2018,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. veljače 2018. o sastavu Europskog parlamenta (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. veljače 2018. o sastavu Europskog parlamenta (15),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 4. srpnja 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o izmjeni Akta o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, priloženog Odluci Vijeća 76/787/EZUČ, EEZ, Euratom od 20. rujna 1976. (Izborni Akt) (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 4. srpnja 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o izmjeni Akta o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, priloženog Odluci Vijeća 76/787/EZUČ, EEZ, Euratom od 20. rujna 1976. (Izborni Akt) (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 7. veljače 2018. o reviziji Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske Komisije (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 7. veljače 2018. o reviziji Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske Komisije (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. i vlastitim sredstvima (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. i vlastitim sredstvima (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenoga 2018. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027. – stajalište Parlamenta u cilju postizanja dogovora (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenoga 2018. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027. – stajalište Parlamenta u cilju postizanja dogovora (19),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. rujna 2018. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija naslovljenu „Osiguravanje slobodnih i poštenih europskih izbora” (COM(2018)0637), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. rujna 2018. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija naslovljenu „Osiguravanje slobodnih i poštenih europskih izbora” (COM(2018)0637),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za predstavke (A8-0041/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za predstavke (A8-0041/2019),

| A. | budući da su građanstvo EU-a i njegova povezana prava prvotno uvedeni 1992. Ugovorom iz Maastrichta te su dodatno ojačani Ugovorom iz Lisabona, koji je stupio na snagu u prosincu 2009., ali su provedeni samo djelomično; |
| --- | --- |

A.

budući da su građanstvo EU-a i njegova povezana prava prvotno uvedeni 1992. Ugovorom iz Maastrichta te su dodatno ojačani Ugovorom iz Lisabona, koji je stupio na snagu u prosincu 2009., ali su provedeni samo djelomično;

| B. | budući da se pravima, vrijednostima i načelima na kojima se temelji Unija i koja su istaknuta u člancima 2. i 6. UEU-a građane stavlja u samo središte europskog projekta; budući da rasprava o budućnosti Europe stoga podrazumijeva i razmatranje snage našeg zajedničkog identiteta; |
| --- | --- |

B.

budući da se pravima, vrijednostima i načelima na kojima se temelji Unija i koja su istaknuta u člancima 2. i 6. UEU-a građane stavlja u samo središte europskog projekta; budući da rasprava o budućnosti Europe stoga podrazumijeva i razmatranje snage našeg zajedničkog identiteta;

| C. | budući da su načela transparentnosti, integriteta i odgovornosti institucija EU-a te postupaka donošenja odluka, koja proizlaze iz članaka 10. i 11. UEU-a i članka 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, bitni elementi koncepta građanstva te su ključni za izgradnju i jačanje vjerodostojnosti i povjerenja u Uniju kao cjelinu; budući da se pribjegavanjem ad hoc i međuvladinim sporazumima i instrumentima u nekoliko područja politike EU-a, kao i pribjegavanjem neslužbenim tijelima za donošenje odluka te izbjegavanjem i deinstitucionalizacijom redovnog zakonodavnog postupka, riskira ozbiljno narušavanje tih načela; |
| --- | --- |

C.

budući da su načela transparentnosti, integriteta i odgovornosti institucija EU-a te postupaka donošenja odluka, koja proizlaze iz članaka 10. i 11. UEU-a i članka 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, bitni elementi koncepta građanstva te su ključni za izgradnju i jačanje vjerodostojnosti i povjerenja u Uniju kao cjelinu; budući da se pribjegavanjem ad hoc i međuvladinim sporazumima i instrumentima u nekoliko područja politike EU-a, kao i pribjegavanjem neslužbenim tijelima za donošenje odluka te izbjegavanjem i deinstitucionalizacijom redovnog zakonodavnog postupka, riskira ozbiljno narušavanje tih načela;

| D. | budući da je EU imao poteškoća u suočavanju s brojnim krizama koje su imale velike socioekonomske posljedice, što je dovelo do nastanka populističkih i nacionalističkih ideologija zasnovanih na ekskluzivnosti identiteta i suprematističkim kriterijima koji su u suprotnosti s europskim vrijednostima; |
| --- | --- |

D.

budući da je EU imao poteškoća u suočavanju s brojnim krizama koje su imale velike socioekonomske posljedice, što je dovelo do nastanka populističkih i nacionalističkih ideologija zasnovanih na ekskluzivnosti identiteta i suprematističkim kriterijima koji su u suprotnosti s europskim vrijednostima;

| E. | budući da je nezadovoljavajuće upravljanje različitim krizama povećalo razočaranje građana u neke od rezultata projekta integracije EU-a; budući da je ključno zajamčiti da se građanstvo EU-a među građanima smatra dragocjenim privilegijem, među ostalim obnavljanjem njihova povjerenja u projekt EU-a, davanjem prednosti promicanju svih prava građana, uključujući i građanska, politička i socijalna prava, unapređenjem kvalitete demokracije u Uniji, praktičnog uživanja temeljnih prava i sloboda te mogućnošću da svaki građanin sudjeluje u demokratskom životu Unije, pri čemu treba osigurati i veću uključenost civilnog društva u postupke donošenja odluka i provedbe; |
| --- | --- |

E.

budući da je nezadovoljavajuće upravljanje različitim krizama povećalo razočaranje građana u neke od rezultata projekta integracije EU-a; budući da je ključno zajamčiti da se građanstvo EU-a među građanima smatra dragocjenim privilegijem, među ostalim obnavljanjem njihova povjerenja u projekt EU-a, davanjem prednosti promicanju svih prava građana, uključujući i građanska, politička i socijalna prava, unapređenjem kvalitete demokracije u Uniji, praktičnog uživanja temeljnih prava i sloboda te mogućnošću da svaki građanin sudjeluje u demokratskom životu Unije, pri čemu treba osigurati i veću uključenost civilnog društva u postupke donošenja odluka i provedbe;

| F. | budući da je cilj trenutačne revizije europske građanske inicijative poboljšati njezinu učinkovitost te unaprijediti participativnu demokraciju i aktivno građanstvo; |
| --- | --- |

F.

budući da je cilj trenutačne revizije europske građanske inicijative poboljšati njezinu učinkovitost te unaprijediti participativnu demokraciju i aktivno građanstvo;

| G. | budući da se pristup građanstvu EU-a stiče na temelju državljanstva jedne od država članica, koje je uređeno nacionalnim zakonima; budući da su prava i obveze koji proizlaze iz građanstva EU-a istodobno utvrđeni pravom EU-a i ne ovise o državama članicama te da ih one stoga ne mogu neopravdano ograničiti; |
| --- | --- |

G.

budući da se pristup građanstvu EU-a stiče na temelju državljanstva jedne od država članica, koje je uređeno nacionalnim zakonima; budući da su prava i obveze koji proizlaze iz građanstva EU-a istodobno utvrđeni pravom EU-a i ne ovise o državama članicama te da ih one stoga ne mogu neopravdano ograničiti;

| H. | budući da u kontekstu pristupa nacionalnom državljanstvu države članice trebaju podlijegati načelima prava EU-a, kao što su proporcionalnost, vladavina prava i nediskriminacija, koja su detaljno razrađena u sudskoj praksi Suda Europske unije; |
| --- | --- |

H.

budući da u kontekstu pristupa nacionalnom državljanstvu države članice trebaju podlijegati načelima prava EU-a, kao što su proporcionalnost, vladavina prava i nediskriminacija, koja su detaljno razrađena u sudskoj praksi Suda Europske unije;

| I. | budući da je mogućnošću Brexita istaknuta važnost prava koja proizlaze iz građanstva EU-a, osobito za mlade Europljane, i njihova uloga u životu milijuna građana EU-a, te je također porasla razina svijesti u EU-u o mogućnosti gubitka tih prava obaju strana; |
| --- | --- |

I.

budući da je mogućnošću Brexita istaknuta važnost prava koja proizlaze iz građanstva EU-a, osobito za mlade Europljane, i njihova uloga u životu milijuna građana EU-a, te je također porasla razina svijesti u EU-u o mogućnosti gubitka tih prava obaju strana;

| J. | budući da je prosječan odaziv na izborima za Europski parlament 2014. iznosio 42,6 %; budući da je prema najnovijem istraživanju Eurobarometra objavljenom u svibnju 2018. samo 19 % ispitanih Europljana znalo datum sljedećih europskih izbora; |
| --- | --- |

J.

budući da je prosječan odaziv na izborima za Europski parlament 2014. iznosio 42,6 %; budući da je prema najnovijem istraživanju Eurobarometra objavljenom u svibnju 2018. samo 19 % ispitanih Europljana znalo datum sljedećih europskih izbora;

| K. | budući da građani EU-a gotovo uopće nisu svjesni postojanja ureda Europe Direct, iako je njihova glavna uloga informiranje; |
| --- | --- |

K.

budući da građani EU-a gotovo uopće nisu svjesni postojanja ureda Europe Direct, iako je njihova glavna uloga informiranje;

| L. | budući da diljem EU-a postoji više od 400 informacijskih centara Europe Direct, koji doprinose komunikaciji Komisije o politikama EU-a koje su od izravnog interesa za građane, s ciljem angažiranja građana na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

L.

budući da diljem EU-a postoji više od 400 informacijskih centara Europe Direct, koji doprinose komunikaciji Komisije o politikama EU-a koje su od izravnog interesa za građane, s ciljem angažiranja građana na lokalnoj i regionalnoj razini;

| M. | budući da se u okviru građanstva definira odnos građana s političkom zajednicom, uključujući njihova prava, dužnosti i odgovornosti; budući da se člankom 20. UFEU-a građanima Unije dodjeljuje pravo da glasuju i budu birani na izborima za Europski parlament i na lokalnim izborima u državi članici u kojoj imaju boravište, pod istim uvjetima kao i državljani te države; |
| --- | --- |

M.

budući da se u okviru građanstva definira odnos građana s političkom zajednicom, uključujući njihova prava, dužnosti i odgovornosti; budući da se člankom 20. UFEU-a građanima Unije dodjeljuje pravo da glasuju i budu birani na izborima za Europski parlament i na lokalnim izborima u državi članici u kojoj imaju boravište, pod istim uvjetima kao i državljani te države;

| N. | budući da europske građane izravno predstavlja Europski parlament i da institucije EU-a moraju obratiti jednaku pozornost na sve građane; budući da se člankom 8. UFEU-a uspostavlja načelo rodno osviještene politike i da se u njemu navodi da „u svim svojim aktivnostima, Unija teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena”; |
| --- | --- |

N.

budući da europske građane izravno predstavlja Europski parlament i da institucije EU-a moraju obratiti jednaku pozornost na sve građane; budući da se člankom 8. UFEU-a uspostavlja načelo rodno osviještene politike i da se u njemu navodi da „u svim svojim aktivnostima, Unija teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena”;

| O. | budući da je Sud Europske unije u brojnim predmetima utvrdio da se na prava koja proizlaze iz građanstva EU-a državljani određene države članice mogu pozivati i u pogledu te države (20); |
| --- | --- |

O.

budući da je Sud Europske unije u brojnim predmetima utvrdio da se na prava koja proizlaze iz građanstva EU-a državljani određene države članice mogu pozivati i u pogledu te države (20);

| P. | budući da nekoliko država članica nudi takozvane „zlatne vizne programe” i režime za investitore kao načine stjecanja njihova državljanstva; |
| --- | --- |

P.

budući da nekoliko država članica nudi takozvane „zlatne vizne programe” i režime za investitore kao načine stjecanja njihova državljanstva;

| Q. | budući da sloboda kretanja građanima EU-a omogućuje da putuju, studiraju, rade i žive u drugim zemljama EU-a; budući da više od 16 milijuna Europljana koristi pravo na boravak u drugoj zemlji EU-a; |
| --- | --- |

Q.

budući da sloboda kretanja građanima EU-a omogućuje da putuju, studiraju, rade i žive u drugim zemljama EU-a; budući da više od 16 milijuna Europljana koristi pravo na boravak u drugoj zemlji EU-a;

| R. | budući da je pravo slobode kretanja od ključne važnosti za građanstvo EU-a te da se njime nadopunjuju druge slobode na unutarnjem tržištu EU-a; budući da je sloboda kretanja od posebne važnosti za mlade Europljane te da se ona smatra najpozitivnijim postignućem EU-a nakon mira u Europi; |
| --- | --- |

R.

budući da je pravo slobode kretanja od ključne važnosti za građanstvo EU-a te da se njime nadopunjuju druge slobode na unutarnjem tržištu EU-a; budući da je sloboda kretanja od posebne važnosti za mlade Europljane te da se ona smatra najpozitivnijim postignućem EU-a nakon mira u Europi;

| S. | budući da se u provedbi Direktive 2004/38/EZ u praksi naišlo na poteškoće i da je Europljanima i dalje teško preseliti se ili živjeti u drugoj državi članici zbog diskriminacije koja proizlazi iz zahtjeva u pogledu državljanstva, ulaska i boravka; budući da postoji značajna sudska praksa Suda čija je namjena pojasniti pojmove koji su ključni za mobilne građane EU-a; |
| --- | --- |

S.

budući da se u provedbi Direktive 2004/38/EZ u praksi naišlo na poteškoće i da je Europljanima i dalje teško preseliti se ili živjeti u drugoj državi članici zbog diskriminacije koja proizlazi iz zahtjeva u pogledu državljanstva, ulaska i boravka; budući da postoji značajna sudska praksa Suda čija je namjena pojasniti pojmove koji su ključni za mobilne građane EU-a;

| T. | budući da je pravo na konzularnu zaštitu zajamčeno člancima 20. i 23. UFEU-a i da građani EU-a stoga imaju pravo, na državnom području treće zemlje u kojoj država članica čiji su državljani nema svoje predstavništvo, na zaštitu bilo koje države članice, pod istim uvjetima kao i državljani te države; budući da izvanredna stanja, prirodne katastrofe ili događaji poput terorističkih napada mogu utjecati na europske građane koji dolaze iz države članice koja nema predstavništvo u dotičnoj trećoj zemlji; |
| --- | --- |

T.

budući da je pravo na konzularnu zaštitu zajamčeno člancima 20. i 23. UFEU-a i da građani EU-a stoga imaju pravo, na državnom području treće zemlje u kojoj država članica čiji su državljani nema svoje predstavništvo, na zaštitu bilo koje države članice, pod istim uvjetima kao i državljani te države; budući da izvanredna stanja, prirodne katastrofe ili događaji poput terorističkih napada mogu utjecati na europske građane koji dolaze iz države članice koja nema predstavništvo u dotičnoj trećoj zemlji;

| U. | budući da je Komisija u Izvješću o građanstvu EU-a za 2017. pokazala svoju predanost zadaći da na cijelom području EU-a organizira kampanju za podizanje razine obaviještenosti i osviještenosti o pravima koja proizlaze iz građanstva EU-a kako bi pomogla građanima da bolje razumiju svoja prava; budući da države članice i civilno društvo moraju podijeliti odgovornost za bolje informiranje građana EU-a o njihovim pravima i obvezama; |
| --- | --- |

U.

budući da je Komisija u Izvješću o građanstvu EU-a za 2017. pokazala svoju predanost zadaći da na cijelom području EU-a organizira kampanju za podizanje razine obaviještenosti i osviještenosti o pravima koja proizlaze iz građanstva EU-a kako bi pomogla građanima da bolje razumiju svoja prava; budući da države članice i civilno društvo moraju podijeliti odgovornost za bolje informiranje građana EU-a o njihovim pravima i obvezama;

| V. | budući da, u skladu s Izvješćem Komisije o građanstvu za 2017., od 2012. raste broj osoba koje prijavljuju da su doživjele neku vrstu diskriminacije; |
| --- | --- |

V.

budući da, u skladu s Izvješćem Komisije o građanstvu za 2017., od 2012. raste broj osoba koje prijavljuju da su doživjele neku vrstu diskriminacije;

| W. | budući da su stvaranje schengenskog područja i uvrštavanje schengenske pravne stečevine u okvir EU-a uvelike doprinijeli povećanju slobode kretanja u EU-u te da su ta postignuća među najvećim postignućima procesa europske integracije; |
| --- | --- |

W.

budući da su stvaranje schengenskog područja i uvrštavanje schengenske pravne stečevine u okvir EU-a uvelike doprinijeli povećanju slobode kretanja u EU-u te da su ta postignuća među najvećim postignućima procesa europske integracije;

| X. | budući da je uvođenje europskog građanstva postignuće europskog projekta koje još treba realizirati svoj puni potencijal; ističe da je to jedinstvena tvorevina koja nije viđena nigdje drugdje u svijetu; |
| --- | --- |

X.

budući da je uvođenje europskog građanstva postignuće europskog projekta koje još treba realizirati svoj puni potencijal; ističe da je to jedinstvena tvorevina koja nije viđena nigdje drugdje u svijetu;

| 1. | smatra da nisu sve odredbe o građanstvu EU-a provedene na način da bi mogle ostvariti svoj puni potencijal, iako bi se time omogućilo učvršćivanje europskog identiteta; ističe da je stvaranje građanstva Unije pokazalo da može postojati oblik građanstva koji nije određen nacionalnošću i da ono čini temelj političkog područja iz kojeg proizlaze prava i obveze određeni pravom Europske unije, a ne državnim pravom; poziva institucije Unije da poduzmu potrebne mjere kako bi se poboljšali provedba, područje primjene i učinkovitost odredbi Ugovora u vezi s građanstvom, kao i odgovarajućih odredbi u Povelji Europske unije o temeljnim pravima; ističe da europski građani nisu u potpunosti upoznati sa svojim pravima koja proizlaze iz građanstva Unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća na to da se građanstvo EU-a dodaje državljanstvu države članice; ističe da građanstvo EU-a građanima omogućuje komplementarnost više identiteta te da isključivi nacionalizam i populističke ideologije ugrožavaju tu mogućnost; smatra da je aktivno građanstvo i poticanje građanskog sudjelovanja ključno za jačanje osjećaja pripadnosti političkom projektu radi poticanja razvoja zajedničkog osjećaja europskog identiteta, uzajamnog razumijevanja, međukulturnog dijaloga i transnacionalne suradnje te izgradnje otvorenih, uključivih, povezanih i otpornih društava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da potpuna provedba Povelje Europske unije o temeljnim pravima od strane institucija, tijela, ureda i agencija EU-a te aktivno promicanje u njoj sadržanih prava i načela predstavljaju ključnu polugu za jamčenje stvarne uključenosti građana u demokratski proces EU-a te za konkretizaciju odredbi sadržanih u članku 20. UFEU-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da se prava i obveze koji proizlaze iz građanstva Unije ne smiju neopravdano ograničiti; u tom pogledu potiče države članice da iskoriste svoje pravo da dodjeljuju državljanstvo u duhu pravedne suradnje, među ostalim u slučajevima djece građana EU-a suočene s poteškoćama u ispunjavanju kriterija za državljanstvo u skladu s nacionalnim pravilima; ističe da uspješno ostvarivanje prava građana podrazumijeva zaštitu i promicanje svih prava i sloboda utvrđenih u Povelji o temeljnim pravima, među ostalim i za osobe s invaliditetom, koje bi trebale moći ostvariti svoja temeljna prava na isti način kao i svi ostali građani, te da se rodno osviještena politika provodi kako bi se zajamčilo da žene u potpunosti uživaju prava povezana s građanstvom EU-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na to da građanstvo Unije također ima šire posljedice te se na temelju građanstva Unije stječu prava u području demokratskog sudjelovanja, kako proizlazi iz članka 11. UEU-a i članka 24. UFEU; naglašava da bi za ostvarivanje prava na sudjelovanje u demokratskom životu Unije odluke trebalo donositi na što otvoreniji način i na razini što je moguće bližoj građanima te da je stoga ključno pri donošenju odluka i u borbi protiv korupcije pružiti odgovarajuća jamstva o transparentnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | žali zbog toga što neke države članice ne primjenjuju dijelove Ugovora, zbog čega se prava građana dovode u pitanje i stvaraju se istinske razlike među njima, iako ona u skladu s Ugovorima trebaju biti jednaka; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da program Erasmus+, Program o pravima, jednakosti i građanstvu te program Europa za građane sa sobom nose brojne koristi za građane EU-a i osobito mlade, i to podizanjem njihove razine svijesti o njihovu statusu građana EU-a te povećanjem njihovih znanja o pravima koja proizlaze iz tog statusa i vrijednostima na kojima se on temelji; smatra da su europski volonterski programi kao što su Europska volonterska služba i Europske snage solidarnosti također sastavni dio izgradnje europskog građanstva; ističe presudnu važnost takvih programa, posebno među mladima, te poziva na to da ih se financijski ojača; |
| --- | --- |

7.

Politička prava

| 8. | zabrinut je zbog trenda smanjenja odaziva birača na nacionalnim izborima i izborima za Europski parlament, osobito među mladima; uvjeren je da jačanje europskog javnog prostora i potpuno ostvarivanje europskog građanstva mogu pomoći preokrenuti taj trend povećanjem osjećaja pripadnosti građana europskoj zajednici i jačanjem predstavničke demokracije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prepoznaje napore Komisije u promicanju programa kojima se potiču europsko građanstvo i svijest građana o njihovim političkim pravima; primjećuje, međutim, slab napredak u provedbi članka 165. UFEU-a kao pravne osnove za promicanje europskog aspekta obrazovanja građana; smatra da je nužno promicati sudjelovanje građana u demokratskom životu EU-a i vjeruje da razvoj kurikuluma EU-a u obrazovnim sustavima treba biti prioritet kako bi se i dalje razvijao potencijal građanstva EU-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno žali zbog činjenice da neki građani EU-a nemaju pravo glasa u državi članici čiji su državljani i da ne mogu sudjelovati u nacionalnim parlamentarnim izborima u državi članici u kojoj imaju boravište; ističe da bi gubitak biračkih prava koji proizlazi iz boravka u drugoj državi članici mogao odvratiti građane od preseljenja u drugu državu članicu te bi stoga mogao predstavljati povredu članka 18. UFEU-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da je u sustavu predstavničke demokracije ključno osigurati pravilno funkcioniranje institucija EU-a kako bi se zaštitila sva politička prava građana EU-a; naglašava važnost dostupnosti informacija o građanstvu EU-a i pravima koja proizlaze iz njegova posjedovanja na svim službenim jezicima Europske unije kako bi se ojačao pojam građanstva EU-a; žali zbog činjenice da od stupanja Ugovora iz Lisabona na snagu još uvijek nije u potpunosti proveden članak 15. stavak 3. UFEU-a, koji je postao pravna osnova za javni pristup dokumentima i kojim se proširuju pravila o pristupu svim institucijama, tijelima, agencijama i uredima Unije; smatra da države članice sustavno ometaju napredak u donošenju novih propisa; |
| --- | --- |

11.

Sloboda kretanja

| 12. | pozdravlja koristi koje sloboda kretanja sa sobom nosi za građane EU-a i gospodarstva država članica; skreće pozornost na to da prava koja proizlaze iz Direktive 2004/38/EZ o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice nisu uvijek poznata niti se uvijek poštuju, što dovodi do prepreka slobodnom kretanju i boravištu građana EU-a i njihovih obitelji te do diskriminacije nad njima; podsjeća na obvezu država članica da štite pravo na slobodu kretanja, uključujući spajanje obitelji, za istospolne bračne drugove; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izražava zabrinutost zbog toga što se tumačenje nacionalnih sudova u pogledu određenih odredbi i uvjeta Direktive 2004/38/EZ razlikuje ne samo među državama članicama nego katkad i unutar iste jurisdikcije; sa zabrinutošću napominje da nacionalna tijela nisu uvijek u potpunosti upoznata s pravima i obvezama utvrđenima u skladu s Direktivom 2004/38/EZ; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe problem nedostatka informacija i pružanja netočnih ili nejasnih informacija o zahtjevima za vizu za članove obitelji i o pravima boravka; insistira na tome da bi se države članice trebale pobrinuti da se uklone nepotrebne prepreke pravu na ulazak/boravište, posebno za državljane trećih zemalja koji su članovi obitelji građana EU-a; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zabrinut je zbog poteškoća s kojima se susreću građani kada je riječ o priznavanju njihovih stručnih kvalifikacija diljem Europe; vjeruje da su Direktiva o priznavanju stručnih kvalifikacija i Europski kvalifikacijski okvir pridonijeli lakšem uzajamnom priznavanju u državama članicama; vjeruje i da je priznavanje stručnih kvalifikacija ključno kako bi se osigurao veći stupanj mobilnosti studenata i stručnjaka; poziva Komisiju da nastavi trend olakšavanja priznavanja stručnih kvalifikacija; |
| --- | --- |

15.

| 16. | duboko je zabrinut zbog rezultata istraživanja Agencije Europske unije za temeljna prava u okviru kojeg je utvrđena diskriminacija prilikom traženja posla, pristupa različitim uslugama kao što su najam automobila ili stana ili određene bankarske usluge te u području obrazovanja i oporezivanja; naglašava da diskriminacija na temelju državljanstva može stvoriti prepreke slobodnom kretanju građana Unije; poziva EU i države članice da posebnu pažnju obrate na praćenje takvih slučajeva diskriminacije i da poduzmu odlučne mjere kako bi ih spriječile; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava ulogu mobilnosti u osobnom razvoju mladih poboljšanjem obrazovnih i kulturnih razmjena te poboljšanjem razumijevanja aktivnog građanstva i njegove prakse; potiče države članice da podrže programe EU-a kojima se promiče mobilnost; |
| --- | --- |

17.

| 18. | cijeni važnost kulture, umjetnosti i znanosti kao sastavnih aspekata aktivnog građanstva EU-a; ističe njihovu ulogu u jačanju zajedničkog osjećaja pripadnosti građana Uniji, poticanju međusobnog razumijevanja i međukulturnog dijaloga; |
| --- | --- |

18.

Konzularna zaštita

| 19. | napominje da trenutačno gotovo sedam milijuna građana EU-a živi u zemljama izvan EU-a i da se očekuje da će se do 2020. taj broj povećati na najmanje 10 milijuna; |
| --- | --- |

19.

| 20. | smatra da pravo na konzularnu zaštitu koristi svim građanima EU-a i podsjeća na to da se konzularna zaštita u okviru Direktive Vijeća (EU) 2015/637 tumači u najširem mogućem smislu, odnosno kao bilo kakav oblik konzularne pomoći; naglašava da je razina svijesti o tim pravima i dalje ograničena; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da objavi ocjenu provedbe Direktive Vijeća (EU) 2015/637 i da po potrebi pokrene postupke zbog povrede; poziva države članice da razviju hitne protokole, uzimajući u obzir građane bez predstavništva, kako bi se komunikacija u hitnim slučajevima poboljšala u suradnji s drugim predstavništvima država članica i delegacijama EU-a; podsjeća na svoje dugogodišnje pozive da se ojača uloga delegacija EU-a u trećim zemljama i ističe dodanu vrijednost koju pruža diplomatska mreža EU-a na terenu; |
| --- | --- |

21.

Podnošenje predstavki Europskom parlamentu i pritužbi Europskom ombudsmanu

| 22. | ističe važnost prava na podnošenje predstavki, kako je utvrđeno člankom 227. UFEU-a, odnosno člankom 44. Povelje o temeljnim pravima, kao i prava na obraćanje Europskom ombudsmanu u skladu s člankom 228. UFEU-a i člankom 43. Povelje o temeljnim pravima; pohvaljuje rad ombudsmanice u borbi protiv nepravilnosti u postupanju institucija, tijela i agencija Unije, posebno u području transparentnosti; naglašava važnost transparentnosti za pravilno demokratsko funkcioniranje i sudjelovanje u Uniji koje stvara povjerenje među njenim građanima; u tom pogledu podupire preporuke koje je ombudsmanica iznijela u svojem nedavnom tematskom izvješću o transparentnosti zakonodavnog postupka Vijeća; |
| --- | --- |

22.

Preporuke

| 23. | preporučuje da Komisija iskoristi svoje ovlasti na temelju članka 258. UFEU-a kako bi od Suda EU-a zatražila da odluči o tome treba li oduzimanje glasačkih prava zbog boravka u drugoj državi članici smatrati povredom slobode kretanja i boravka; ponovno poziva države članice da provedu kodeks Venecijanske komisije u pogledu dobre prakse u izbornim pitanjima, uključujući ukidanje oduzimanja glasačkog prava iseljenika na izborima za nacionalne parlamente; |
| --- | --- |

23.

| 24. | predlaže da Komisija postupkom uspostavljenim člankom 25. UFEU-a proširi prava navedena u članku 20. stavku 2. UFEU-a kako bi se građanima EU-a omogućilo da odaberu žele li glasovati u državi članici čiji su državljani ili državi članici u kojoj imaju boravište te da se tim proširenjem obuhvate svi izbori, u skladu s ustavnim mogućnostima svake države članice; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice da uvedu alate e-demokracije na lokalnoj i nacionalnoj razini te da ih na odgovarajući način integriraju u politički proces, olakšavajući demokratsko sudjelovanje i za građane i za stanovnike; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da revizija pravnog okvira kojim se uređuje europska građanska inicijativa (EGI) pruža mogućnost povećanja sudjelovanja građana u oblikovanju politika na razini EU-a na način da se taj instrument učini dostupnijim i manje birokratičnim; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju da izradi otpornije prakse u pogledu političkog i pravnog praćenja uspješnih europskih građanskih inicijativa. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ustraje u tome da je potrebno uložiti više sredstava u stvaranje dodatnih programa i inicijativa čiji je cilj poticanje europskog javnog prostora u kojem su uživanje temeljnih prava i sloboda, socijalno blagostanje i ostvarivanje europskih vrijednosti model za identitet građana; pozdravlja program Prava i vrijednosti kao vrijedan primjer aktivne potpore Unije vrijednostima i pravima koji proizlaze iz građanstva EU-a i sadržana su u Ugovorima, uključujući pružanje potpore organizacijama civilnog društva koje promiču i štite ta prava i vrijednosti; naglašava važnost očuvanja trenutačnog proračuna za program Prava i vrijednosti; izričito se protivi smanjenju novog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. koje je predložila Komisija; |
| --- | --- |

28.

| 29. | snažno potiče europske političke stranke i njihove članove da zajamče rodno uravnoteženu zastupljenost svojih kandidata s pomoću zaključanih popisa ili drugih jednakovrijednih načina; |
| --- | --- |

29.

| 30. | predlaže znatno povećanje vidljivosti ureda Europe Direct; ističe da bi ti uredi trebali djelovati kao posrednici koji surađuju s državnim upravama država članica i civilnim društvom (uključujući sindikate, udruženja poduzeća te javna i privatna tijela) kako bi aktivno informirali europske građane o njihovim pravima i obvezama i poticali sudjelovanje građana u demokratskom životu Europske unije na lokalnoj razini; potiče države članice i subjekte na regionalnoj i lokalnoj razini da aktivno surađuju s tim uredima; ističe da bi se oni trebali uskladiti s programima kao što je Europa za građane; traži od Komisije da se pobrine da ti uredi centraliziraju relevantne informacije koje građanima EU-a omogućuju ostvarivanje njihovih prava te da olakša ostvarivanje prava koja proizlaze iz građanstva EU-a; smatra da bi trebalo dodatno racionalizirati službu SOLVIT kako bi se djelotvornije djelovalo u zaštiti prava građana EU-a prije nego što zatraže bilo kakav pravni ili upravni pravni lijek; |
| --- | --- |

30.

| 31. | u tom kontekstu poziva Komisiju da podnese prijedlog kojim se jačaju i uloga ureda Europe Direct i ostvarivanje građanstva EU-a na temelju prava koja su dodijeljena radnicima primjenom Direktive 2014/54/EU, uključujući pravo građana EU-a na zaštitu od diskriminacije, ostvarivanje glasačkih prava u skladu s člankom 22. UFEU-a, pravo na slobodno kretanje utvrđeno u članku 21. UFEU-a i Direktivi 2004/38/EZ te pravo na slobodno kretanje članova njihovih obitelji; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju da sustavno reagira na povrede Direktive 2004/38/EZ koje počine države članice i traži izmjenu smjernica EU-a o primjeni i tumačenju zakonodavstva koje se odnosi na građane EU-a kako bi se obuhvatili nedavni razvoji u okviru Suda EU-a i time osigurala potpuna učinkovitost prava EU-a; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva na dosljednu provedbu rodno osviještene politike u svim aktivnostima EU-a, posebno prilikom donošenja zakonodavstva i provedbe politika povezanih s građanstvom EU-a; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podsjeća na to da je Parlament u mnogo navrata od 2014. izrazio svoju zabrinutost u pogledu toga da svaki nacionalni režim koji uključuje izravnu ili neizravnu prodaju građanstva EU-a ugrožava sam koncept europskog građanstva; traži od Komisije da nadzire takve režime i podnese izvješće o nacionalnim režimima kojima se investitorima odobrava građanstvo EU-a, kako je predviđeno u Izvješću o građanstvu iz 2017.; |
| --- | --- |

34.

| 35. | žali zbog toga što se u Izvješću Komisije o građanstvu za 2017. ne spominju Povelja Europske unije o temeljnim pravima, pravo na podnošenje predstavki, pravo na obraćanje Europskom ombudsmanu, pravo na pristup dokumentima ni pravo na potporu europskoj građanskoj inicijativi; poziva Komisiju da u sljedećoj evaluaciji posveti punu pozornost odredbama Povelje i ukloni te nedostatke; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava da je sve veći broj europskih građana koji su terorističke napade doživjeli izvan svoje zemlje te stoga u skladu s Direktivom (EU) 2017/541 o borbi protiv terorizma hitno poziva na uvođenje protokola u državama članicama kako bi se europskim građanima koji nisu državljani dotične države članice pomoglo u slučaju terorističkog napada; |
| --- | --- |

36.

| 37. | predlaže državama članicama da 9. svibnja proglase europskim državnim praznikom radi jačanja osjećaja europske pripadnosti i stvaranja prostora za građanske pokrete i aktivnosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ponovno poziva Komisiju da podnese prijedlog o provedbi preporuka Parlamenta o mehanizmu EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava; |
| --- | --- |

38.

| 39. | čvrsto vjeruje da je načelo nediskriminacije temelj građanstva Unije, kao i opće načelo i temeljna vrijednost prava EU-a, u skladu s člankom 2. UEU-a; potiče Vijeće na donošenje horizontalne direktive EU-a o suzbijanju diskriminacije kako bi se dodatno zajamčila daljnja temeljna prava u Uniji donošenjem konkretnog zakonodavstva EU-a, kojim bi se u potpunosti horizontalno proveli članci 18. i 19. UFEU-a; žali zbog činjenice da Vijeće cijelo desetljeće nakon objave prijedloga Komisije i dalje blokira Direktivu o borbi protiv diskriminacije; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podsjeća da je u Ugovorima utvrđena obveza pristupanja Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda; poziva Komisiju da poduzme potrebne korake za dovršetak pristupanja Europske unije Europskoj konvenciji o ljudskim pravima te za pristupanje Europskoj socijalnoj povelji; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava da je kvalitetno građansko obrazovanje za sve dobi (formalno i neformalno) ključno za sigurno ostvarivanje demokratskih prava građana i pravilno funkcioniranje demokratskog društva; napominje da se samo trajnim obrazovnim naporima mogu osigurati veće sudjelovanje u izborima na europskoj razini i poboljšati međukulturno razumijevanje i solidarnost u Europi te prevladati diskriminacija, predrasude i rodna nejednakost; preporučuje da se članci 165., 166. i 167. UFEU-a koriste kao pravna osnova za istraživanje potencijala obrazovanja, strukovnog osposobljavanja i politika za mlade; |
| --- | --- |

41.

| 42. | podsjeća na doprinos političkih stranaka na europskoj razini „stvaranju europske političke svijesti i izražavanju volje građana Unije” (članak 10. Stavak 4. UEU-a); stoga poziva da se pojedinačnim građanima EU-a pruži mogućnost da se izravno prijave za članstvo u političkim strankama na europskoj razini; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podsjeća na potrebu za promicanjem europske dimenzije europskih parlamentarnih izbora u cilju pružanja doprinosa potencijalnom budućem radu Parlamenta korištenjem prava na zakonodavnu inicijativu koja mu je dodijeljena u skladu s člankom 225. UFEU-a; poziva Komisiju i države članice da ulažu više napora u promicanje građanskih prava među europskim građanima, uključujući prava povezana s pravom glasa; ističe da bi se boljim i ciljanijim informacijama o europskim politikama i utjecaju zakonodavstva EU-a na svakodnevni život građana poboljšao odaziv birača na izborima za Europski parlament; podsjeća da je potrebno promicati sudjelovanje na europskim izborima povećanjem vidljivosti europskih političkih stranaka; ponavlja da je promicanje sudjelovanja na europskim izborima zajednička odgovornost građana, država članica i EU-a; naglašava da je potrebno informirati građane o nedavnoj reformi izbornog zakona i postupku odabira vodećih kandidata („Spitzenkandidaten”); naglašava političku i simboličku važnost tog položaja kad je riječ o jačanju građanstva Unije; |
| --- | --- |

43.

| 44. | podsjeća na to da je Europski parlament parlament cijele Unije te da on ima ključnu ulogu u jamčenju legitimiteta političkih institucija EU-a tako što jamči odgovarajući parlamentarni nadzor i time osigurava njihovo polaganje računa; stoga insistira na tome da se moraju zajamčiti, konsolidirati i ojačati zakonodavne ovlasti i prava kontrole Parlamenta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podsjeća na smjernice Komisije o primjeni zakona Unije o zaštiti podataka u izbornom kontekstu i na njezinu komunikaciju od 12. rujna 2018. o osiguravanju slobodnih i poštenih europskih izbora (COM(2018)0637); poziva na to da se poduzmu svi mogući napori kako bi se osigurali izbori bez neprikladnog uplitanja; naglašava da je potrebna definirana politika EU-a za suzbijanje antieuropske propagande i ciljanog širenja dezinformacija; |
| --- | --- |

45.

| 46. | potiče Komisiju da intenzivira promicanje demokratskog sudjelovanja jačanjem dijaloga s građanima, unapređenjem razumijevanja građana kad je riječ o ulozi zakonodavstva EU-a u svakodnevnom životu te isticanjem njihova prava da glasuju i da se kandidiraju na izborima na lokalnoj, nacionalnoj i europskoj razini; |
| --- | --- |

46.

| 47. | s tim u vezi poziva Komisiju da iskoristi društvene medije i digitalne alate, s posebnim naglaskom na povećanju sudjelovanja mladih i osoba s invaliditetom; poziva na razvoj i primjenu alata e-demokracije kao što su internetske platforme kako bi se građani izravnije uključili u demokratski život EU-a, čime bi se ojačalo njihovo sudjelovanje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podržava proizvodnju i širenje tiskanih i multimedijskih materijala na svim službenim jezicima EU-a, u kojima je naglasak na jačanju osviještenosti građana EU-a o njihovim pravima i njihove sposobnosti da djelotvorno ostvaruju ta prava u svim državama članicama; |
| --- | --- |

48.

| 49. | smatra da s obzirom na sve veći utjecaj društvenih medija na živote građana europske institucije trebaju nastaviti razvijati nove mehanizme i javne politike namijenjene zaštiti temeljnih prava pojedinaca u digitalnom okruženju; ističe potrebu za sigurnom, pravednom i transparentnom razmjenom podataka građana; ističe da su slobodni mediji i pristup pluralizmu mišljenja neizostavan dio zdrave demokracije, kao i da je medijska pismenost od ključne važnosti te bi se trebala početi razvijati već u ranoj dobi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | potiče primjenu članka 25. UFEU-a kako bi se poduzele mjere kojima bi se moglo olakšati ostvarivanje europskog građanstva u svakodnevnom životu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisiju da u sljedećem izvješću o građanstvu u skladu s člankom 25. UFEU-a uzme u obzir razvoj prava koja proizlaze iz građanstva EU-a u sekundarnom zakonodavstvu i sudskoj praksi te da predloži plan za objedinjavanje svih pomaka u tom smislu kako bi se službeno zabilježio razvoj Unije u tom području; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava da bi to u skladu s postupkom iz članka 25. UFEU-a u konačnici trebalo dovesti do konkretnih inicijativa za konsolidaciju prava i sloboda građana u skladu sa Statutom EU-a o državljanstvu, slično kao s europskim stupom socijalnih prava, uključujući temeljna prava i slobode sadržane u Povelji o temeljnim pravima, kao i socijalna prava utvrđena u europskom stupu socijalnih prava i vrijednosti utvrđene člankom 2. UEU-a kao određujuće elemente europskog „javnog prostora”, uključujući, među ostalim, model upravljanja relevantan za taj javni prostor, dostojanstvo, slobodu, vladavinu prava, demokraciju, pluralizam, toleranciju, pravdu i solidarnost, jednakost i nediskriminaciju, što bi se uzelo u obzir u budućoj ili eventualnoj reformi Ugovorâ; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te državama članicama. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  SL L 145, 31.5.2001., str. 43.

(2)  SL L 158, 30.4.2004., str. 77.

(3)  SL L 115, 17.4.2014., str. 3.

(4)  SL L 141, 27.5.2011., str. 1.

(5)  SL L 107, 22.4.2016., str. 1.

(6)  SL L 255, 30.9.2005., str. 22.

(7)  SL L 354, 28.12.2013., str. 132.

(8)  SL L 106, 24.4.2015., str. 1.

(9)  SL C 252, 18.7.2018., str. 215.

(10)  SL C 355, 20.10.2017., str. 17.

(11)  SL C 482, 23.12.2016., str. 117.

(12)  SL C 58, 15.2.2018., str. 57.

(13)  SL C 263, 25.7.2018., str. 28.

(14)  SL C 263, 25.7.2018., str. 98.

(15)  SL C 463, 21.12.2018., str. 83.

(16)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0282.

(17)  SL C 463, 21.12.2018., str. 89.

(18)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0226.

(19)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0449.

(20)  Primjerice, Presuda Suda od 8. ožujka 2011., Gerardo Ruiz Zambrano protiv Office national de l’emploi (ONEm), C-34/09, ECLI:EU:C:2011:124, Presuda Suda Europske unije od 2. ožujka 2010., Janko Rottman protiv Freistaat Bayern, C-135/08, ECLI:EU:C:2010:104, Presuda Suda Europske unije od 5. svibnja 2011., Shirley McCarthy protiv Secretary of State for the Home Department, C-434/09, ECLI:EU:C:2011:277 i Presuda Suda Europske unije od 15. Studenog 2011., Murat Dereci and Others protiv Bundesministerium für Inneres, C-256/11, ECLI:EU:C:2011:734.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/16

---

P8_TA(2019)0077

Provedba odredaba Ugovora u pogledu pojačane suradnje

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o provedbi odredbi Ugovora o pojačanoj suradnji (2018/2112(INI))

(2020/C 449/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir odredbe Ugovora povezane s pojačanom suradnjom, posebno članak 20., članak 42. stavak 6. te članke 44., 45. i 46. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kao i članke 82., 83., 86., 87., 187., 188., 326., 327., 328., 329., 330., 331., 332., 333. i 334, Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odredbe Ugovora povezane s pojačanom suradnjom, posebno članak 20., članak 42. stavak 6. te članke 44., 45. i 46. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kao i članke 82., 83., 86., 87., 187., 188., 326., 327., 328., 329., 330., 331., 332., 333. i 334, Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir odredbe Ugovora o drugim postojećim oblicima diferencirane integracije, a posebno članke 136., 137. i 138. UFEU-a o posebnim odredbama za države članice čija je valuta euro, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odredbe Ugovora o drugim postojećim oblicima diferencirane integracije, a posebno članke 136., 137. i 138. UFEU-a o posebnim odredbama za države članice čija je valuta euro,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji (TSCG), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji (TSCG),

| — | uzimajući u obzir Protokol 10. o stalnoj strukturiranoj suradnji uspostavljenoj člankom 42. Ugovora o Europskoj uniji, Protokol 14. o Euroskupini i Protokol 19. o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol 10. o stalnoj strukturiranoj suradnji uspostavljenoj člankom 42. Ugovora o Europskoj uniji, Protokol 14. o Euroskupini i Protokol 19. o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o mogućim promjenama i prilagodbama aktualnog institucijskog ustroja Europske unije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o mogućim promjenama i prilagodbama aktualnog institucijskog ustroja Europske unije (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o proračunskom kapacitetu europodručja (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o proračunskom kapacitetu europodručja (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. ožujka 2017. o ustavnim, pravnim i institucijskim posljedicama zajedničke sigurnosne i obrambene politike: mogućnosti koje daje Ugovor iz Lisabona (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. ožujka 2017. o ustavnim, pravnim i institucijskim posljedicama zajedničke sigurnosne i obrambene politike: mogućnosti koje daje Ugovor iz Lisabona (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. siječnja 2019. o diferenciranoj integraciji (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. siječnja 2019. o diferenciranoj integraciji (5),

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije od 1. ožujka 2017. (COM(2017)2025) i pet naknadnih dokumenata za razmatranje (COM(2017)0206, COM(2017)0240, COM(2017)0291, COM(2017)0315, COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije od 1. ožujka 2017. (COM(2017)2025) i pet naknadnih dokumenata za razmatranje (COM(2017)0206, COM(2017)0240, COM(2017)0291, COM(2017)0315, COM(2017)0358),

| — | uzimajući u obzir Rimsku deklaraciju od 25. ožujka 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimsku deklaraciju od 25. ožujka 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0038/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0038/2019),

| A. | budući da Unija ima poseban interes u pogledu provedbe pojačane suradnje u određenim područjima neisključivih nadležnosti EU-a kako bi se europski projekt unaprijedio i olakšao život građana; |
| --- | --- |

A.

budući da Unija ima poseban interes u pogledu provedbe pojačane suradnje u određenim područjima neisključivih nadležnosti EU-a kako bi se europski projekt unaprijedio i olakšao život građana;

| B. | budući da bi, u skladu s člankom 20. stavkom 2. UEU-a, pojačana suradnja trebala biti krajnja mjera kada Unija kao cjelina ne može ostvariti ciljeve takve suradnje u razumnom roku; |
| --- | --- |

B.

budući da bi, u skladu s člankom 20. stavkom 2. UEU-a, pojačana suradnja trebala biti krajnja mjera kada Unija kao cjelina ne može ostvariti ciljeve takve suradnje u razumnom roku;

| C. | budući da se pojačana suradnja ne bi smjela smatrati instrumentom za isključenje ili podjelu država članica, već kao pragmatično rješenje za unapređenje europske integracije; |
| --- | --- |

C.

budući da se pojačana suradnja ne bi smjela smatrati instrumentom za isključenje ili podjelu država članica, već kao pragmatično rješenje za unapređenje europske integracije;

| D. | budući da osjetljiva priroda određenih područja politika otežava praćenje redovnog zakonodavnog postupka, ne samo zbog zahtjeva o jednoglasnosti, nego i zbog ustaljene prakse u Vijeću da je uvijek potrebno postići konsenzus među državama članicama, čak i ako bi kvalificirana većina bila dovoljna za donošenje odluke; |
| --- | --- |

D.

budući da osjetljiva priroda određenih područja politika otežava praćenje redovnog zakonodavnog postupka, ne samo zbog zahtjeva o jednoglasnosti, nego i zbog ustaljene prakse u Vijeću da je uvijek potrebno postići konsenzus među državama članicama, čak i ako bi kvalificirana većina bila dovoljna za donošenje odluke;

| E. | budući da su se, uz izuzeće poreza na financijske transakcije, sve inicijative pojačane suradnje mogle usvojiti u Vijeću glasovanjem kvalificiranom većinom da se utvrdilo to pravilo umjesto jednoglasnog glasovanja; |
| --- | --- |

E.

budući da su se, uz izuzeće poreza na financijske transakcije, sve inicijative pojačane suradnje mogle usvojiti u Vijeću glasovanjem kvalificiranom većinom da se utvrdilo to pravilo umjesto jednoglasnog glasovanja;

| F. | budući da postoji niz slučajeva u kojima podskupine država članica međusobno provode bilateralnu ili multilateralnu suradnju izvan okvira Ugovora, primjerice u područjima kao što je obrana; budući da je pritisak ekonomske i monetarne krize da se donose brze odluke i prevlada problem jednoglasnosti u određenim područjima doveo do usvajanja međuvladinih instrumenata izvan pravnog okvira EU-a, kao što su Europski stabilizacijski mehanizam (ESM) i Ugovor o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji (TSCG ili „Fiskalni ugovor”); |
| --- | --- |

F.

budući da postoji niz slučajeva u kojima podskupine država članica međusobno provode bilateralnu ili multilateralnu suradnju izvan okvira Ugovora, primjerice u područjima kao što je obrana; budući da je pritisak ekonomske i monetarne krize da se donose brze odluke i prevlada problem jednoglasnosti u određenim područjima doveo do usvajanja međuvladinih instrumenata izvan pravnog okvira EU-a, kao što su Europski stabilizacijski mehanizam (ESM) i Ugovor o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji (TSCG ili „Fiskalni ugovor”);

| G. | budući da je pojačana suradnja postupak u sklopu kojeg najmanje devet država članica može uspostaviti unaprijeđenu suradnju u području unutar struktura EU-a, ali bez sudjelovanja ostalih država članica; budući da pojačana suradnja omogućuje uključenim državama članicama da ostvare zajednički cilj ili inicijativu te da nadiđu zastoj u pregovorima ili blokadu koju prouzrokuje neka druga država članica ili više njih kada je potrebna jednoglasna odluka; budući da bi u skladu s člankom 20. stavkom 4. UEU-a akti usvojeni u okviru pojačane suradnje trebali obvezivati samo države članice koje u njoj sudjeluju; budući da je pojačana suradnja ograničena na područja u kojima EU nema isključivu nadležnost; |
| --- | --- |

G.

budući da je pojačana suradnja postupak u sklopu kojeg najmanje devet država članica može uspostaviti unaprijeđenu suradnju u području unutar struktura EU-a, ali bez sudjelovanja ostalih država članica; budući da pojačana suradnja omogućuje uključenim državama članicama da ostvare zajednički cilj ili inicijativu te da nadiđu zastoj u pregovorima ili blokadu koju prouzrokuje neka druga država članica ili više njih kada je potrebna jednoglasna odluka; budući da bi u skladu s člankom 20. stavkom 4. UEU-a akti usvojeni u okviru pojačane suradnje trebali obvezivati samo države članice koje u njoj sudjeluju; budući da je pojačana suradnja ograničena na područja u kojima EU nema isključivu nadležnost;

| H. | budući da u skladu s člankom 328. stavkom 1. UFEU-a Komisija i države članice koje sudjeluju u pojačanoj suradnji moraju zajamčiti da će promicati sudjelovanje što većeg broja država članica; |
| --- | --- |

H.

budući da u skladu s člankom 328. stavkom 1. UFEU-a Komisija i države članice koje sudjeluju u pojačanoj suradnji moraju zajamčiti da će promicati sudjelovanje što većeg broja država članica;

| I. | budući da iskustvo pokazuje da je pojačana suradnja dala zadovoljavajuće rezultate u pogledu zakonodavstva o razvodu (6) i da se njome nude zanimljive mogućnosti u pogledu pravila o sustavu vlasništva (7), europskog jedinstvenog patenta i Ureda europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- |

I.

budući da iskustvo pokazuje da je pojačana suradnja dala zadovoljavajuće rezultate u pogledu zakonodavstva o razvodu (6) i da se njome nude zanimljive mogućnosti u pogledu pravila o sustavu vlasništva (7), europskog jedinstvenog patenta i Ureda europskog javnog tužitelja;

| J. | budući da su početna iskustva s pojačanom suradnjom ukazala na poteškoće povezane s primjenom tog koncepta zbog ograničenog broja odredbi dostupnih u Ugovorima u pogledu praktične provedbe pojačane suradnje i nedostatka daljnjih mjera koje provode institucije Unije; |
| --- | --- |

J.

budući da su početna iskustva s pojačanom suradnjom ukazala na poteškoće povezane s primjenom tog koncepta zbog ograničenog broja odredbi dostupnih u Ugovorima u pogledu praktične provedbe pojačane suradnje i nedostatka daljnjih mjera koje provode institucije Unije;

| K. | budući da je analizom različitih saveznih modela koji se koriste u državama članicama EU-a i savezima izvan Unije utvrđeno da se fleksibilni mehanizmi suradnje često koriste u podsaveznim subjektima u područjima od zajedničkog interesa; |
| --- | --- |

K.

budući da je analizom različitih saveznih modela koji se koriste u državama članicama EU-a i savezima izvan Unije utvrđeno da se fleksibilni mehanizmi suradnje često koriste u podsaveznim subjektima u područjima od zajedničkog interesa;

| L. | budući da se, bez korištenja prijelazne klauzule kako bi se prešlo s jednoglasnog glasovanja na glasovanje kvalificiranom većinom u Vijeću te u nedostatku temeljite reforme Ugovorâ, čini mogućim da će u budućnosti države članice trebati primjenjivati odredbe o pojačanoj suradnji kako bi se riješili zajednički problemi i postigli zajednički ciljevi; |
| --- | --- |

L.

budući da se, bez korištenja prijelazne klauzule kako bi se prešlo s jednoglasnog glasovanja na glasovanje kvalificiranom većinom u Vijeću te u nedostatku temeljite reforme Ugovorâ, čini mogućim da će u budućnosti države članice trebati primjenjivati odredbe o pojačanoj suradnji kako bi se riješili zajednički problemi i postigli zajednički ciljevi;

| M. | budući da je za neometanu primjenu pojačane suradnje važno da se sastavi popis pitanja koja treba riješiti te da se izradi plan za učinkovito funkcioniranje pojačane suradnje u skladu s tekstom i duhom Ugovora; |
| --- | --- |

M.

budući da je za neometanu primjenu pojačane suradnje važno da se sastavi popis pitanja koja treba riješiti te da se izradi plan za učinkovito funkcioniranje pojačane suradnje u skladu s tekstom i duhom Ugovora;

Glavne primjedbe

| 1. | izražava zabrinutost zbog činjenice da, iako pojačana suradnja pruža rješenje za zajednički problem, koristeći se institucionalnom strukturom Unije i smanjujući time administrativne troškove država članica sudionica, njome se nije u potpunosti uklonila potreba za korištenjem rješenja za podgrupiranje na međuvladinoj razini izvan Ugovora, koja negativno utječu na dosljednu primjenu pravnog okvira EU-a te stoga dovode do nedostatka odgovarajućeg demokratskog nadzora; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vjeruje da bi trebalo očuvati jedinstveni institucionalni okvir EU-a u cilju postizanja njegovih zajedničkih ciljeva i jamčenja načela jednakosti svih građana; ustraje u tome da bi se trebala poštovati metoda Zajednice ili Unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je, za razliku od međuvladinih ugovora, pojačana suradnja alat za rješavanje problema koji nije samo zakonit već i praktičan jer se temelji na odredbama Ugovora i funkcionira u okviru institucionalne strukture Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da, iako pojačana suradnja od svog začetka u Ugovoru iz Amsterdama nije u velikoj mjeri korištena zbog toga što je u osnovi krajnja mjera, čini se da dobiva na važnosti i da se njome ostvaruju konkretni rezultati; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da, na temelju postojećeg iskustva, do pojačane suradnje najčešće dolazi u područjima koja su uređena posebnim zakonodavnim postupkom koji zahtijeva jednoglasnost, a uglavnom se koristila u području pravosuđa i unutarnjih poslova; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da je do sada postupak za sudjelovanje i provedbu pojačane suradnje bio prilično dugotrajan, ponajprije zbog nejasne definicije razumnog razdoblja u kojem je potrebno utvrditi da se potreban prag za glasovanje ne može postići te zbog nedostatka snažne političke volje za brži napredak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da je sklapanje pojačane suradnje manje vjerojatno zbog nedostatka jasnih operativnih smjernica za stvaranje i primjenu pojačane suradnje, na primjer mjerodavno pravo za zajedničke institucije ili postupke povlačenja iz već postojeće suradnje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da iako pojačana suradnja ima koristi od institucijskog i pravnog poretka Unije, nije predviđeno njezino automatsko uključivanje u pravnu stečevinu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da je pojačana suradnja, iako se smatra drugim najboljim scenarijem, još uvijek održiva mjera za rješavanje problema na razini Unije i alat za prevladavanje nekih institucionalnih zastoja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da na isti niz pitanja treba odgovoriti kako bi se učinkovito provela i organizirala pojačana suradnja, neovisno o području politike na koje se odnosi ili obliku u kojem se koristi; |
| --- | --- |

10.

Preporuke

| 11. | stoga predlaže da se odgovori na određena pitanja i da se prati sljedeći plan kako bi se osigurala neometana i učinkovita provedba pojačane suradnje; |
| --- | --- |

11.

Postupak donošenja odluka

| 12. | ističe da bi politički poticaj za pojačanu suradnju trebao dolaziti od država članica, ali da bi se rasprave o njezinom sadržaju trebale temeljiti na prijedlogu Komisije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća da se člankom 225. UFEU-a Parlamentu daje pravo na kvazizakonodavnu inicijativu, što bi trebalo tumačiti kao mogućnost da Parlament pokreće pojačanu suradnju na temelju prijedloga Komisije o kojem se nije uspjelo postići dogovor tijekom redovnog postupka donošenja odluka u okviru mandata dvaju uzastopnih predsjedništava Vijeća; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da je potrebno zaključiti da Unija kao cjelina ne može ostvariti ciljeve suradnje, u skladu sa zahtjevom iz članka 20. UEU-a, ako tijekom razdoblja koje obuhvaća dva uzastopna predsjedništva Vijeća nije postignut znatan napredak u Vijeću; |
| --- | --- |

14.

| 15. | preporučuje da se zahtjevi država članica za uspostavu pojačane suradnje između njih u načelu trebaju temeljiti na ciljevima koji su barem jednako ambiciozni kao i ciljevi koje je predstavila Komisija, prije nego što se utvrdi da Unija u razumnom roku ne može ostvariti ciljeve; |
| --- | --- |

15.

| 16. | snažno preporučuje da se posebna prijelazna klauzula uvrštena u članak 333. UFEU-a aktivira za prelazak sa sustava jednoglasnog glasovanja na sustav glasovanja kvalificiranom većinom te za prelazak s posebnog na redovni zakonodavni postupak odmah nakon što Vijeće odobri sporazum o početku pojačane suradnje kako bi se izbjegle nove blokade ako je broj država članica sudionica znatan; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra nužnim da se odlukom o odobrenju pojačane suradnje odredi okvir za odnose s državama članicama koje ne sudjeluju u pojačanoj suradnji; smatra da bi države članice koje ne sudjeluju u takvoj pojačanoj suradnji ipak trebale biti uključene u rasprave o temi koja je takvom suradnjom obuhvaćena; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća da tajništva Komisije i Vijeća imaju važnu ulogu u osiguravanju da države članice koje ne sudjeluju u pojačanoj suradnji nisu isključene na način koji otežava njihovo sudjelovanje u kasnijoj fazi; |
| --- | --- |

18.

Administracija

| 19. | preporučuje da Komisija aktivno sudjeluje u svim fazama pojačane suradnje, od prijedloga i rasprava do provedbe pojačane suradnje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | potvrđuje se da je potrebno zadržati jedinstvo institucija EU-a te da pojačana suradnja ne bi trebala dovesti do stvaranja paralelnih institucionalnih mehanizama, već bi se njome mogla omogućiti uspostava posebnih tijela kada je to prikladno, unutar pravnog okvira EU-a i ne dovodeći u pitanje nadležnosti i ulogu institucija i tijela Unije; |
| --- | --- |

20.

Parlamentarni nadzor

| 21. | podsjeća da je Parlament zadužen za parlamentarni nadzor pojačane suradnje; poziva na veću uključenost nacionalnih parlamenata i regionalnih parlamenata (u onim državama članicama u kojima je to relevantno) uz Europski parlament u demokratskom nadzoru pojačane suradnje kada je riječ o političkim područjima podijeljene nadležnosti; poziva na mogućnost uspostave međuparlamentarnog foruma koji bi bio sličan Međuparlamentarnoj konferenciji u skladu s člankom 13. Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji te Međuparlamentarnoj konferenciji za zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku (ZVSP) te zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku (ZSOP), kada je to potrebno i ne dovodeći u pitanje ovlasti Parlamenta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava potrebu da države članice koje sudjeluju u pojačanoj suradnji uključe one regije koje imaju zakonodavne ovlasti u pitanjima koja ih se tiču, u cilju poštovanja unutarnje podjele ovlasti i jačanja socijalne legitimnosti takve pojačane suradnje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | preporučuje da Parlament ima veću ulogu u pojačanoj suradnji predlaganjem Komisiji novih oblika suradnje u skladu s člankom 225. UFEU-a te praćenjem prijedloga ili postojeće suradnje; izražava uvjerenje da bi Parlament trebao biti uključen u svaku fazu pojačane suradnje, umjesto da se od njega samo očekuje pristanak, te da treba redovito primati izvješća i moći komentirati provedbu pojačane suradnje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Vijeće da uključi Parlament u mogući budući postupak pojačane suradnje prije podnošenja zahtjeva za suglasnost Parlamenta o konačnom tekstu kako bi se zajamčila maksimalna suradnja između suzakonodavaca Unije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | međutim, žali zbog toga što, unatoč konstruktivnom i odmjerenom pristupu Parlamenta postupku pojačane suradnje, Vijeće nije pokazalo puno interesa za formalno uključivanje Parlamenta prije podnošenja zahtjeva za suglasnost Parlamenta o konačnom dogovorenom tekstu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra nužnim da Parlament poboljša svoju unutarnju organizaciju u vezi s pojačanom suradnjom; u tu svrhu smatra da bi odgovarajući stalni odbor trebao slijediti svaki slučaj pojačane suradnje i preporučuje stoga da se Poslovnikom Parlamenta odobri osnivanje ad hoc pododbora u kojima se članstvo u prvom redu dodjeljuje zastupnicima izabranima u državama članicama koje sudjeluju u takvoj pojačanoj suradnji; |
| --- | --- |

26.

Proračun

| 27. | smatra da bi troškove rada povezane s pojačanom suradnjom trebale snositi države članice sudionice, a ako se ti troškovi podmiruju iz proračuna EU-a, državama članicama koje ne sudjeluju trebao bi biti vraćen novac, osim ako Vijeće nakon savjetovanja s Parlamentom i u skladu s člankom 332. UFEU-a odluči da se takva suradnja financira iz proračuna EU-a, čime takav rashod postaje dijelom proračuna EU-a i stoga podliježe godišnjem proračunskom postupku; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smatra da ako se aktivnošću koja je uređena pojačanom suradnjom stvara prihod, ti prihodi trebaju biti namijenjeni pokrivanju troškova rada koji su povezani s pojačanom suradnjom; |
| --- | --- |

28.

Nadležnost

| 29. | smatra da bi pojačana suradnja trebala biti u izravnoj nadležnosti Suda Europske unije, ne dovodeći u pitanje mogućnost uspostave arbitražnog postupka ili prvostupanjskog suda za rješavanje sporova potrebnog za funkcioniranje određenog slučaja pojačane suradnje, osim ako nije drugačije navedeno u Ugovoru, što bi trebalo navesti u pravnom aktu o uspostavi takve pojačane suradnje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da bi, ako se u slučaju pojačane suradnje zahtijeva uspostava posebnog mehanizma arbitraže ili suda, konačno arbitražno tijelo uvijek trebao biti Sud Europske unije; |
| --- | --- |

30.

Prilagodbe institucijske strukture Unije

| 31. | predlaže osnivanje posebne jedinice za pojačanu suradnju u Komisiji, pod vodstvom povjerenika odgovornog za međuinstitucijske odnose, kako bi se koordinirala i pojednostavnila institucionalna uspostava inicijativa za pojačanu suradnju; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da je potrebno da uloga tajništva Komisije i Vijeća postane proaktivnija u kontekstu pojačane suradnje te stoga predlaže da, zajedno s Odborom regija i posebno s njegovom platformom Europska grupacija za teritorijalnu suradnju (EGTS), aktivno traže područja u kojima bi pojačana suradnja mogla biti korisna za napredak europskog projekta ili za područja bliska postojećim oblicima pojačane suradnje kako bi se izbjegla preklapanja i proturječnosti; |
| --- | --- |

32.

Povlačenje ili izbacivanje država članica

| 33. | ističe da u Ugovorima ne postoje odredbe u pogledu mogućnosti država članica da se povuku iz postojećih slučajeva pojačane suradnje povuku ili da budu izbačene iz postojećih slučajeva pojačane suradnje, uz iznimku stalne strukturirane suradnje (PESCO); |
| --- | --- |

33.

| 34. | smatra da bi trebalo utvrditi jasna pravila u svim slučajevima pojačane suradnje u vezi s povlačenjem države članice koja više ne želi sudjelovati i izbacivanjem države članice koja više ne ispunjava uvjete pojačane suradnje; savjetuje da se u aktu o uspostavi pojačane suradnje trebaju utvrditi uvjeti za moguće povlačenje ili izbacivanje određene države članice; |
| --- | --- |

34.

Preporuke za budući razvoj pojačane suradnje

| 35. | smatra da je potrebno razviti postupak za brzo odobravanje pojačane suradnje u područjima od velike političke važnosti koju je potrebno ostvariti u roku kraćem od trajanja dva uzastopna predsjedništva Vijeća; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva države članice koje sudjeluju u pojačanoj suradnji da rade na uključivanju pojačane suradnje u pravnu stečevinu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da predloži uredbu, na temelju članka 175. trećeg podstavka ili članka 352. UFEU-a, kako bi se pojednostavnio i ujednačio odgovarajući pravni okvir za pojačanu suradnju (na primjer, vodeća načela o mjerodavnom pravu za zajedničke institucije ili povlačenje članice), čime se olakšava sklapanje takve suradnje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | predlaže da se sljedećom revizijom Ugovora razmotri mogućnost da regije ili podnacionalni subjekti imaju ulogu u pojačanoj suradnji kada se ona odnosi na područje isključive nadležnosti dotične razine, uz poštovanje nacionalnih ustava; |
| --- | --- |

38.

o

o o

| 39. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  SL C 252, 18.7.2018., str. 215.

(2)  SL C 252, 18.7.2018., str. 201.

(3)  SL C 252, 18.7.2018., str. 235.

(4)  SL C 263, 25.7.2018., str. 125.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0044.

(6)  Uredba Vijeća (EU) br. 1259/2010 od 20. prosinca 2010. o provedbi pojačane suradnje u području prava primjenljivog na razvod braka i zakonsku rastavu, SL L 343, 29.12.2010., str. 10.

(7)  Uredba Vijeća (EU) 2016/1103 od 24. lipnja 2016. o provedbi pojačane suradnje u području nadležnosti, mjerodavnog prava te priznavanja i izvršenja odluka u stvarima bračnoimovinskih režima, SL L 183, 8.7.2016., str. 1.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/22

---

P8_TA(2019)0078

Provedba odredbi Ugovora o ovlastima Parlamenta za politički nadzor nad Komisijom

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o provedbi odredbi Ugovora o ovlastima Parlamenta za politički nadzor nad Komisijom (2018/2113(INI))

(2020/C 449/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir odredbe Ugovora o političkom nadzoru Europskog parlamenta nad Europskom komisijom, a posebno članke 14., 17. i 25. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članke 121., 159., 161., 175., 190., 225., 226., 230., 233., 234., 249., 290., 291., 319. i 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odredbe Ugovora o političkom nadzoru Europskog parlamenta nad Europskom komisijom, a posebno članke 14., 17. i 25. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članke 121., 159., 161., 175., 190., 225., 226., 230., 233., 234., 249., 290., 291., 319. i 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 17. UEU-a kojim se Komisiji povjerava promicanje općeg interesa Unije i monopol na pokretanje inicijativa „u tu svrhu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 17. UEU-a kojim se Komisiji povjerava promicanje općeg interesa Unije i monopol na pokretanje inicijativa „u tu svrhu”,

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum o boljoj izradi zakonodavstva iz 2016. i Međuinstitucionalni sporazum o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju iz 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum o boljoj izradi zakonodavstva iz 2016. i Međuinstitucionalni sporazum o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju iz 2013.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o mogućim promjenama i prilagodbama aktualnog institucijskog ustroja Europske unije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o mogućim promjenama i prilagodbama aktualnog institucijskog ustroja Europske unije (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 7. veljače 2018. o reviziji Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije, a posebno njezine stavke 2. i 8., kojima se dodatno potvrđuje da se postupak vodećih kandidata sastoji od uspješne ustavne i političke prakse koja odražava međuinstitucijsku ravnotežu iz Ugovorâ (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 7. veljače 2018. o reviziji Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije, a posebno njezine stavke 2. i 8., kojima se dodatno potvrđuje da se postupak vodećih kandidata sastoji od uspješne ustavne i političke prakse koja odražava međuinstitucijsku ravnotežu iz Ugovorâ (3),

| — | uzimajući u obzir Zakonodavnu rezoluciju Europskog parlamenta od 16. travnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta o detaljnim odredbama o izvršavanju prava Europskog parlamenta na istragu i o stavljanju izvan snage Odluke 95/167/EZ, Euratom, EZUČ Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (4) te međuinstitucijske pregovore koji su u tijeku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zakonodavnu rezoluciju Europskog parlamenta od 16. travnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta o detaljnim odredbama o izvršavanju prava Europskog parlamenta na istragu i o stavljanju izvan snage Odluke 95/167/EZ, Euratom, EZUČ Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (4) te međuinstitucijske pregovore koji su u tijeku,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog ombudsmana o sastancima i pregledu dokumenata u spojenim predmetima 488/2018/KR i 514/2018/KR o imenovanju novog glavnog tajnika Komisije, kao i njegove preporuke o tim predmetima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog ombudsmana o sastancima i pregledu dokumenata u spojenim predmetima 488/2018/KR i 514/2018/KR o imenovanju novog glavnog tajnika Komisije, kao i njegove preporuke o tim predmetima,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenje Odbora za proračunski nadzor (A8-0033/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenje Odbora za proračunski nadzor (A8-0033/2019),

| A. | budući da se u institucionalnom okviru Unije, kao što je utvrđeno Ugovorima, Parlamentu kao zakonodavnom tijelu Unije daje odgovornost političkog nadzora nad Komisijom; |
| --- | --- |

A.

budući da se u institucionalnom okviru Unije, kao što je utvrđeno Ugovorima, Parlamentu kao zakonodavnom tijelu Unije daje odgovornost političkog nadzora nad Komisijom;

| B. | budući da Parlament raspolaže nizom instrumenata za pozivanje Komisije na odgovornost, kao što je prijedlog za izglasavanje nepovjerenja (članak 17. UEU-a i članak 234. UFEU-a), mogućnost da se od predsjednika Komisije zatraži da uskrati povjerenje povjereniku (članak 118. stavak 10. Poslovnika Parlamenta), pravo na istragu (članak 226. UFEU-a), ovlast nadzora nad delegiranim i provedbenim aktima (članci 290. i 291. UFEU-a), pravo na postavljanje pitanja za usmeni ili pisani odgovor (članak 230. stavak 2. UFEU-a) te pravo da pokrene sudski postupak protiv Komisije o pitanju zakonitosti (članak 263. UFEU-a) ili u slučaju nedjelovanja Komisije; |
| --- | --- |

B.

budući da Parlament raspolaže nizom instrumenata za pozivanje Komisije na odgovornost, kao što je prijedlog za izglasavanje nepovjerenja (članak 17. UEU-a i članak 234. UFEU-a), mogućnost da se od predsjednika Komisije zatraži da uskrati povjerenje povjereniku (članak 118. stavak 10. Poslovnika Parlamenta), pravo na istragu (članak 226. UFEU-a), ovlast nadzora nad delegiranim i provedbenim aktima (članci 290. i 291. UFEU-a), pravo na postavljanje pitanja za usmeni ili pisani odgovor (članak 230. stavak 2. UFEU-a) te pravo da pokrene sudski postupak protiv Komisije o pitanju zakonitosti (članak 263. UFEU-a) ili u slučaju nedjelovanja Komisije;

| C. | budući da Parlament, osim tim instrumentima, raspolaže nizom instrumenata parlamentarnog nadzora zahvaljujući kojima može proaktivno oblikovati europski politički program; |
| --- | --- |

C.

budući da Parlament, osim tim instrumentima, raspolaže nizom instrumenata parlamentarnog nadzora zahvaljujući kojima može proaktivno oblikovati europski politički program;

| D. | budući da je proračun najvažniji alat Europske unije za postizanje njezinih ciljeva i strategija te je stoga proračunski nadzor iznimno bitan; |
| --- | --- |

D.

budući da je proračun najvažniji alat Europske unije za postizanje njezinih ciljeva i strategija te je stoga proračunski nadzor iznimno bitan;

| E. | budući da postupak vodećih kandidata odražava međuinstitucijsku ravnotežu između Parlamenta i Komisije te je znatno ojačao vezu između tih dviju institucija, što je dovelo do veće politizacije Komisije, što bi trebalo rezultirati pojačanim parlamentarnim nadzorom nad njezinim izvršnim funkcijama; |
| --- | --- |

E.

budući da postupak vodećih kandidata odražava međuinstitucijsku ravnotežu između Parlamenta i Komisije te je znatno ojačao vezu između tih dviju institucija, što je dovelo do veće politizacije Komisije, što bi trebalo rezultirati pojačanim parlamentarnim nadzorom nad njezinim izvršnim funkcijama;

| F. | budući da je člankom 17. UEU-a određeno da predsjednika Komisije bira Parlament na prijedlog čelnika država i vlada EU-a, uzimajući pritom u obzir rezultate europskih izbora i savjetovanja s Parlamentom; budući da se člankom 17. UEU-a također predviđa da se isti postupak provede u slučaju da Parlament odbije predloženog kandidata, uključujući savjetovanje s Parlamentom; |
| --- | --- |

F.

budući da je člankom 17. UEU-a određeno da predsjednika Komisije bira Parlament na prijedlog čelnika država i vlada EU-a, uzimajući pritom u obzir rezultate europskih izbora i savjetovanja s Parlamentom; budući da se člankom 17. UEU-a također predviđa da se isti postupak provede u slučaju da Parlament odbije predloženog kandidata, uključujući savjetovanje s Parlamentom;

| G. | budući da svi kandidati za povjerenike podliježu saslušanju prije potvrđivanja Kolegija povjerenika i da Parlament tijekom svojeg mandata može preispitati obveze i prioritete koje su kandidati za povjerenike naveli tijekom saslušanja o imenovanju, uključujući procjenu o tome da li njihova osobna pozadina ispunjava uvjete za obnašanje te funkcije; |
| --- | --- |

G.

budući da svi kandidati za povjerenike podliježu saslušanju prije potvrđivanja Kolegija povjerenika i da Parlament tijekom svojeg mandata može preispitati obveze i prioritete koje su kandidati za povjerenike naveli tijekom saslušanja o imenovanju, uključujući procjenu o tome da li njihova osobna pozadina ispunjava uvjete za obnašanje te funkcije;

| H. | budući da Ugovori ovlašćuju Parlament da glasa o prijedlogu za izglasavanje nepovjerenja cijeloj Komisiji, ali ne i da uskrati svoje povjerenje pojedinom povjereniku; |
| --- | --- |

H.

budući da Ugovori ovlašćuju Parlament da glasa o prijedlogu za izglasavanje nepovjerenja cijeloj Komisiji, ali ne i da uskrati svoje povjerenje pojedinom povjereniku;

| I. | budući da bi Parlament, unatoč kolektivnoj odgovornosti Kolegija povjerenika, trebao osigurati učinkovit politički nadzor nad pojedinačnim radom svakog povjerenika; |
| --- | --- |

I.

budući da bi Parlament, unatoč kolektivnoj odgovornosti Kolegija povjerenika, trebao osigurati učinkovit politički nadzor nad pojedinačnim radom svakog povjerenika;

| J. | budući da je nedavno imenovanje novog glavnog tajnika Komisije izazvalo ozbiljnu zabrinutost zbog uloge i političkog utjecaja viših dužnosnika Komisije; |
| --- | --- |

J.

budući da je nedavno imenovanje novog glavnog tajnika Komisije izazvalo ozbiljnu zabrinutost zbog uloge i političkog utjecaja viših dužnosnika Komisije;

| K. | budući da se novi postupak, koji je u skladu s pravilima, za popunjavanje radnog mjesta glavnog tajnika Komisije treba provesti kada se 2019. imenuju novi predsjednik Komisije i novi povjerenici; |
| --- | --- |

K.

budući da se novi postupak, koji je u skladu s pravilima, za popunjavanje radnog mjesta glavnog tajnika Komisije treba provesti kada se 2019. imenuju novi predsjednik Komisije i novi povjerenici;

| L. | budući da Komisija na temelju Ugovora mora redovito izvještavati Parlament kako slijedi: na godišnjoj osnovi o općim aktivnostima Unije (članak 249. UFEU-a); svake tri godine o primjeni odredaba o nediskriminaciji i građanstvu Unije (članak 25. UFEU-a); o rezultatima multilateralnog nadzora nad gospodarskom politikom (članak 121. stavak 5. UFEU-a); svake tri godine o napretku u području socijalne politike (članci 159. i 161. UFEU-a); svake tri godine o napretku postignutom u smislu ostvarenja ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije (članak 175. UFEU-a); na godišnjoj osnovi o aktivnostima istraživanja u Uniji (članak 190. UFEU-a); na godišnjoj osnovi o borbi protiv prijevara (članak 325. UFEU-a); i prilikom vođenja pregovora s trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama (članak 207. UFEU-a); |
| --- | --- |

L.

budući da Komisija na temelju Ugovora mora redovito izvještavati Parlament kako slijedi: na godišnjoj osnovi o općim aktivnostima Unije (članak 249. UFEU-a); svake tri godine o primjeni odredaba o nediskriminaciji i građanstvu Unije (članak 25. UFEU-a); o rezultatima multilateralnog nadzora nad gospodarskom politikom (članak 121. stavak 5. UFEU-a); svake tri godine o napretku u području socijalne politike (članci 159. i 161. UFEU-a); svake tri godine o napretku postignutom u smislu ostvarenja ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije (članak 175. UFEU-a); na godišnjoj osnovi o aktivnostima istraživanja u Uniji (članak 190. UFEU-a); na godišnjoj osnovi o borbi protiv prijevara (članak 325. UFEU-a); i prilikom vođenja pregovora s trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama (članak 207. UFEU-a);

| M. | budući da je Komisija, u pogledu sekundarnog zakonodavstva, ovlaštena preispitati i ocijeniti razne direktive i uredbe te izvijestiti o svojim nalazima; |
| --- | --- |

M.

budući da je Komisija, u pogledu sekundarnog zakonodavstva, ovlaštena preispitati i ocijeniti razne direktive i uredbe te izvijestiti o svojim nalazima;

| N. | budući da je donošenjem Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije Parlament dobio dodatni utjecaj u oblikovanju zakonodavnog programa, koji Komisija svake godine predlaže u programu rada Komisije; |
| --- | --- |

N.

budući da je donošenjem Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije Parlament dobio dodatni utjecaj u oblikovanju zakonodavnog programa, koji Komisija svake godine predlaže u programu rada Komisije;

| O. | budući da je od usvajanja Ugovora iz Lisabona Parlament postao istinski suzakonodavac u području proračuna i ima odgovornost dati razrješnicu Komisiji za provedbu proračuna Unije; |
| --- | --- |

O.

budući da je od usvajanja Ugovora iz Lisabona Parlament postao istinski suzakonodavac u području proračuna i ima odgovornost dati razrješnicu Komisiji za provedbu proračuna Unije;

| P. | budući da je nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona Parlament proširio utjecaj na kontrolu vanjskih politika EU-a tako što je dobio pravo na davanje suglasnosti za sklapanje međunarodnih sporazuma i prema čemu je Komisija dužna odmah i u potpunosti izvijestiti Europski parlament o svim fazama tog postupka (članak 218. UFEU-a, članak 50. UEU-a); |
| --- | --- |

P.

budući da je nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona Parlament proširio utjecaj na kontrolu vanjskih politika EU-a tako što je dobio pravo na davanje suglasnosti za sklapanje međunarodnih sporazuma i prema čemu je Komisija dužna odmah i u potpunosti izvijestiti Europski parlament o svim fazama tog postupka (članak 218. UFEU-a, članak 50. UEU-a);

| Q. | budući da su uvjeti pod kojima su se odvijali pregovori s Ujedinjenom Kraljevinom o njezinu povlačenju iz Europske unije bili primjer u pogledu transparentnosti i sudjelovanja Parlamenta; |
| --- | --- |

Q.

budući da su uvjeti pod kojima su se odvijali pregovori s Ujedinjenom Kraljevinom o njezinu povlačenju iz Europske unije bili primjer u pogledu transparentnosti i sudjelovanja Parlamenta;

| R. | budući da se pravo Parlamenta na nadzor uvelike razlikuje između delegiranih i provedbenih akata; budući da Parlament ima pravo veta na delegirani akt i/ili na opoziv delegiranja ovlasti, a kada je riječ o provedbenim aktima njegov je utjecaj znatno manji; |
| --- | --- |

R.

budući da se pravo Parlamenta na nadzor uvelike razlikuje između delegiranih i provedbenih akata; budući da Parlament ima pravo veta na delegirani akt i/ili na opoziv delegiranja ovlasti, a kada je riječ o provedbenim aktima njegov je utjecaj znatno manji;

| S. | budući da trenutačna institucijska struktura Unije i nedostatak precizne definicije izvršne vlasti u Ugovorima čine pojam izvršne vlasti EU-a složenim i raštrkanim na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

S.

budući da trenutačna institucijska struktura Unije i nedostatak precizne definicije izvršne vlasti u Ugovorima čine pojam izvršne vlasti EU-a složenim i raštrkanim na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini;

| T. | budući da je jača suradnja između Europskog parlamenta i nacionalnih i regionalnih parlamenata, u skladu s njihovim ustavnim nadležnostima i u skladu s člankom 10. stavkom 2. UEU-a, nužna za rješavanje pitanja parlamentarnog nadzora izvršnih funkcija kada je riječ o provedbi europskog zakonodavstva; |
| --- | --- |

T.

budući da je jača suradnja između Europskog parlamenta i nacionalnih i regionalnih parlamenata, u skladu s njihovim ustavnim nadležnostima i u skladu s člankom 10. stavkom 2. UEU-a, nužna za rješavanje pitanja parlamentarnog nadzora izvršnih funkcija kada je riječ o provedbi europskog zakonodavstva;

| U. | budući da su transparentnost i aktivno sudjelovanje Parlamenta u pregovorima s Ujedinjenom Kraljevinom imali pozitivan učinak na njihov ishod, stvarajući ozračje povjerenja i jedinstva te bi stoga trebali poslužiti kao inspiracija za buduće međunarodne prakse pregovora; |
| --- | --- |

U.

budući da su transparentnost i aktivno sudjelovanje Parlamenta u pregovorima s Ujedinjenom Kraljevinom imali pozitivan učinak na njihov ishod, stvarajući ozračje povjerenja i jedinstva te bi stoga trebali poslužiti kao inspiracija za buduće međunarodne prakse pregovora;

Glavni zaključci

| 1. | podsjeća da je nadzor nad tijelima EU-a jedna od glavnih uloga Europskog parlamenta i da je odgovornost Komisije Parlamentu temeljno načelo funkcioniranja EU-a i unutarnje demokratske kontrole; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Parlament ne koristi dovoljno sve svoje instrumente političkog nadzora nad izvršnom vlasti, iz niza razloga, od kojih su neki povezani s institucionalnom strukturom Unije, a neki su, primjerice, posljedice promjene međuinstitucijske dinamike koja je dovela do toga da se neki od instrumenata teško primjenjuju ili nisu dovoljno učinkoviti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje potencijal i uspješnu provedbu postupka vodećih kandidata, prema kojem svi građani imaju izravni utjecaj na izbor predsjednika Komisije glasovanjem za listu koju predvodi njihov odabrani kandidat; stoga snažno podupire nastavak te prakse za buduće u budućim europskim izborima i potiče sve političke snage da sudjeluju u tom procesu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da zbog čvršće političke veze stvorene između Parlamenta i Komisije, koja je rezultat postupka vodećih kandidata, ne bi smjelo doći do toga da se nad Komisijom vrši manje strog parlamentarni nadzor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da je namjera praga za izglasavanje nepovjerenja utvrđenog Ugovorima očuvati učinkovito korištenje tim instrumentom u ozbiljnim slučajevima; potvrđuje da, kao u većini parlamentarnih demokracija, mogućnost prijedloga za izglasavanje nepovjerenja većinom ima odvraćajući učinak; unatoč tome predlaže da se u kontekstu buduće izmjene Ugovora prouče ili razmotre mogućnosti umjerenog sniženja praga, zadržavajući pritom institucionalnu ravnotežu predviđenu Ugovorima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da je politizacija Komisije izravna posljedica promjena uvedenih Ugovorom iz Lisabona; prima na znanje da te promjene ne uključuju usvajanje odredbi kojima bi se omogućilo da odgovornost snose i pojedinačni povjerenici; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izražava duboko žaljenje zbog činjenice da, prema riječima Ombudsmana, Komisija pri imenovanju svojeg glavnog tajnika „nije postupala u skladu sa slovom ili duhom mjerodavnih pravila”; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da Ugovori ne pružaju jasnu definiciju izvršne vlasti EU-a i da se odgovorne institucije razlikuju u različitim područjima politika, ovisno o tome smatra li se da one pripadaju zajedničkoj ili isključivoj nadležnosti Unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da je potrebno uspostaviti istinski dvodomni zakonodavni sustav koji bi uključivao Vijeće i Parlament, pri čemu bi Komisija djelovala kao izvršno tijelo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da se nadležnosti nacionalnih parlamenata nad izvršnim tijelima kada je riječ o europskim pitanjima nadopunjuju ulogom Parlamenta u nadzoru nad izvršnim tijelom; smatra da je takva odgovornost osnova uloge domova nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da je provedba kontrole Parlamenta nad izvršnim tijelom u skladu s člankom 14. UEU-a otežana, a ponekad i nemoguća, zbog nedostatka jasno određenih nadležnosti i politika Unije i zbog višeslojne podjele nadležnosti između europskih, nacionalnih i regionalnih izvršnih tijela; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća na to da se Ugovorima Europskom vijeću ne dodjeljuju zakonodavne funkcije ili pravo na zakonodavne inicijative; zabrinut je zbog činjenice da je posljednjih godina Europsko vijeće, protivno slovu i duhu Ugovora, donijelo nekoliko važnih političkih odluka izvan okvira Ugovora, čime su te odluke de facto isključene iz nadzora Parlamenta i čime se potkopava demokratsku odgovornost koja je ključna u pogledu takvih europskih politika; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća na to da Ugovor Parlamentu daje znatne ovlasti političke kontrole s pomoću godišnjih proračunskih postupaka i razrješnica; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da je postupak davanja razrješnice godišnji politički postupak kojim se osigurava ex-post demokratska kontrola provedbe proračuna Europske unije koju vrši Komisija pod vlastitom odgovornošću i u suradnji s državama članicama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da se postupak davanja razrješnice pokazao snažnim alatom koji je imao učinak na pozitivan razvoj proračunskog sustava EU-a, na financijsko upravljanje, oblikovanje programa i način na koji se politike EU-a definiraju i provode te se njime pridonijelo povećanju političkog utjecaja Parlamenta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da se člankom 318. UFEU-a dodaje novi instrument za davanje razrješnice: ocjena financija Unije na temelju postignutih rezultata; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sa zabrinutošću napominje da ne postoji stvarna pravna sankcija ako Parlament odluči da neće dati razrješnicu Komisiji; međutim, smatra da se nedavanjem razrješnice upućuje snažna politička poruka, jer podrazumijeva da Parlament nema dovoljno povjerenja u odgovornost Komisije, te stoga taj čin ne bi trebao ostati bez odgovora Komisije, već bi trebao dovesti do poduzimanja daljnjih mjera za poboljšanje situacije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | žali zbog činjenice da zbog nedostatka lojalne suradnje Vijeća nije moguće temeljito pregledati proračun Vijeća u okviru institucionalne prakse davanja razrješnice Parlamenta te da ta situacija predstavlja ozbiljno nepoštovanje obveza iz Ugovora koje određuju da Parlament nadzire cijeli proračun Unije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | predlaže, s ciljem proširenja ovlasti proračunske kontrole Parlamenta na cijeli proračun Unije, da se vode pregovori između Vijeća, Komisije i Parlamenta kako bi se osiguralo da Parlament ima pravo pristupa informacijama o načinu na koji Vijeće izvršava svoj proračun, izravno ili putem Komisije, te da Vijeće odgovara na pisana pitanja Parlamenta te prisustvuje saslušanjima i raspravama o izvršenju svog proračuna; smatra da bi, u slučaju da ti pregovori propadnu, Parlament trebao dati razrješnicu samo Komisiji i u sveukupnu razrješnicu uvrstiti odvojene rezolucije koje se odnose na različite institucije, tijela i agencije Unije te tako zajamčiti da se nijedan dio proračuna EU-a ne provodi bez odgovarajućeg nadzora; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća da institucije još nisu ispunile svoju obvezu utvrđivanja kriterija za razgraničenje uporabe delegiranih i provedbenih akata, iako je Međuinstitucijskim sporazumom o boljoj izradi zakonodavstva poboljšana transparentnost postupka delegiranih akata; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća da u skladu s člankom 247. Financijske uredbe Komisija mora do 31. srpnja sljedeće financijske godine Parlamentu dostaviti integrirani skup financijskih izvještaja i izvješća o odgovornosti, uključujući posebno konsolidirane financijske izvještaje, godišnje izvješće o upravljanju i uspješnosti te ocjenu financija Unije na temelju postignutih rezultata, kako je navedeno u članku 318. UFEU-a; ustraje na tome da godišnje izvješće o upravljanju i uspješnosti treba uključivati procjenu svih preventivnih i korektivnih mjera poduzetih protiv toga da financiranje postane podloga za korupciju ili sukob interesa; |
| --- | --- |

21.

Preporuke

| 22. | predlaže da se kombiniraju instrumenti za pozivanje Komisije na odgovornost i oni za nadziranje kako bi se maksimalno povećala njihova učinkovitost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ustraje u tome da je potrebno zajamčiti, učvrstiti i ojačati zakonodavne ovlasti i prava Parlamenta na provođenje nadzora, među ostalim i sklapanjem međuinstitucijskih sporazuma i primjenom odgovarajuće pravne osnove od strane Komisije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da je potrebno da Parlament provede reformu svojih metoda rada kako bi ojačao izvršavanje svojih funkcija političkog nadzora nad Komisijom; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da ozbiljnije razmotri zakonodavne inicijative koje je pokrenuo Parlament u skladu s člankom 225. UFEU-a.; poziva sljedećeg predsjednika Komisije da se posveti tom cilju i u tom pogledu pozdravlja izjave vodećih kandidata; želi da više inicijativa rezultira zakonodavnim prijedlozima; podsjeća da u skladu s člankom 10. MIS-a o boljoj izradi zakonodavstva Komisija mora hitno i detaljno razmotriti zahtjeve za prijedloge akata Unije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pohvaljuje Komisiju zbog pozitivnog odgovora na preporuke Parlamenta iznesene u Rezoluciji od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da bi, iako Parlament u skladu s postojećim Ugovorima ne posjeduje formalno pravo na zakonodavnu inicijativu, u kontekstu buduće izmjene Ugovora trebalo ozbiljno razmotriti mogućnost da dobije pravo na zakonodavnu inicijativu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | potiče razmjenu najboljih praksi među nacionalnim parlamentima u pogledu parlamentarnog nadzora, kao što su održavanje redovitih rasprava između pojedinih ministara i specijaliziranih odbora u nacionalnim parlamentima prije i nakon sjednica Vijeća te s povjerenicima Europske komisije u odgovarajućem okruženju i vremenskom okviru kao i sastanaka između nacionalnih parlamenata i Europskog parlamenta; potiče na uspostavu redovitih razmjena dužnosnika institucija i klubova zastupnika između administracija Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata, Europskog odbora regija i regija država članica koje imaju zakonodavne ovlasti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da bi se uspostavom godišnjeg europskog tjedna zastupnicima u Europskom parlamentu i povjerenicima, posebno potpredsjednicima zaduženima za klastere, omogućilo da pred svim nacionalnim parlamentarnim skupštinama objasne europski program i raspravljaju o njemu s parlamentarnim zastupnicima i predstavnicima civilnog društva; smatra da bi se tom inicijativom mogla ojačati demokratska odgovornost Komisije koja se zahtijeva Ugovorom iz Lisabona; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Parlament da ojača svoje kapacitete za nadzor pripreme i procjenu provedbe delegiranih i provedbenih akata; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja napore koje tri institucije trenutno ulažu u uspostavu jasnih kriterija za određivanje načina na koji bi se trebali upotrebljavati delegirani i provedbeni akti; poziva na što skoriju primjenu tih kriterija; |
| --- | --- |

31.

| 32. | potiče nacionalne, kao i prema potrebi regionalne, parlamente da povećaju kapacitete za provođenje nadzora nad svojim izvršnim tijelima pri donošenju odluka ili predlaganju uredbi radi provedbe ili delegiranja europskog zakonodavstva; |
| --- | --- |

32.

| 33. | smatra da je u budućoj izmjeni Ugovora potrebno poboljšati instrumente koji se odnose na mogućnost Parlamenta da pojedine povjerenike tijekom njihova mandata pozove na odgovornost, na temelju već postojećih, ali pomalo ograničenih odredbi iz Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju i Vijeće, u skladu s načelom pravedne suradnje, da što prije uspostave politički dijalog o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta o pravu na istragu kako bi se Parlamentu zaista povjerilo izvršenje tog osnovnog parlamentarnog instrumenta za nadziranje izvršnog tijela, što je apsolutno neophodno u parlamentarnim sustavima u cijelom svijetu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uvjeren je u korist parlamentarnih pitanja kao instrumenta za nadzor; stoga smatra da je potrebno temeljito ocijeniti kvalitetu odgovora koje je Komisija dala zastupnicima, kao i kvantitetu i kvalitetu pitanja koja su postavili zastupnici; |
| --- | --- |

35.

| 36. | smatra da je vrijeme za pitanja važan element parlamentarnog nadzora nad izvršnom vlasti; traži od Konferencije predsjednika da vrijeme za pitanja vrati na dnevni red plenarne sjednice u skladu s člankom 129. Poslovnika; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ponovno poziva Komisiju da revidira svoje administrativne postupke za imenovanje svog glavnog tajnika, glavnih direktora i direktora, kako bi se u potpunosti osigurao odabir najboljih kandidata u okviru maksimalne transparentnosti i jednakih mogućnosti; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, nacionalnim parlamentima država članica te Europskom odboru regija. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  SL C 252, 18.7.2018., str. 215.

(2)  SL C 252, 18.7.2018., str. 201.

(3)  SL C 463, 21.12.2018., str. 89.

(4)  SL C 443, 22.12.2017., str. 39.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/28

---

P8_TA(2019)0079

Provedba Povelje Europske unije o temeljnim pravima u institucijskom okviru EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o provedbi Povelje Europske unije o temeljnim pravima u institucijskom okviru EU-a (2017/2089(INI))

(2020/C 449/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 3., 6., 7., 9., 10., 11., 21., 23. i 49. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 8., 9., 10., 11., 12., 15., 16., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 67. stavak 1., 258., 263., 267. i 352. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 3., 6., 7., 9., 10., 11., 21., 23. i 49. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 8., 9., 10., 11., 12., 15., 16., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 67. stavak 1., 258., 263., 267. i 352. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju između Vijeća Europe i Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju između Vijeća Europe i Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenja i popis kriterija za vladavinu prava Venecijanske komisije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja i popis kriterija za vladavinu prava Venecijanske komisije,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), te svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), te svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. ožujka 2007. o poštovanju Povelje Europske unije o temeljnim pravima u zakonodavnim prijedlozima Komisije: metodologija za sustavno i strogo praćenje (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. ožujka 2007. o poštovanju Povelje Europske unije o temeljnim pravima u zakonodavnim prijedlozima Komisije: metodologija za sustavno i strogo praćenje (2),

| — | uzimajući u obzir svoje godišnje rezolucije o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje godišnje rezolucije o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2017. o transparentnosti, odgovornosti i integritetu u institucijama EU-a (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2017. o transparentnosti, odgovornosti i integritetu u institucijama EU-a (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 168/2007 od 15. veljače 2007. o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 168/2007 od 15. veljače 2007. o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (7),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. travnja 2005. naslovljenu „Usklađenost zakonodavnih prijedloga Komisije s Poveljom o temeljnim pravima – Metodologija za sustavno i strogo praćenje” (COM(2005)0172), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. travnja 2005. naslovljenu „Usklađenost zakonodavnih prijedloga Komisije s Poveljom o temeljnim pravima – Metodologija za sustavno i strogo praćenje” (COM(2005)0172),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 29. travnja 2009. o praktičnom funkcioniranju metodologije za sustavno i strogo praćenje poštovanja Povelje o temeljnim pravima (COM(2009)0205), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 29. travnja 2009. o praktičnom funkcioniranju metodologije za sustavno i strogo praćenje poštovanja Povelje o temeljnim pravima (COM(2009)0205),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. listopada 2010. naslovljenu „Strategija za učinkovitu provedbu Povelje Europske unije o temeljnim pravima” (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. listopada 2010. naslovljenu „Strategija za učinkovitu provedbu Povelje Europske unije o temeljnim pravima” (COM(2010)0573),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 6. svibnja 2011. po naslovom „Operativne smjernice o razmatranju temeljnih prava prilikom izrade procjena učinka koje sastavlja Komisija” (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 6. svibnja 2011. po naslovom „Operativne smjernice o razmatranju temeljnih prava prilikom izrade procjena učinka koje sastavlja Komisija” (SEC(2011)0567),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu i Vijeću od 12. prosinca 2011. naslovljenu „Ljudska prava i demokracija u središtu vanjskog djelovanja EU-a – za učinkovitiji pristup” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu i Vijeću od 12. prosinca 2011. naslovljenu „Ljudska prava i demokracija u središtu vanjskog djelovanja EU-a – za učinkovitiji pristup” (COM(2011)0886),

| — | uzimajući u obzir strateški okvir EU-a i akcijski plan o ljudskim pravima i demokraciji od 25. lipnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateški okvir EU-a i akcijski plan o ljudskim pravima i demokraciji od 25. lipnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir smjernice Vijeća od 20. siječnja 2015. o metodološkim koracima koje treba poduzeti radi provjere usklađenosti s temeljnim pravima u pripremnim tijelima Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Vijeća od 20. siječnja 2015. o metodološkim koracima koje treba poduzeti radi provjere usklađenosti s temeljnim pravima u pripremnim tijelima Vijeća,

| — | uzimajući u obzir smjernice za pripremna tijela Vijeća naslovljene „Usklađenost s temeljnim pravima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice za pripremna tijela Vijeća naslovljene „Usklađenost s temeljnim pravima”,

| — | uzimajući u obzir izvješće sa seminara predsjedništva Vijeća od 13. svibnja 2016. naslovljeno „Primjena Povelje Europske unije o temeljnim pravima u nacionalnim politikama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće sa seminara predsjedništva Vijeća od 13. svibnja 2016. naslovljeno „Primjena Povelje Europske unije o temeljnim pravima u nacionalnim politikama”,

| — | uzimajući u obzir Smjernice Komisije od 19. svibnja 2015. o analizi utjecaja na ljudska prava u procjenama učinka za inicijative u području trgovine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice Komisije od 19. svibnja 2015. o analizi utjecaja na ljudska prava u procjenama učinka za inicijative u području trgovine,

| — | uzimajući u obzir godišnja izvješća Komisije o primjeni Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnja izvješća Komisije o primjeni Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir godišnje kolokvije Komisije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje kolokvije Komisije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 20. rujna 2016. u spojenim predmetima C-8/15 P do C-10/15 P, Ledra Advertising Ltd protiv Europske komisije i Europske središnje banke (ESB) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 20. rujna 2016. u spojenim predmetima C-8/15 P do C-10/15 P, Ledra Advertising Ltd protiv Europske komisije i Europske središnje banke (ESB) (8),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. studenog 2018. u spojenim predmetima C-569/16 i C-570/16, Stadt Wuppertal protiv Maria Elisabeth Bauer i Volker Willmeroth protiv Martina Broßonn (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. studenog 2018. u spojenim predmetima C-569/16 i C-570/16, Stadt Wuppertal protiv Maria Elisabeth Bauer i Volker Willmeroth protiv Martina Broßonn (9),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje 2/13 Suda Europske unije od 18. prosinca 2014. o pristupanju Europske unije Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje 2/13 Suda Europske unije od 18. prosinca 2014. o pristupanju Europske unije Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (10),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje 4/2018 Agencije Europske unije za temeljna prava od 24. rujna 2018. naslovljeno „Izazovi i prilike za provedbu Povelje o temeljnim pravima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje 4/2018 Agencije Europske unije za temeljna prava od 24. rujna 2018. naslovljeno „Izazovi i prilike za provedbu Povelje o temeljnim pravima”,

| — | uzimajući u obzir godišnja izvješća o temeljnim pravima Agencije Europske unije za temeljna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnja izvješća o temeljnim pravima Agencije Europske unije za temeljna prava,

| — | uzimajući u obzir Priručnik Agencije Europske unije za temeljna prava iz listopada 2018. pod naslovom „Primjena Povelje Europske unije o temeljnim pravima u pravu i donošenju politika na nacionalnoj razini – Smjernice”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Priručnik Agencije Europske unije za temeljna prava iz listopada 2018. pod naslovom „Primjena Povelje Europske unije o temeljnim pravima u pravu i donošenju politika na nacionalnoj razini – Smjernice”,

| — | uzimajući u obzir paket instrumenata za bolju regulativu, posebno alat br. 28 „Temeljna prava i ljudska prava”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket instrumenata za bolju regulativu, posebno alat br. 28 „Temeljna prava i ljudska prava”,

| — | uzimajući u obzir članak 38. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 38. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje glavnog tajnika Vijeća Europe od 2. prosinca 2016. o inicijativi Europske unije za uspostavu europskog stupa socijalnih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje glavnog tajnika Vijeća Europe od 2. prosinca 2016. o inicijativi Europske unije za uspostavu europskog stupa socijalnih prava,

| — | uzimajući u obzir dokument nizozemskog izaslanstva COSAC-a iz studenog 2017. o transparentnosti EU-a pod naslovom „Otvaranje zatvorenih vrata: veća transparentnost Europske unije za njezine građane” i pismo izaslanstava COSAC-a institucijama EU-a od 20. prosinca 2017. o transparentnosti donošenja političkih odluka u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument nizozemskog izaslanstva COSAC-a iz studenog 2017. o transparentnosti EU-a pod naslovom „Otvaranje zatvorenih vrata: veća transparentnost Europske unije za njezine građane” i pismo izaslanstava COSAC-a institucijama EU-a od 20. prosinca 2017. o transparentnosti donošenja političkih odluka u EU-u,

| — | uzimajući u obzir studije naslovljene „Provedba Povelje o temeljnim pravima u institucijskom okviru EU-a”, „Tumačenje članka 51. Povelje EU-a o temeljnim pravima: dilema strože ili šire primjene Povelje na nacionalne mjere” i „Europska socijalna povelja u kontekstu provedbe Povelje EU-a o temeljnim pravima”, koje je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku Europskog parlamenta 22. studenog 2016., 15. veljače 2016. i 12. siječnja 2016. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studije naslovljene „Provedba Povelje o temeljnim pravima u institucijskom okviru EU-a”, „Tumačenje članka 51. Povelje EU-a o temeljnim pravima: dilema strože ili šire primjene Povelje na nacionalne mjere” i „Europska socijalna povelja u kontekstu provedbe Povelje EU-a o temeljnim pravima”, koje je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku Europskog parlamenta 22. studenog 2016., 15. veljače 2016. i 12. siječnja 2016. (11),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, stajalište u obliku amandmana Odbora za prava žena i jednakost spolova te mišljenje Odbora za predstavke (A8-0051/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, stajalište u obliku amandmana Odbora za prava žena i jednakost spolova te mišljenje Odbora za predstavke (A8-0051/2019),

| A. | budući da je Ugovorom iz Lisabona Povelji Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu: Povelja) u pravnom okviru EU-a dodijeljen status primarnog zakonodavstva, što znači da ima istu pravnu snagu kao i Ugovori; |
| --- | --- |

A.

budući da je Ugovorom iz Lisabona Povelji Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu: Povelja) u pravnom okviru EU-a dodijeljen status primarnog zakonodavstva, što znači da ima istu pravnu snagu kao i Ugovori;

| B. | budući da se u ovom izvješću ne ocjenjuje svako pojedinačno pravo iz Povelje već se analizira provedba Povelje kao instrumenta primarnog prava; |
| --- | --- |

B.

budući da se u ovom izvješću ne ocjenjuje svako pojedinačno pravo iz Povelje već se analizira provedba Povelje kao instrumenta primarnog prava;

| C. | budući da su socijalne odredbe ključan dio Povelje i pravne strukture Unije; budući da je važno osigurati poštovanje i isticati važnost temeljnih prava u cijeloj Uniji; |
| --- | --- |

C.

budući da su socijalne odredbe ključan dio Povelje i pravne strukture Unije; budući da je važno osigurati poštovanje i isticati važnost temeljnih prava u cijeloj Uniji;

| D. | budući da su, prema Sudu Europske unije, temeljna prava priznata Poveljom u središtu pravne strukture EU-a i budući da je poštovanje tih prava nužan preduvjet za zakonitost akata EU-a; |
| --- | --- |

D.

budući da su, prema Sudu Europske unije, temeljna prava priznata Poveljom u središtu pravne strukture EU-a i budući da je poštovanje tih prava nužan preduvjet za zakonitost akata EU-a;

| E. | budući da Povelja, u skladu sa zahtjevima međunarodnog prava o ljudskim pravima i svoga članka 51., obuhvaća i negativne (nepovrede) i pozitivne (aktivno promicanje) obveze koje bi trebale biti jednako ispunjene kako bi se zajamčio puni operativni karakter njezinih odredbi; |
| --- | --- |

E.

budući da Povelja, u skladu sa zahtjevima međunarodnog prava o ljudskim pravima i svoga članka 51., obuhvaća i negativne (nepovrede) i pozitivne (aktivno promicanje) obveze koje bi trebale biti jednako ispunjene kako bi se zajamčio puni operativni karakter njezinih odredbi;

| F. | budući da se člankom 51. Povelje njezino područje primjene ograničava u vezi s poštovanjem načela supsidijarnosti, ovlasti država članica i Unije te ograničenja nadležnosti koje su Uniji dodijeljene u Ugovorima; |
| --- | --- |

F.

budući da se člankom 51. Povelje njezino područje primjene ograničava u vezi s poštovanjem načela supsidijarnosti, ovlasti država članica i Unije te ograničenja nadležnosti koje su Uniji dodijeljene u Ugovorima;

| G. | budući da se člankom 51. stavkom 2. Povelje pojašnjava da se njome ne proširuje područje primjene prava Unije izvan ovlasti Unije, ne uspostavlja nova ovlast ni zadaća za Uniju niti se mijenjaju ovlasti i zadaće kako su utvrđene u Ugovorima; |
| --- | --- |

G.

budući da se člankom 51. stavkom 2. Povelje pojašnjava da se njome ne proširuje područje primjene prava Unije izvan ovlasti Unije, ne uspostavlja nova ovlast ni zadaća za Uniju niti se mijenjaju ovlasti i zadaće kako su utvrđene u Ugovorima;

| H. | budući da Povelja stalno obvezuje institucije, tijela, urede i agencije Unije, čak i kada djeluju izvan pravnog okvira EU-a; |
| --- | --- |

H.

budući da Povelja stalno obvezuje institucije, tijela, urede i agencije Unije, čak i kada djeluju izvan pravnog okvira EU-a;

| I. | budući da se u skladu s člankom 51. odredbe Povelje odnose na države članice samo kada primjenjuju pravo Unije; budući da je, međutim, zbog neizvjesnih granica takvog zahtjeva teško utvrditi primjenjuje li se Povelja u praksi i na koji konkretan način; |
| --- | --- |

I.

budući da se u skladu s člankom 51. odredbe Povelje odnose na države članice samo kada primjenjuju pravo Unije; budući da je, međutim, zbog neizvjesnih granica takvog zahtjeva teško utvrditi primjenjuje li se Povelja u praksi i na koji konkretan način;

| J. | budući da potencijal socijalnih i ekonomskih prava utvrđenih Poveljom do sada nije na odgovarajući način iskorišten; budući da, podsjećajući na mišljenje glavnog tajnika Vijeća Europe, poštovanje socijalnih prava nije samo etički imperativ i pravna obveza već i gospodarska nužnost; |
| --- | --- |

J.

budući da potencijal socijalnih i ekonomskih prava utvrđenih Poveljom do sada nije na odgovarajući način iskorišten; budući da, podsjećajući na mišljenje glavnog tajnika Vijeća Europe, poštovanje socijalnih prava nije samo etički imperativ i pravna obveza već i gospodarska nužnost;

| K. | budući da se člankom 6. UEU-a također naglašava da temeljna prava, kako su zajamčena Europskom konvencijom o ljudskim pravima, čine opća načela prava Unije; |
| --- | --- |

K.

budući da se člankom 6. UEU-a također naglašava da temeljna prava, kako su zajamčena Europskom konvencijom o ljudskim pravima, čine opća načela prava Unije;

| L. | budući da se članak 151. UFEU-a odnosi na temeljna socijalna prava kao što su ona utvrđena u Europskoj socijalnoj povelji; |
| --- | --- |

L.

budući da se članak 151. UFEU-a odnosi na temeljna socijalna prava kao što su ona utvrđena u Europskoj socijalnoj povelji;

| M. | budući da u svojoj studiji od 22. studenog 2016. naslovljenoj „Provedba Povelje o temeljnim pravima u institucijskom okviru EU-a” (12), među ostalim, razmatra važnost Povelje za aktivnosti Komisije u okviru Ugovora o uspostavi Europskog stabilizacijskog mehanizma (Ugovor o ESM-u) te u kontekstu europskog semestra; budući da se u okviru gospodarskog upravljanja Unije posvećuje malo pažnje socijalnim pravima iz Povelje; budući da se ta prava trebaju smatrati istinskim temeljnim pravima; |
| --- | --- |

M.

budući da u svojoj studiji od 22. studenog 2016. naslovljenoj „Provedba Povelje o temeljnim pravima u institucijskom okviru EU-a” (12), među ostalim, razmatra važnost Povelje za aktivnosti Komisije u okviru Ugovora o uspostavi Europskog stabilizacijskog mehanizma (Ugovor o ESM-u) te u kontekstu europskog semestra; budući da se u okviru gospodarskog upravljanja Unije posvećuje malo pažnje socijalnim pravima iz Povelje; budući da se ta prava trebaju smatrati istinskim temeljnim pravima;

| N. | budući da se obvezom u okviru europskog stupa socijalnih prava u pogledu pružanja novih i djelotvornijih prava građanima u području jednakih mogućnosti i lakšeg pristupa tržištu rada, pravednim radnim uvjetima te socijalnoj zaštiti i uključenosti dodatno doprinosi pravima sadržanima u Povelji; |
| --- | --- |

N.

budući da se obvezom u okviru europskog stupa socijalnih prava u pogledu pružanja novih i djelotvornijih prava građanima u području jednakih mogućnosti i lakšeg pristupa tržištu rada, pravednim radnim uvjetima te socijalnoj zaštiti i uključenosti dodatno doprinosi pravima sadržanima u Povelji;

| O. | budući da je načelo rodne ravnopravnosti temeljno načelo Europske unije utvrđeno u Ugovorima EU-a i u Povelji; budući da se člankom 8. UFEU-a uspostavlja načelo rodno osviještene politike i da se u njemu navodi da „u svim svojim aktivnostima, Unija teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena”; |
| --- | --- |

O.

budući da je načelo rodne ravnopravnosti temeljno načelo Europske unije utvrđeno u Ugovorima EU-a i u Povelji; budući da se člankom 8. UFEU-a uspostavlja načelo rodno osviještene politike i da se u njemu navodi da „u svim svojim aktivnostima, Unija teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena”;

| P. | budući da je transparentnost zakonodavnih postupaka i postupaka donošenja odluka u EU-u posljedica prava na dobru upravu, kako je utvrđeno u članku 41. Povelje, te bitan preduvjet kako bi građani mogli ocijeniti i pravilno nadzirati provedbu Povelje u institucijama EU-a; |
| --- | --- |

P.

budući da je transparentnost zakonodavnih postupaka i postupaka donošenja odluka u EU-u posljedica prava na dobru upravu, kako je utvrđeno u članku 41. Povelje, te bitan preduvjet kako bi građani mogli ocijeniti i pravilno nadzirati provedbu Povelje u institucijama EU-a;

| Q. | budući da bi promicanje širokog spektra prava predviđenih u Povelji, od strane institucija, tijela, ureda i agencija Unije, od građanskih i političkih do socijalnih i gospodarskih prava te prava treće generacije, predstavljalo ključan poticaj za razvoj europskog javnog prostora i dalo opipljiv izraz konceptu europskog građanstva i participativnoj dimenziji EU-a sadržanoj u Ugovorima; |
| --- | --- |

Q.

budući da bi promicanje širokog spektra prava predviđenih u Povelji, od strane institucija, tijela, ureda i agencija Unije, od građanskih i političkih do socijalnih i gospodarskih prava te prava treće generacije, predstavljalo ključan poticaj za razvoj europskog javnog prostora i dalo opipljiv izraz konceptu europskog građanstva i participativnoj dimenziji EU-a sadržanoj u Ugovorima;

| R. | budući da je Agencija EU-a za temeljna prava pripremila niz preporuka za učinkovitu provedbu Povelje u svojim mišljenjima pod naslovom „Poboljšani pristup pravnom lijeku u području poslovanja i ljudskih prava na razini EU-a” (13) i „Izazovi i prilike za provedbu Povelje o temeljnim pravima” (14); |
| --- | --- |

R.

budući da je Agencija EU-a za temeljna prava pripremila niz preporuka za učinkovitu provedbu Povelje u svojim mišljenjima pod naslovom „Poboljšani pristup pravnom lijeku u području poslovanja i ljudskih prava na razini EU-a” (13) i „Izazovi i prilike za provedbu Povelje o temeljnim pravima” (14);

| S. | budući da se člankom 24. Povelje utvrđuju prava djeteta, čime se javna tijela i privatne ustanove obvezuju da će najboljim interesima djece posvetiti primarnu pozornost; |
| --- | --- |

S.

budući da se člankom 24. Povelje utvrđuju prava djeteta, čime se javna tijela i privatne ustanove obvezuju da će najboljim interesima djece posvetiti primarnu pozornost;

| T. | budući da se člankom 14. Povelje naglašava pravo svakog djeteta na besplatno obrazovanje; |
| --- | --- |

T.

budući da se člankom 14. Povelje naglašava pravo svakog djeteta na besplatno obrazovanje;

Jačanje integracije Povelje u zakonodavne postupke i postupke donošenja odluka

| 1. | čvrsto vjeruje da strategija Komisije za učinkovitu provedbu Povelje o temeljnim pravima u Europskoj uniji (COM(2010)0573) predstavlja početni napor nakon stupanja Povelje na snagu, ali je hitno treba ažurirati; pozdravlja godišnja izvješća o primjeni Povelje od strane Komisije i poziva na reviziju te strategije koja je razrađena 2010. kako bi se ažurirala i njome uzeli u obzir novi izazovi i institucionalna stvarnost, osobito nakon Brexita; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prepoznaje nekoliko važnih koraka koje su institucije EU-a postigle u pogledu uključivanja Povelje u zakonodavne postupke i postupke donošenja odluka; napominje da je glavna uloga Povelje osigurati potpunu usklađenost zakonodavstva EU-a s pravima i načelima sadržanima u njoj te priznaje poteškoće u vezi s aktivnim promicanjem tih prava i načela te osiguravanjem njihova ostvarenja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da je važno da se svim prijedlozima za zakonodavstvo Unije poštuju temeljna prava sadržana u Povelji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća na to da su postupci koje su uspostavile institucije EU-a za ocjenu usklađenosti zakonodavnih prijedloga s Poveljom uglavnom unutarnje naravi; traži da se omoguće bolji oblici savjetovanja, procjene učinka, uključujući posebne procjene učinka s obzirom na spol, i pravne kontrole uz sudjelovanje neovisnih stručnjaka u području temeljnih prava; poziva Komisiju da promiče strukturiranu i reguliranu suradnju s tijelima za zaštitu ljudskih prava, kao što su Agencija Europske unije za temeljna prava, Europski institut za ravnopravnost spolova i relevantna tijela Vijeća Europe i Ujedinjenih naroda te organizacije civilnog društva koje djeluju u tom području, svaki put kad se zakonodavnim predmetom potencijalno promiču temeljna prava ili se negativno utječe na njih; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju, Vijeće i Parlament da revidiraju Uredbu (EZ) br. 168/2007 kako bi se Agenciji Europske unije za temeljna prava omogućilo davanje neobvezujućih mišljenja o nacrtu zakonodavstva EU-a na vlastitu inicijativu i kako bi se promicala sustavna savjetovanja s Agencijom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju, druge institucije EU-a te nacionalne i regionalne vlade država članica da se savjetuju s Agencijom za temeljna prava kada su u pitanju temeljna prava; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prepoznaje ključnu ulogu Agencije za temeljna prava u procjeni usklađenosti s Poveljom i pozdravlja rad Agencije; potiče Agenciju za temeljna prava da nastavi savjetovati i podupirati institucije EU-a i države članice u pogledu poboljšanja kulture temeljnih prava u cijeloj Uniji; pozdravlja nedavno usvojenu Strategiju Agencije za temeljna prava za razdoblje 2018. – 2022.; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prima na znanje interaktivni alat na internetu „Clarity” koji je Agencija za temeljna prava osmislila da se lako utvrdi koje je najprikladnije nesudbeno tijelo s nadležnostima u području ljudskih prava za pojedino pitanje u vezi s ljudskim pravima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da osigura sveobuhvatne procjene učinka uravnoteženom evaluacijom gospodarskih, socijalnih i ekoloških posljedica i revizijom svoje odluke o podjeli svojih razmatranja o temeljnim pravima u tri postojeće kategorije – gospodarske, socijalne i ekološke učinke – te da stvori dvije posebne kategorije pod naslovom „Učinci na temeljna prava” i „Procjena učinaka s obzirom na spol” kako bi se zajamčilo da se procjenjuju svi aspekti temeljnih prava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da sustavno djeluje na razini Unije kako bi se podržale i ispunile odredbe Povelje i kako bi se zajamčilo prilagođavanje prava Unije imajući u vidu pravni i pravosudni razvoj u pogledu međunarodnog prava o ljudskim pravima; u tom pogledu ponavlja svoj poziv Komisiji da podnese prijedlog za ostvarenje Rezolucije Parlamenta od 25. listopada 2016. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (15), čime bi se omogućilo sustavno praćenje zbivanja u institucijama i tijelima EU-a, kao i u državama članicama koje bi tražile da se poduzmu mjere za zaštitu i ostvarivanje prava, sloboda i načela iz Povelje; posebno predlaže da se uvjeti utvrđeni u kopenhaškim kriterijima koji se odnose na temeljna prava ne koriste samo jednom kao preduvjeti za pristupanje, već da se države članice redovito ocjenjuju u pogledu njihova ispunjavanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da i ombudsmanica ima važnu ulogu u jamčenju poštovanja temeljnih prava u kontekstu Povelje, ne samo u vezi s člankom 41. o pravu na dobru upravu kao takvom, nego i uzimajući u obzir činjenicu da je ta dobra uprava temelj u pogledu osiguravanja ostalih temeljnih prava; podsjeća na egzemplarni rad ombudsmanice u području transparentnosti i slobode informiranja, kao i na tematsko izvješće o Frontexu (16) u ovom parlamentarnom sazivu koje se posebno bavi pravima tražitelja azila i migranata na podnošenje pritužbi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | shvaća da će sudska praksa imati utjecaj na područje primjene Povelje i da se to mora uzeti u obzir; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva zakonodavce EU-a da priznaju ishode presude Općeg suda od 22. ožujka 2018. (predmet T-540/15) o pristupu dokumentima u okviru trijaloga (17) te da djeluju u skladu s time; ustraje u potrebi povećanja transparentnosti i pristupa dokumentima među institucijama EU-a kako bi se razvila učinkovitija međuinstitucijska suradnja, uključujući odgovornost u pitanjima koja se odnose na temeljna prava; apelira na Vijeće da brzo odgovori na zabrinutost u odnosu na transparentnost njegova postupka donošenja odluka i pristup dokumentima u skladu s relevantnim preporukama Europskog ombudsmana; |
| --- | --- |

13.

Uključivanje Povelje u politike EU-a

| 14. | podsjeća na to da se donošenje politika EU-a oslanja na načela i ciljeve iz članaka 2., 3., 4., 5. i 6. UEU-a te da se pri tome moraju u potpunosti podržavati i primjenjivati zahtjevi sadržani u odredbama glave II. dijela I. UFEU-a koje imaju opću primjenu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva institucije EU-a da ojačaju provedbu rodno osviještene politike u svim aktivnostima EU-a u cilju borbe protiv rodne diskriminacije i zalaganja za promicanje rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno potvrđuje da svi pravni akti Unije moraju biti u potpunosti u skladu sa svim odredbama Povelje, uključujući njezine socijalne odredbe; ističe da je važno uključiti izričita upućivanja na Povelju u pravnom okviru kojim se uređuje ekonomska i monetarna politika EU-a; ističe da korištenje međuvladinim dogovorima ne oslobađa institucije EU-a od ispunjavanja njihovih obveza ocjenjivanja kompatibilnosti takvih instrumenata s pravom EU-a, uključujući Povelju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra ključnim da Unija poduzme odlučne korake kako bi ojačala vlastite obveze u jamčenju uživanja svih prava iz Povelje, uključujući socijalna prava; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da osigura usklađenost procesa europskog semestra, uključujući godišnji pregled rasta i preporuke po državama članicama, s normativnim komponentama socijalnih prava iz Povelje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podržava uvođenje strogih i dosljednih klauzula o temeljnim pravima u operativne tekstove nacrta uredbi o osnivanju fondova EU-a; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju i Vijeće na to da se u makroekonomskim odlukama uzmu u obzir procjene temeljnih prava, na temelju cijelog niza građanskih, političkih i socijalnih prava zajamčenih europskim i međunarodnim instrumentima prava o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da razmotri korake potrebne za pristupanje Europske unije Europskoj socijalnoj povelji i da predloži vremenski okvir za postizanje tog cilja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podsjeća da je, na temelju ovlasti utvrđenih Ugovorima, prvenstveno odgovornost država članica da provedu socijalnu politiku u praksu, a time i da daju učinkovitost i opipljiv izraz socijalnim odredbama utvrđenima u Povelji; ponavlja, međutim, svoj prijedlog da se, u kontekstu njihove moguće revizije, u Ugovore uključi socijalni protokol kako bi se ojačala temeljna socijalna prava u vezi s gospodarskim slobodama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prima na znanje de facto ključnu, ali neformalnu ulogu Euroskupine u gospodarskom upravljanju europodručjem te učinak koji njezine odluke mogu imati na donošenje politika, a da im se ne stvara protuteža odgovarajućim mehanizmima demokratske odgovornosti i sudskog nadzora; podsjeća svoje članove na njihove horizontalne obveze koje proizlaze iz članaka 2. i 6. UEU-a i iz Povelje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju i Europsku središnju banku da u potpunosti poštuju Povelju pri ispunjavanju svojih zadaća u okviru Europskog stabilizacijskog mehanizma, uključujući njegovu praksu davanja zajmova, s obzirom na sudsku praksu Suda. |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća da se djelovanje Unije na međunarodnoj sceni mora voditi načelima iz članka 21. stavka 1. UEU-a; uvjeren je da poštovanje i promicanje odredbi Povelje unutar EU-a predstavlja mjerilo za ocjenu legitimnosti i vjerodostojnosti ponašanja Unije u međunarodnim odnosima, među ostalim u okviru procesa proširenja u skladu s člankom 49. UEU-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | prima na znanje ograničenu nadležnost Suda Europske unije u području zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) te upozorava na to da se ni u kojem slučaju ne smije ograničiti pravo na učinkovit pravni lijek, kako je utvrđeno u Povelji; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća institucije EU-a na njihove obveze u pogledu ljudskih prava u okviru područja primjene Povelje, također i u području trgovinske politike; potiče Komisiju da provede posebne procjene učinka na ljudska prava prije zaključenja svih trgovinskih pregovora, pozivajući se na vodeća načela UN-a o procjenama utjecaja trgovinskih i investicijskih sporazuma na ljudska prava; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća na to da se i u Ugovorima i u Povelji spominju zaštita nacionalnih manjina i diskriminacija na temelju jezika; poziva na poduzimanje konkretnih administrativnih koraka unutar institucija EU-a kako bi se nacionalne vlade potaknule ne to da pronađu održiva rješenja, kao i radi promicanja kulture jezične raznolikosti u državama članicama, koja nadilazi službene jezike EU-a; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća na obvezu iz članka 6. UEU-a da pristupi Europskoj konvenciji o ljudskim pravima; poziva Komisiju da poduzme potrebne korake za uklanjanje pravnih prepreka koje ometaju zaključivanje procesa pristupanja i da predstavi novi nacrt sporazuma o pristupanju Unije Europskoj konvenciji o ljudskim pravima kojim se pružaju pozitivna rješenja za prigovore koje je iznio Sud Europske unije u mišljenju br. 2/13 od 18. prosinca 2014.; smatra da bi se dovršenjem tog procesa uvele dodatne zaštitne mjere kojima bi se zaštitila temeljna prava građana Unije i osoba koje u njoj borave te osigurao dodatni mehanizam za provedbu ljudskih prava, odnosno mogućnost podnošenja žalbe Europskom sudu za ljudska prava u vezi s kršenjem ljudskih prava koje proizlazi iz djelovanja institucije EU-a ili države članice koja provodi pravo EU-a te je u nadležnosti Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava; nadalje smatra da će se sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava pružiti dodatni doprinos sadašnjem i budućem djelovanju EU-a u pogledu poštovanja i promicanja ljudskih prava i temeljnih sloboda u područjima građanskih sloboda, pravosuđa i unutarnjih poslova, uz sudsku praksu Suda Europske unije u tom području; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva na to da se bez odgađanja dovrši donošenje horizontalne direktive EU-a o suzbijanju diskriminacije (18) kako bi se konkretnim zakonodavstvom EU-a dodatno zajamčila temeljna prava u Uniji; |
| --- | --- |

30.

Povelja i agencije EU-a

| 31. | ističe potencijal određenih agencija EU-a za pružanje potpore državama članicama u ispunjavanju njihovih obveza koje proizlaze iz Povelje, često djelujući kao operativna veza između EU-a i nacionalnih sfera; ističe da se taj zadatak može učinkovito obaviti samo razvojem sveobuhvatne prakse temeljnih prava unutar agencija koje djeluju u području pravosuđa i unutarnjih poslova i/ili onih čije bi djelovanje moglo utjecati na prava i načela koja proizlaze iz Povelje, uzimajući u obzir unutarnje i vanjske dimenzije zaštite i promicanja temeljnih prava; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva nadležne agencije EU-a da pojačaju rad na provedbi načela rodne ravnopravnosti utvrđenih u Povelji, uključujući da se pobrinu za to da sve institucije i agencije EU-a provode politiku nulte tolerancije prema svim vrstama seksualnog nasilja i fizičkog ili psihološkog uznemiravanja; poziva sve institucije i agencije EU-a da u potpunosti provedu Rezoluciju EP-a od 26. listopada 2017. o borbi protiv spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u EU-u (19); |
| --- | --- |

32.

| 33. | prima na znanje diferencirani raspon politika i instrumenata koje su razne agencije razvile kako bi izvršile svoje obveze u pogledu temeljnih ljudskih prava, što dovodi do različitih stupnjeva provedbe; naglašava da je potrebno promicati međusobnu suradnju agencija u EU-u, kao i strukturirane dijaloge s neovisnim stručnjacima za ljudska prava, te nadovezati se na postojeće najbolje prakse kako bi se unaprijedio zajednički i osnaženi okvir ljudskih prava; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva agencije EU-a koje djeluju u području pravosuđa i unutarnjih poslova i/ili one čije bi aktivnosti mogle utjecati na prava i načela koja proizlaze iz Povelje da usvoje interne strategije o temeljnim pravima te da na svim razinama za svoje osoblje promiču redovita osposobljavanja o temeljnim pravima i Povelji; |
| --- | --- |

34.

| 35. | žali zbog toga što u mnogim uredbama o osnivanju agencija EU-a nema izričitog upućivanja na Povelju; poziva suzakonodavce da po potrebi popune tu prazninu te da, kad god se uredbe ili odluke kojima se osnivaju agencije sastavljaju ili revidiraju, uzimajući u obzir mandat i posebnosti svake pojedine agencije, osiguraju dodatne operativne mehanizme, uz jamstvo usklađenosti s Poveljom; |
| --- | --- |

35.

Potpora državama članicama u provedbi Povelje na nacionalnoj razini

| 36. | podsjeća na to da su europska i nacionalna dimenzija Povelje neodvojivo povezane te se međusobno nadopunjuju kako bi se osiguralo da se odredbe Povelje dosljedno primjenjuju u okviru cjelokupnog pravnog okvira EU-a; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe trajni nedostatak osviještenosti u vezi s Poveljom, njezinim područjem primjene i stupnjem primjene među nositeljima prava koji imaju korist od njezine zaštite te stručnjacima za pravna pitanja i ljudska prava te žali zbog nedostatka nacionalnih mjera usmjerenih na ispravljanje takvog nedostatka; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju da ojača svoje aktivnosti za podizanje razine osviještenosti u vezi s Poveljom, uz puno sudjelovanje organizacija civilnog društva, te da promiče i financira module osposobljavanja u vezi s Poveljom za nacionalne suce, pravosudne djelatnike i državne službenike, također u cilju unaprjeđenja znanja o politikama i pravu Unije, uključujući među ostalim materijalno i postupovno pravo, unaprjeđenje upotrebe instrumenata EU-a za pravosudnu suradnju, poznavanje relevantne sudske prakse Suda Europske unije, pravnog jezika i komparativnog prava; nadalje poziva Komisiju da državama članicama osigura praktične smjernice koje će im pružati potporu u provedbi Povelje na nacionalnoj razini; u tom kontekstu traži od Komisije da aktivno promiče nedavno objavljeni Priručnik Agencije Europske unije za temeljna prava o primjeni Povelje u pravu i donošenju politika na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

38.

| 39. | potiče države članice da redovito razmjenjuju informacije i iskustva o upotrebi i primjeni Povelje te nadzoru nad njom te da uključe primjere najboljih praksi koje su već razvijene na nacionalnoj razini; potiče države članice da preispitaju svoja postupovna pravila o pravnoj kontroli i procjenama učinka zakonodavnih prijedloga iz perspektive Povelje; napominje da bi takvi postupci trebali izričito upućivati na Povelju, na isti način kao što upućuju i na nacionalne instrumente o ljudskim pravima, kako bi se rizik od zanemarivanja Povelje sveo na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da propusti u prijenosu i pravilnoj primjeni prava EU-a u državama članicama mogu imati stvarni utjecaj na uživanje temeljnih prava EU-a; u tom kontekstu podsjeća na ulogu Komisije kao čuvarice Ugovora, čime ona ima konačnu, ako ne i primarnu odgovornost za očuvanje temeljnih prava, po potrebi i putem postupaka zbog povrede prava; u tom pogledu poziva na odlučnije vodstvo u osiguravanju odgovarajuće primjene zakonodavstva EU-a; |
| --- | --- |

40.

Ususret dosljednijem tumačenju Povelje

| 41. | uvjeren je da različita tumačenja u vezi s primjenom odredaba Povelje od strane institucija, tijela, ureda i agencija EU-a i država članica, negativno utječu na dodanu vrijednost Povelje, a to je da predstavlja zajedničke minimalne standarde zaštite koje treba primjenjivati horizontalno na sve institucionalne subjekte, politike i aktivnosti povezane s područjem EU-a; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava da se uključivanjem Povelje u primarno zakonodavstvo EU-a, bez proširenja nadležnosti Unije i uz poštovanje načela supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 51., stvaraju nove odgovornosti za institucije koje donose i provode odluke, kao i za države članice pri provedbi zakonodavstva EU-a na nacionalnoj razini, te da europski i nacionalni sudovi stoga mogu izravno provoditi odredbe Povelje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | potiče institucije EU-a i države članice da omoguće jednostavniju primjenu Povelje kao cjeline; |
| --- | --- |

43.

| 44. | izražava žaljenje zbog toga što se Republika Poljska i Ujedinjena Kraljevina još nisu odlučile povući iz Protokola br. 30 iz Ugovora; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  SL C 337, 20.9.2018., str. 167.

(2)  SL C 301 E, 13.12.2007., str. 229.

(3)  SL C 215, 19.6.2018., str. 162.

(4)  SL C 242, 10.7.2018., str. 24.

(5)  SL C 337, 20.9.2018., str. 120.

(6)  SL L 145, 31.5.2001., str. 43.

(7)  SL L 53, 22.2.2007., str. 1.

(8)  ECLI:EU:C:2016:701.

(9)  ECLI:EU:C:2018:871.

(10)  ECLI:EU:C:2014:2454.

(11)  Studija naslovljena „Provedba Povelje o temeljnim pravima u institucijskom okviru EU-a”, Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel C, 22. studenog 2016.; studija naslovljena „Tumačenje članka 51. Povelje EU-a o temeljnim pravima: dilema strože ili šire primjene Povelje na nacionalne mjere”, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel C, 15. veljače 2016. i studija naslovljena „Europska socijalna povelja u kontekstu provedbe Povelje EU-a o temeljnim pravima” od 12. siječnja 2016.

(12)  „Provedba Povelje o temeljnim pravima u institucionalnom okviru EU-a”, Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel C – Građanska prava i ustavna pitanja, 22. studenog 2016.

(13)  Mišljenje FRA 1/2017 od 10. travnja 2017.

(14)  Mišljenje FRA 4/2018 od 24. rujna 2018.

(15)  SL C 215, 19.6.2018., str. 162.

(16)  Rezolucija Europskog parlamenta od 2. prosinca 2015. o Posebnom izvješću Europskog ombudsmana o istrazi na vlastitu inicijativu OI/5/2012/BEH-MHZ koja se odnosi na Frontex, SL C 399, 24.11.2017., str. 2.

(17)  Presuda Općeg suda od 22. ožujka 2018., Emilio de Capitani protiv Europskog parlamenta, T-540/15, ECLI:EU:T:2018:167.

(18)  Prijedlog Komisije od 2. srpnja 2008. za direktivu Vijeća o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu opredijeljenost (COM(2008)0426).

(19)  SL C 346, 27.9.2018., str. 192.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/37

---

P8_TA(2019)0081

Sveobuhvatna europska industrijska politika o umjetnoj inteligenciji i robotici

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o sveobuhvatnoj europskoj industrijskoj politici o umjetnoj inteligenciji i robotici (2018/2088(INI))

(2020/C 449/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. s preporukama Komisiji o pravilima građanskog prava o robotici (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. s preporukama Komisiji o pravilima građanskog prava o robotici (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. lipnja 2017. o digitalizaciji europske industrije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. lipnja 2017. o digitalizaciji europske industrije (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o autonomnim oružanim sustavima (3); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o autonomnim oružanim sustavima (3);

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2018. o jezičnoj ravnopravnosti u digitalnom dobu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2018. o jezičnoj ravnopravnosti u digitalnom dobu (4),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije od 6. lipnja 2018. o uspostavi programa Digitalna Europa za razdoblje 2021. – 2027. (COM(2018)0434); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije od 6. lipnja 2018. o uspostavi programa Digitalna Europa za razdoblje 2021. – 2027. (COM(2018)0434);

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2018/1488 od 28. rujna 2018. o osnivanju Zajedničkog poduzeća za europsko računalstvo visokih performansi (5); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2018/1488 od 28. rujna 2018. o osnivanju Zajedničkog poduzeća za europsko računalstvo visokih performansi (5);

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za pravne poslove, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove te Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0019/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za pravne poslove, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove te Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0019/2019),

| A. | budući da bi transparentna i etična umjetna inteligencija i robotika mogle obogatiti naše živote i poboljšati naše sposobnosti, i kao pojedinaca i radi općeg interesa; |
| --- | --- |

A.

budući da bi transparentna i etična umjetna inteligencija i robotika mogle obogatiti naše živote i poboljšati naše sposobnosti, i kao pojedinaca i radi općeg interesa;

| B. | budući da se razvoj umjetne inteligencije odvija ubrzanim tempom i budući da je umjetna inteligencija već nekoliko godina prisutna u našoj svakodnevnici; budući da umjetna inteligencija i robotika potiču inovacije, dovode do novih poslovnih modela te imaju ključnu ulogu u preobrazbi naših društava i digitalizaciji naših gospodarstava u mnogim sektorima, kao što su industrija, zdravstvo, građevinarstvo i promet; |
| --- | --- |

B.

budući da se razvoj umjetne inteligencije odvija ubrzanim tempom i budući da je umjetna inteligencija već nekoliko godina prisutna u našoj svakodnevnici; budući da umjetna inteligencija i robotika potiču inovacije, dovode do novih poslovnih modela te imaju ključnu ulogu u preobrazbi naših društava i digitalizaciji naših gospodarstava u mnogim sektorima, kao što su industrija, zdravstvo, građevinarstvo i promet;

| C. | budući da su za sve veću integraciju robotike u ljudske sustave potrebne snažne političke smjernice o načinu povećanja prednosti i smanjenja rizika za društvo te osiguravanje sigurnog i pravednog razvoja umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

C.

budući da su za sve veću integraciju robotike u ljudske sustave potrebne snažne političke smjernice o načinu povećanja prednosti i smanjenja rizika za društvo te osiguravanje sigurnog i pravednog razvoja umjetne inteligencije;

| D. | budući da je umjetna inteligencija jedna od strateških tehnologija za 21. stoljeće na globalnoj i europskoj razini te donosi pozitivne promjene za europsko gospodarstvo, omogućujući inovativnost, produktivnost, konkurentnost i dobrobit; |
| --- | --- |

D.

budući da je umjetna inteligencija jedna od strateških tehnologija za 21. stoljeće na globalnoj i europskoj razini te donosi pozitivne promjene za europsko gospodarstvo, omogućujući inovativnost, produktivnost, konkurentnost i dobrobit;

| E. | budući da se otprilike četvrtina svih industrijskih robota i polovica svih robota za profesionalne usluge u svijetu proizvodi u europskim poduzećima te da EU stoga već ima važne resurse na kojima treba temeljiti svoju europsku industrijsku politiku; |
| --- | --- |

E.

budući da se otprilike četvrtina svih industrijskih robota i polovica svih robota za profesionalne usluge u svijetu proizvodi u europskim poduzećima te da EU stoga već ima važne resurse na kojima treba temeljiti svoju europsku industrijsku politiku;

| F. | budući da bi umjetna inteligencija i robotika mogle preoblikovati mnoge industrije i dovesti do veće učinkovitosti proizvodnje te pridonijeti globalnoj konkurentnosti europske industrije te malih i srednjih poduzeća; budući da je dostupnost skupova podataka velikih razmjera te objekata za testiranje i eksperimentiranje ključna za razvoj umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

F.

budući da bi umjetna inteligencija i robotika mogle preoblikovati mnoge industrije i dovesti do veće učinkovitosti proizvodnje te pridonijeti globalnoj konkurentnosti europske industrije te malih i srednjih poduzeća; budući da je dostupnost skupova podataka velikih razmjera te objekata za testiranje i eksperimentiranje ključna za razvoj umjetne inteligencije;

| G. | budući da će zajednički pristup olakšati razvoj tehnologija umjetne inteligencije na korist društva, istodobno rješavajući izazove koje te tehnologije predstavljaju kako bi se potaknule inovacije, poboljšala kvaliteta proizvoda i usluga omogućenih umjetnom inteligencijom, poboljšalo iskustvo potrošača i njihovo povjerenje u tehnologije umjetne inteligencije i robotiku te izbjegla rascjepkanost unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

G.

budući da će zajednički pristup olakšati razvoj tehnologija umjetne inteligencije na korist društva, istodobno rješavajući izazove koje te tehnologije predstavljaju kako bi se potaknule inovacije, poboljšala kvaliteta proizvoda i usluga omogućenih umjetnom inteligencijom, poboljšalo iskustvo potrošača i njihovo povjerenje u tehnologije umjetne inteligencije i robotiku te izbjegla rascjepkanost unutarnjeg tržišta;

| H. | budući da se računalna učinkovitost u Uniji mora održati na vodećoj razini, čime bi se trebale pružiti prilike za opskrbnu industriju EU-a i povećati njezina učinkovitost u preusmjeravanju tehnoloških razvoja na proizvode i usluge koji se traže i temeljene na aplikacijama, što bi dovelo do njihova povećanja i sve veće primjene na temelju umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

H.

budući da se računalna učinkovitost u Uniji mora održati na vodećoj razini, čime bi se trebale pružiti prilike za opskrbnu industriju EU-a i povećati njezina učinkovitost u preusmjeravanju tehnoloških razvoja na proizvode i usluge koji se traže i temeljene na aplikacijama, što bi dovelo do njihova povećanja i sve veće primjene na temelju umjetne inteligencije;

| I. | budući da je EU-u hitno potreban koordiniran pristup na europskoj razini kako bi se mogao natjecati s golemim ulaganjima trećih zemalja, osobito SAD-a i Kine; |
| --- | --- |

I.

budući da je EU-u hitno potreban koordiniran pristup na europskoj razini kako bi se mogao natjecati s golemim ulaganjima trećih zemalja, osobito SAD-a i Kine;

| J. | budući da se Komisija 25. travnja 2018. (6) obvezala predložiti europski pristup umjetnoj inteligenciji razradom nacrta smjernica o umjetnoj inteligenciji u suradnji s dionicima iz Europskog saveza za umjetnu inteligenciju, skupinom stručnjaka za umjetnu inteligenciju, kako bi se u Europi podržale aplikacije i poslovni subjekti utemeljeni na umjetnoj inteligenciji; |
| --- | --- |

J.

budući da se Komisija 25. travnja 2018. (6) obvezala predložiti europski pristup umjetnoj inteligenciji razradom nacrta smjernica o umjetnoj inteligenciji u suradnji s dionicima iz Europskog saveza za umjetnu inteligenciju, skupinom stručnjaka za umjetnu inteligenciju, kako bi se u Europi podržale aplikacije i poslovni subjekti utemeljeni na umjetnoj inteligenciji;

| K. | budući da je potrebno revidirati te, prema potrebi, izmijeniti postojeća pravila i procese kako bi se uzelo u obzir umjetnu inteligenciju i robotiku; |
| --- | --- |

K.

budući da je potrebno revidirati te, prema potrebi, izmijeniti postojeća pravila i procese kako bi se uzelo u obzir umjetnu inteligenciju i robotiku;

| L. | budući da se europski okvir za umjetnu inteligenciju mora oblikovati uz potpuno poštovanje prava utvrđenih u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, osobito u pogledu načela zaštite podataka, privatnosti i sigurnosti; |
| --- | --- |

L.

budući da se europski okvir za umjetnu inteligenciju mora oblikovati uz potpuno poštovanje prava utvrđenih u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, osobito u pogledu načela zaštite podataka, privatnosti i sigurnosti;

| M. | budući da se razvoj umjetne inteligencije može i treba oblikovati tako da se očuvaju dostojanstvo, autonomija i samoodređenje pojedinca; |
| --- | --- |

M.

budući da se razvoj umjetne inteligencije može i treba oblikovati tako da se očuvaju dostojanstvo, autonomija i samoodređenje pojedinca;

| N. | budući da je u svojoj rezoluciji od 16. veljače 2017. s preporukama Komisiji o pravilima građanskog prava o robotici Parlament pozvao Komisiju da predloži usklađeni pravni okvir u pogledu razvoja robotike, uključujući autonomne sustave i pametne autonomne robote; |
| --- | --- |

N.

budući da je u svojoj rezoluciji od 16. veljače 2017. s preporukama Komisiji o pravilima građanskog prava o robotici Parlament pozvao Komisiju da predloži usklađeni pravni okvir u pogledu razvoja robotike, uključujući autonomne sustave i pametne autonomne robote;

| O. | budući da u razvoj umjetne inteligencije i robotike treba uključiti društvo u cjelini; međutim, budući da ruralna područja u 2017. uglavnom nisu profitirala od umjetne inteligencije jer 8 % domova nije bilo pokriveno nikakvom fiksnom mrežom, a njih 53 % nije bilo pokriveno pristupnom tehnologijom sljedeće generacije (VDSL, Cable Docsis 3.0 ili FTTP); |
| --- | --- |

O.

budući da u razvoj umjetne inteligencije i robotike treba uključiti društvo u cjelini; međutim, budući da ruralna područja u 2017. uglavnom nisu profitirala od umjetne inteligencije jer 8 % domova nije bilo pokriveno nikakvom fiksnom mrežom, a njih 53 % nije bilo pokriveno pristupnom tehnologijom sljedeće generacije (VDSL, Cable Docsis 3.0 ili FTTP);

| P. | budući da razvoj usluga i proizvoda omogućenih umjetnom inteligencijom zahtijeva povezivost, slobodan protok podataka i pristupačnost podataka u EU-u; budući da uporaba naprednih tehnika rudarenja podataka u uslugama i proizvodima može pridonijeti povećanju kvalitete odlučivanja, a time i izbora potrošača, te poboljšati poslovne rezultate; |
| --- | --- |

P.

budući da razvoj usluga i proizvoda omogućenih umjetnom inteligencijom zahtijeva povezivost, slobodan protok podataka i pristupačnost podataka u EU-u; budući da uporaba naprednih tehnika rudarenja podataka u uslugama i proizvodima može pridonijeti povećanju kvalitete odlučivanja, a time i izbora potrošača, te poboljšati poslovne rezultate;

| Q. | budući da razvoj tehnologije pametnih proizvoda i usluga može koristiti gospodarstvu znanja, koje se temelji na količini, kvaliteti i pristupačnosti dostupnih informacija, i stoga može dovesti do bolje prilagodbe potrebama potrošača; |
| --- | --- |

Q.

budući da razvoj tehnologije pametnih proizvoda i usluga može koristiti gospodarstvu znanja, koje se temelji na količini, kvaliteti i pristupačnosti dostupnih informacija, i stoga može dovesti do bolje prilagodbe potrebama potrošača;

| R. | budući da je kibersigurnost ključna kako bi se zajamčilo da se podatke zlonamjerno ne oštećuje ili zloupotrebljava s namjerom da umjetna inteligencija djeluje na način koji šteti građanima ili poduzećima, što bi potkopalo povjerenje industrije i potrošača u umjetnu inteligenciju; budući da se razvojem umjetne inteligencije povećava oslanjanje na te sustave u poduzimanju radnji i donošenju odluka, što zahtijeva visoke standarde kiberotpornosti u EU-u radi zaštite od povreda i propusta u području kibersigurnosti; |
| --- | --- |

R.

budući da je kibersigurnost ključna kako bi se zajamčilo da se podatke zlonamjerno ne oštećuje ili zloupotrebljava s namjerom da umjetna inteligencija djeluje na način koji šteti građanima ili poduzećima, što bi potkopalo povjerenje industrije i potrošača u umjetnu inteligenciju; budući da se razvojem umjetne inteligencije povećava oslanjanje na te sustave u poduzimanju radnji i donošenju odluka, što zahtijeva visoke standarde kiberotpornosti u EU-u radi zaštite od povreda i propusta u području kibersigurnosti;

| S. | budući da trend usmjeren na automatizaciju zahtijeva da subjekti uključeni u razvoj i stavljanje na tržište aplikacija umjetne inteligencije od samog početka razmišljaju o sigurnosti i etici, čime se priznaje da oni moraju biti spremni prihvatiti pravnu odgovornost za kvalitetu tehnologije koju proizvode; |
| --- | --- |

S.

budući da trend usmjeren na automatizaciju zahtijeva da subjekti uključeni u razvoj i stavljanje na tržište aplikacija umjetne inteligencije od samog početka razmišljaju o sigurnosti i etici, čime se priznaje da oni moraju biti spremni prihvatiti pravnu odgovornost za kvalitetu tehnologije koju proizvode;

| T. | budući da bi se izgradnja pouzdanog ekosustava za razvoj tehnologije umjetne inteligencije trebala temeljiti na arhitekturi politike za postupanje s podacima; budući da to podrazumijeva stvaranje razumljivih i pojednostavljenih programa za prikupljanje podataka i upravljanje njima u svrhu obrazovnih istraživanja kako bi se omogućio razvoj umjetne inteligencije u mnogim područjima: medicinskom, financijskom, biološkom, energetskom, industrijskom, kemijskom ili javnom sektoru; budući da bi ekosustav umjetne inteligencije koji se temelji na podacima mogao obuhvaćati paneuropske inicijative pokrenute na temelju otvorenih standarda, uzajamnog priznavanja certifikata i transparentnih pravila o interoperabilnosti; |
| --- | --- |

T.

budući da bi se izgradnja pouzdanog ekosustava za razvoj tehnologije umjetne inteligencije trebala temeljiti na arhitekturi politike za postupanje s podacima; budući da to podrazumijeva stvaranje razumljivih i pojednostavljenih programa za prikupljanje podataka i upravljanje njima u svrhu obrazovnih istraživanja kako bi se omogućio razvoj umjetne inteligencije u mnogim područjima: medicinskom, financijskom, biološkom, energetskom, industrijskom, kemijskom ili javnom sektoru; budući da bi ekosustav umjetne inteligencije koji se temelji na podacima mogao obuhvaćati paneuropske inicijative pokrenute na temelju otvorenih standarda, uzajamnog priznavanja certifikata i transparentnih pravila o interoperabilnosti;

| U. | budući da se korištenjem same umjetne inteligencije ne jamči istina ili pravednost jer način prikupljanja podataka i pisanja algoritma može dovesti do pojave elementa pristranosti koji može proizlaziti iz pristranosti u društvu; budući da bi se kvalitetom podataka, zajedno s algoritamskim dizajnom i stalnim postupcima ponovnih evaluacija trebala spriječiti pristranost; |
| --- | --- |

U.

budući da se korištenjem same umjetne inteligencije ne jamči istina ili pravednost jer način prikupljanja podataka i pisanja algoritma može dovesti do pojave elementa pristranosti koji može proizlaziti iz pristranosti u društvu; budući da bi se kvalitetom podataka, zajedno s algoritamskim dizajnom i stalnim postupcima ponovnih evaluacija trebala spriječiti pristranost;

| V. | budući da bi umjetnu inteligenciju i robotiku trebalo razviti i primjenjivati na način usmjeren na ljude u svrhu pružanja potpore na radnom mjestu i kod kuće; budući da se umjetna inteligencija može iskoristiti i za izbjegavanje izlaganja ljudi radu na opasnim radnim mjestima; |
| --- | --- |

V.

budući da bi umjetnu inteligenciju i robotiku trebalo razviti i primjenjivati na način usmjeren na ljude u svrhu pružanja potpore na radnom mjestu i kod kuće; budući da se umjetna inteligencija može iskoristiti i za izbjegavanje izlaganja ljudi radu na opasnim radnim mjestima;

| W. | budući da daljnji razvoj i povećana upotreba automatiziranog i algoritamskog donošenja odluka nesumnjivo utječe na konačne odluke potrošačke, poslovne ili administrativne prirode koje donosi pojedinac (primjerice poslovni subjekt ili internetski korisnik) ili administrativno, pravosudno ili drugo javno tijelo; budući da je u postupak automatiziranog i algoritamskog donošenja odluka potrebno uvrstiti zaštitne mjere i mogućnost ljudske kontrole i verifikacije; |
| --- | --- |

W.

budući da daljnji razvoj i povećana upotreba automatiziranog i algoritamskog donošenja odluka nesumnjivo utječe na konačne odluke potrošačke, poslovne ili administrativne prirode koje donosi pojedinac (primjerice poslovni subjekt ili internetski korisnik) ili administrativno, pravosudno ili drugo javno tijelo; budući da je u postupak automatiziranog i algoritamskog donošenja odluka potrebno uvrstiti zaštitne mjere i mogućnost ljudske kontrole i verifikacije;

| X. | budući da se strojnim učenjem također postavljaju izazovi u pogledu jamčenja nediskriminacije, pravednog postupka, transparentnosti i razumljivosti u postupcima donošenja odluka; |
| --- | --- |

X.

budući da se strojnim učenjem također postavljaju izazovi u pogledu jamčenja nediskriminacije, pravednog postupka, transparentnosti i razumljivosti u postupcima donošenja odluka;

| Y. | budući da umjetna inteligencija predstavlja važan alat za rješavanje globalnih društvenih izazova te da bi države članice stoga trebale u okviru javne politike promicati ulaganja, stavljati na raspolaganje sredstva za istraživanje i razvoj te rješavati prepreke razvoju i prihvaćanju umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

Y.

budući da umjetna inteligencija predstavlja važan alat za rješavanje globalnih društvenih izazova te da bi države članice stoga trebale u okviru javne politike promicati ulaganja, stavljati na raspolaganje sredstva za istraživanje i razvoj te rješavati prepreke razvoju i prihvaćanju umjetne inteligencije;

| Z. | budući da su komercijalne platforme za umjetnu inteligenciju prešle iz faze testiranja na stvarnu primjenu u zdravstvu, okolišu, energiji i prometu; budući da su tehnike strojnog učenja u središtu svih glavnih internetskih platformi i aplikacija utemeljenih na velikim podacima; |
| --- | --- |

Z.

budući da su komercijalne platforme za umjetnu inteligenciju prešle iz faze testiranja na stvarnu primjenu u zdravstvu, okolišu, energiji i prometu; budući da su tehnike strojnog učenja u središtu svih glavnih internetskih platformi i aplikacija utemeljenih na velikim podacima;

| AA. | budući da se istraživači i poduzeća u Europi bave širokim rasponom tema u području ulančanih blokova koje obuhvaćaju lanac opskrbe, državne službe, financije, internet stvari, zdravstvo, medije, pametne gradove, energetiku i promet; budući da je Europa snažan akter u važnim područjima povezanim s ulančanim blokovima kao što je umjetna inteligencija; budući da ulančani blokovi mogu imati važnu ulogu u poboljšanju europskih inovacija; |
| --- | --- |

AA.

budući da se istraživači i poduzeća u Europi bave širokim rasponom tema u području ulančanih blokova koje obuhvaćaju lanac opskrbe, državne službe, financije, internet stvari, zdravstvo, medije, pametne gradove, energetiku i promet; budući da je Europa snažan akter u važnim područjima povezanim s ulančanim blokovima kao što je umjetna inteligencija; budući da ulančani blokovi mogu imati važnu ulogu u poboljšanju europskih inovacija;

| AB. | budući da su tehnologije kibersigurnosti kao što su digitalni identiteti, kriptografija ili otkrivanje neovlaštenog ulaska te njihova primjena u područjima kao što su financije, industrija 4.0, energetika, prijevoz, zdravstvena skrb i e-uprava ključne za osiguravanje zaštite i povjerenja u internetske aktivnosti i transakcije građana, javnih uprava i poduzeća; |
| --- | --- |

AB.

budući da su tehnologije kibersigurnosti kao što su digitalni identiteti, kriptografija ili otkrivanje neovlaštenog ulaska te njihova primjena u područjima kao što su financije, industrija 4.0, energetika, prijevoz, zdravstvena skrb i e-uprava ključne za osiguravanje zaštite i povjerenja u internetske aktivnosti i transakcije građana, javnih uprava i poduzeća;

| AC. | budući da rudarenje teksta i podataka služi kao temelj za umjetnu inteligenciju i primjenu strojnog učenja te da je od ključnog značaja za mala i srednja poduzeća te novoosnovana poduzeća jer im omogućuje pristup velikim količinama podataka za oblikovanje algoritama umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

AC.

budući da rudarenje teksta i podataka služi kao temelj za umjetnu inteligenciju i primjenu strojnog učenja te da je od ključnog značaja za mala i srednja poduzeća te novoosnovana poduzeća jer im omogućuje pristup velikim količinama podataka za oblikovanje algoritama umjetne inteligencije;

| AD. | budući da se umjetna inteligencija može pokazati vrlo energetski intenzivnom; budući da je s obzirom na to važno da uporaba umjetne inteligencije napreduje u skladu s postojećim ciljevima EU-a u pogledu učinkovitosti i ciljeva kružnog gospodarstva; |
| --- | --- |

AD.

budući da se umjetna inteligencija može pokazati vrlo energetski intenzivnom; budući da je s obzirom na to važno da uporaba umjetne inteligencije napreduje u skladu s postojećim ciljevima EU-a u pogledu učinkovitosti i ciljeva kružnog gospodarstva;

| AE. | budući da bi se umjetnom inteligencijom trebali u cijelosti podržavati svi europski jezici kako bi se svim Europljanima pružile jednake mogućnosti iskorištavanja prednosti suvremenog razvoja umjetne inteligencije u okviru višejezičnog europskog informacijskog društva; |
| --- | --- |

AE.

budući da bi se umjetnom inteligencijom trebali u cijelosti podržavati svi europski jezici kako bi se svim Europljanima pružile jednake mogućnosti iskorištavanja prednosti suvremenog razvoja umjetne inteligencije u okviru višejezičnog europskog informacijskog društva;

| AF. | budući da je u industriji i uslugama povezanima s visokom tehnologijom umjetna inteligencija ključ koji će Europi omogućiti da s pomoću najnovijih tehnologija za poticanje rasta postane „start-up kontinent”, osobito u domenama zdravstvene tehnologije, zdravstvenih usluga i programa, otkrivanja lijekova, robotske i robotski potpomognute kirurgije, liječenja kroničnih bolesti te medicinskog snimanja i bilježenja, kao i osiguravanja održivog okruženja i sigurne proizvodnje hrane; budući da Europa trenutačno zaostaje u odnosu na Sjevernu Ameriku i Aziju u smislu istraživanja i patentiranja umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

AF.

budući da je u industriji i uslugama povezanima s visokom tehnologijom umjetna inteligencija ključ koji će Europi omogućiti da s pomoću najnovijih tehnologija za poticanje rasta postane „start-up kontinent”, osobito u domenama zdravstvene tehnologije, zdravstvenih usluga i programa, otkrivanja lijekova, robotske i robotski potpomognute kirurgije, liječenja kroničnih bolesti te medicinskog snimanja i bilježenja, kao i osiguravanja održivog okruženja i sigurne proizvodnje hrane; budući da Europa trenutačno zaostaje u odnosu na Sjevernu Ameriku i Aziju u smislu istraživanja i patentiranja umjetne inteligencije;

| AG. | budući da bi razvoj tehnologija umjetne inteligencije mogao pomoći da se poboljša život osoba s kroničnim bolestima i invaliditetom te da se savladaju društveni izazovi kao što je starenje stanovništva s pomoću zdravstvenih tehnologija koje bi bile preciznije i djelotvornije u pružanju zdravstvene zaštite; |
| --- | --- |

AG.

budući da bi razvoj tehnologija umjetne inteligencije mogao pomoći da se poboljša život osoba s kroničnim bolestima i invaliditetom te da se savladaju društveni izazovi kao što je starenje stanovništva s pomoću zdravstvenih tehnologija koje bi bile preciznije i djelotvornije u pružanju zdravstvene zaštite;

| AH. | budući da umjetna inteligencija i robotika imaju brojne moguće primjene u zdravstvenoj skrbi, kao što je upravljanje zdravstvenim kartonima i podacima, izvođenje rutinskih zadataka (analiza testova, rendgen, CT snimke, unos podataka), planiranje liječenja, digitalno savjetovanje (primjerice, medicinsko savjetovanje temeljeno na osobnoj povijesti bolesti i općem znanju medicine), virtualne medicinske sestre, davanje lijekova, otkrivanje lijekova, precizna medicina (kao što je genetička i genomička pretraga mutacija i povezivanje bolesti s informacijama iz DNK-a), praćenje zdravlja i analiza zdravstvenog sustava, među ostalim primjenama; |
| --- | --- |

AH.

budući da umjetna inteligencija i robotika imaju brojne moguće primjene u zdravstvenoj skrbi, kao što je upravljanje zdravstvenim kartonima i podacima, izvođenje rutinskih zadataka (analiza testova, rendgen, CT snimke, unos podataka), planiranje liječenja, digitalno savjetovanje (primjerice, medicinsko savjetovanje temeljeno na osobnoj povijesti bolesti i općem znanju medicine), virtualne medicinske sestre, davanje lijekova, otkrivanje lijekova, precizna medicina (kao što je genetička i genomička pretraga mutacija i povezivanje bolesti s informacijama iz DNK-a), praćenje zdravlja i analiza zdravstvenog sustava, među ostalim primjenama;

| AI. | budući da pristupačnost ne znači jednake usluge i uređaje za sve; budući da se pristupačnost umjetne inteligencije i robotike temelji na uključivom planiranju i dizajnu; budući da potrebe, želje i iskustva korisnika trebaju biti početna točka u dizajnu; |
| --- | --- |

AI.

budući da pristupačnost ne znači jednake usluge i uređaje za sve; budući da se pristupačnost umjetne inteligencije i robotike temelji na uključivom planiranju i dizajnu; budući da potrebe, želje i iskustva korisnika trebaju biti početna točka u dizajnu;

| AJ. | budući da postoje snažne etičke, psihološke i pravne dvojbe u vezi s autonomijom robota, njihovim očitim nedostatkom ljudske empatije i utjecajem na odnos liječnika i pacijenta koje još nisu istražene na odgovarajući način na razini Unije, osobito u vezi sa zaštitom osobnih podataka pacijenata, odgovornošću za njihove postupke te s novim gospodarskim i radnim odnosima koji će nastati; budući da „autonomija” kao takva može biti samo osobina ljudskih bića; budući da postoji potreba za snažnim pravnim i etičkim okvirom u pogledu umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

AJ.

budući da postoje snažne etičke, psihološke i pravne dvojbe u vezi s autonomijom robota, njihovim očitim nedostatkom ljudske empatije i utjecajem na odnos liječnika i pacijenta koje još nisu istražene na odgovarajući način na razini Unije, osobito u vezi sa zaštitom osobnih podataka pacijenata, odgovornošću za njihove postupke te s novim gospodarskim i radnim odnosima koji će nastati; budući da „autonomija” kao takva može biti samo osobina ljudskih bića; budući da postoji potreba za snažnim pravnim i etičkim okvirom u pogledu umjetne inteligencije;

| AK. | budući da se uvođenje umjetne inteligencije osobito u područje zdravlja uvijek mora temeljiti na načelu odgovornosti „čovjek upravlja strojem”; |
| --- | --- |

AK.

budući da se uvođenje umjetne inteligencije osobito u područje zdravlja uvijek mora temeljiti na načelu odgovornosti „čovjek upravlja strojem”;

1.   
  Umjetna inteligencija i robotika kao potporanj društva

1.1.   Rad u doba umjetne inteligencije i robotike

| 1. | naglašava da će automatizacija u kombinaciji s umjetnom inteligencijom dovesti do povećanja produktivnosti, a time i ostvarenja; napominje da će se, kao i u okviru prethodnih tehnoloških revolucija, neka radna mjesta zamijeniti drugima i da će se stvoriti nova radna mjesta koja će transformirati živote i radne prakse; ističe da bi se povećanom uporabom robotike i umjetne inteligencije također trebala smanjiti izloženost ljudi štetnim i opasnim uvjetima te da bi se njima također trebalo pomoći u stvaranju kvalitetnijih i dostojanstvenih radnih mjesta i poboljšanju produktivnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | potiče države članice da se usmjere na prekvalificiranje radnika u industrijama na koje automatizacija zadaća najviše utječe; naglašava da bi nove obrazovne programe trebalo usmjeriti na razvijanje vještina radnika kako bi mogli iskoristiti poslovne prilike povezane s novim radnim mjestima stvorenima s pomoću umjetne inteligencije; potiče razvoj programa digitalne pismenosti u školama, razvoj naukovanja i prioriteta strukovnog osposobljavanja kako bi se radnicima pomoglo da se prilagode tehnološkim promjenama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | preporučuje da države članice, zajedno s akterima iz privatnog sektora, utvrde rizike i razviju strategije kako bi se zajamčio razvoj relevantnih programa ponovnog osposobljavanja i prekvalifikacije; naglašava da sama poduzeća moraju ulagati u osposobljavanje i prekvalifikaciju postojeće radne snage kako bi zadovoljila svoje potrebe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da će razvoj robotike u EU-u imati snažan učinak na industrijske odnose; smatra da taj učinak treba rješavati na uravnotežen način kako bi se promicala reindustrijalizacija i omogućilo radnicima da također uživaju u povećanju produktivnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da u postojećoj strukturi industrije postoji osjetljiva ravnoteža između vlasnika i radnika; smatra da bi napredak u provedbi umjetne inteligencije u industriji trebalo ostvariti s pomoću opsežnog savjetovanja sa socijalnim partnerima jer su za potencijalnu promjenu broja osoba koje rade u industriji potrebne proaktivne politike kako bi se radnicima pomoglo u prilagodbi na nove zahtjeve te kako bi se osiguralo da dobici budu široko rasprostranjeni; napominje da je potrebno ponovno razmatranje i oblikovanje politika tržišta rada, sustava socijalne sigurnosti i oporezivanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice da uklone prepreke priključivanju radnoj snazi kao što su prekomjerne kvalifikacije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da je digitalna pismenost jedan od najvažnijih čimbenika za budući razvoj umjetne inteligencije te potiče Komisiju i države članice da razviju i nastave sa strategijama za osposobljavanje i prekvalifikaciju u području digitalnih vještina; napominje da se digitalnom pismenošću može podržati široko sudjelovanje u rješenjima podatkovnog gospodarstva te olakšati komunikacija i suradnja sa svim dionicima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da je, uzimajući u obzir da će to utjecati na građane svake dobi, potrebno prilagoditi obrazovne kurikule, uključujući s pomoću uspostave novih načina učenja i upotrebe novih tehnologija isporuke; naglašava da bi na odgovarajući način trebalo pristupiti obrazovnim aspektima; osobito smatra da je obrazovanjem i osposobljavanjem, od ranih školskih dana do cjeloživotnog učenja, potrebno obuhvatiti digitalne vještine, uključujući kodiranje; |
| --- | --- |

8.

1.2.   Zlouporaba umjetne inteligencije i temeljnih prava

| 9. | naglašava da bi zlonamjerna ili nemarna upotreba umjetne inteligencije mogla značiti prijetnju za digitalnu te fizičku i javnu sigurnost jer bi se mogla upotrijebiti za opsežne, precizne i iznimno uspješne napade na usluge informacijskog društva i s njima povezane strojeve te za kampanje širenja dezinformacija i općenito smanjivanje prava pojedinaca na samoodređenje; ističe da bi se zlonamjernom ili nemarnom upotrebom umjetne inteligencije moglo ugroziti demokraciju i temeljna prava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da predloži okvir kojim se kažnjavaju prakse manipulacije percepcijom kad personalizirani sadržaji ili novosti prouzrokuju negativne osjećaje i iskrivljuju percepciju stvarnosti, što bi moglo imati negativne posljedice (primjerice u pogledu ishoda izbora ili iskrivljene percepcije o društvenim pitanjima kao što su migracije); |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava važnost prepoznavanja, utvrđivanja i praćenja disruptivnog razvoja u području umjetne inteligencije; potiče da se istraživanje u području umjetne inteligencije usmjeri i na otkrivanje slučajno ili zlonamjerno oštećene umjetne inteligencije i robotike; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da uzme u obzir društvene izazove na temelju praksi koje proizlaze iz rangiranja građana; ističe da se građani ne bi smjeli diskriminirati na temelju njihova ranga i trebaju imati pravo na „drugu priliku”; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izražava veliku zabrinutost zbog primjene aplikacija umjetne inteligencije, uključujući prepoznavanje lica i glasa, u programima „emocionalnog nadzora”, odnosno praćenje psihičkog stanja radnika i građana kako bi se povećala produktivnost i očuvala socijalna stabilnost, čemu se katkad pridodaju i sustavi „socijalnih kredita”, kakvi su, primjerice, već uspostavljeni u Kini; naglašava da je priroda takvih programa sama po sebi u suprotnosti s europskim vrijednostima i standardima kojima se štite prava i slobode pojedinaca; |
| --- | --- |

13.

2.   
  Tehnološki put prema umjetnoj inteligenciji i robotici

2.1.   Istraživanje i razvoj

| 14. | podsjeća na činjenicu da Europa ima vodeću svjetsku zajednicu za istraživanje umjetne inteligencije, koja čini 32 % svih istraživačkih instituta u području umjetne inteligencije u svijetu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja prijedlog Komisije o programu Digitalna Europa i proračun od 2,5 milijardi EUR koji je namijenjen za umjetnu inteligenciju, kao i povećano financiranje u okviru programa Obzor 2020; razumije da je važno financiranjem EU-a nadopunjavati proračune država članica i proračune za industrijska istraživanja u području umjetne inteligencije te da je potrebna suradnja između javnih i privatnih istraživačkih programa te istraživačkih programa EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podržava operativne ciljeve programa Digitalna Europa u pogledu izgradnje i jačanja ključnih kapaciteta u području umjetne inteligencije u Uniji kako bi bili dostupni svim poduzećima i javnim upravama te kako bi se jačali i povezali postojeći objekti za testiranje i eksperimentiranje u području umjetne inteligencije u državama članicama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče države članice da razvijaju partnerske odnose s više sudionika u cijeloj industriji i istraživačkim institutima, kao i zajedničke centre izvrsnosti za umjetnu inteligenciju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da bi istraživanja u području umjetne inteligencije trebala ulagati ne samo u razvoj tehnologije umjetne inteligencije i inovacija u području umjetne inteligencije nego i u društvena i etička područja te područja odgovornosti povezana s umjetnom inteligencijom; smatra da bi svaki uvedeni model umjetne inteligencije trebao imati integrirana etička načela; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da bi se istraživačke i druge aktivnosti u području umjetne inteligencije trebale provoditi u skladu s načelom predostrožnosti i temeljnim pravima te istodobno poticati napredak za društvo i okoliš; naglašava da bi svi koji su uključeni u razvoj, provedbu, širenje i upotrebu umjetne inteligencije trebali uzeti u obzir i poštovati ljudsko dostojanstvo i samoodređenje te fizičku i psihološku dobrobit pojedinaca i cijelog društva, predvidjeti moguće sigurnosne učinke te poduzeti mjere predostrožnosti proporcionalne razini zaštite, uključujući brzo otkrivanje čimbenika koji bi mogli ugroziti javnost ili okoliš; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da je konkurentno istraživačko okruženje također ključno za razvoj umjetne inteligencije; naglašava važnost podupiranja izvrsnih istraživanja, uključujući temeljne znanosti te visokorizične i vrlo isplative projekte, te poticanja europskog istraživačkog područja privlačnim uvjetima za financiranje, mobilnost i pristup infrastrukturi i tehnologiji u cijeloj Uniji na temelju načela otvorenosti prema trećem zemljama i stručnosti koja se nalazi izvan Unije, pod uvjetom da se time ne ugrožava kibernetička sigurnost EU-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava činjenicu da istraživači u EU-u i dalje zarađuju znatno manje od svojih kolega u SAD-u i Kini, što je poznato kao glavni razlog njihova odlaska iz Europe; poziva Komisiju i države članice da se usredotoče na privlačenje vrhunskih talenata u europska poduzeća, a države članice da stvore privlačne uvjete; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da Europa mora nove vodeće inicijative FET (7) posvetiti umjetnoj inteligenciji, s posebnim naglaskom na pristupu usmjerenom na čovjeka i jezične tehnologije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | smatra da se umjetnom inteligencijom, strojnim učenjem i eksponencijalnim skokovima u dostupnosti podataka i računalstvu u oblaku potiču istraživačke inicijative u svrhu razumijevanja biologije na molekularnoj i staničnoj razini, usmjerava razvoj liječenja i analiziraju tokovi podataka radi otkrivanja opasnosti za zdravlje, predviđanja pojave bolesti i savjetovanja pacijenata; napominje da se tehnike rudarenja podataka i navigacije podacima mogu primjenjivati za utvrđivanje nedostataka, rizika, trendova i obrazaca povezanih sa skrbi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da je, kad je opasnost neizbježan i sastavni dio istraživanja umjetne inteligencije, potrebno sastaviti i poštovati stroge protokole za procjenu rizika i upravljanje njima uzimajući u obzir da opasnost od štete ne bi trebala biti veća od one u svakodnevnom životu (tj. ljudi ne bi trebali biti izloženi većim ili dodatnim opasnostima u odnosu na one kojima su izloženi u uobičajenom načinu života); |
| --- | --- |

24.

2.2.   Ulaganja

| 25. | napominje da su veća ulaganja u ovo područje važna radi zadržavanja konkurentnosti; iako uviđa da većina ulaganja i inovacija u tom području potječe od poduzeća u privatnom sektoru, ujedno smatra da bi trebalo potaknuti države članice i Komisiju na daljnje ulaganje u istraživanja u tom sektoru i utvrđivanje prioriteta u pogledu razvoja; pozdravlja prijedlog u okviru programa InvestEU i druga javno-privatna partnerstva kojima će se poticati privatno financiranje; smatra da treba poticati koordinaciju između ulaganja javnog i privatnog sektora s ciljem jamčenja usmjerenog razvoja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da bi se ulaganja u umjetnu inteligenciju, koja se mogu okarakterizirati kao u znatnoj mjeri nesigurna, trebala dopuniti financiranjem EU-a, primjerice sredstvima Europske investicijske banke (EIB) ili Europskog investicijskog fonda (EIF), fonda InvestEU i Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU), programa koji mogu pomoći u podjeli rizika; |
| --- | --- |

26.

| 27. | potiče Komisiju da ne dopusti financiranje EU-a za umjetnu inteligenciju u svrhu naoružanja; potiče Komisiju da isključi iz financiranja EU-a poduzeća koja istražuju i razvijaju umjetnu svijest; |
| --- | --- |

27.

| 28. | preporučuje Komisiji da zajamči da EU i europska sveučilišta zadrže intelektualno vlasništvo nad istraživanjima koja su financirana sredstvima EU-a; |
| --- | --- |

28.

2.3.   Inovacije, društveno prihvaćanje i odgovornost

| 29. | napominje da je za svaki veliki tehnološki napredak bilo potrebno prijelazno razdoblje u kojem je većinski dio društva trebao bolje shvatiti tehnologiju i integrirati je u svoj svakodnevni život; |
| --- | --- |

29.

| 30. | napominje da budućnost te tehnologije ovisi o društvenom prihvaćanju te da se veći naglasak mora staviti na adekvatno informiranje o njezinim koristima s ciljem jamčenja boljeg razumijevanja te tehnologije i njezine primjene; isto tako napominje da će, ukoliko društvo ne bude informirano o tehnologiji umjetne inteligencije, to dovesti do manjka motivacije za inovacije u tom sektoru; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da prihvaćanje javnosti ovisi o tome kako se javnost informira o mogućnostima, izazovima i razvoju umjetne inteligencije; preporučuje državama članicama i Komisiji da olakšaju pristup vjerodostojnim informacijama koje se odnose na glavne probleme u vezi s umjetnom inteligencijom i robotikom, kao što su privatnost, sigurnost i transparentnost donošenja odluka; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja to što se u suradnji s regulatornim tijelima primjenjuju regulatorna kontrolirana i sigurna testna okruženja (eng. sandboxes) za uvođenje novih ideja, čime se od samog početka omogućuje uvođenje zaštitnih mjera u tehnologiju, a time i olakšava i potiče njezin ulazak na tržište; naglašava potrebu za uvođenjem regulatornih kontroliranih i sigurnih testnih okruženja svojstvenih za umjetnu inteligenciju u cilju ispitivanja sigurne i učinkovite upotrebe tehnologija umjetne inteligencije u stvarnom okruženju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | napominje da se za veće društveno prihvaćanje umjetne inteligencije mora zajamčiti sigurnost i zaštita sustava koji se primjenjuju; |
| --- | --- |

33.

| 34. | napominje da umjetna inteligencija i jezična tehnologija mogu imati važne primjene u cilju promicanja ujedinjenosti Europe u njezinoj raznolikosti: automatizirani prijevod, razgovorni agenti i osobni asistenti, govorna sučelja za robote i internet stvari, pametna analitika, automatizirano prepoznavanje internetske propagande, lažnih vijesti, govora mržnje; |
| --- | --- |

34.

2.4.   Povoljni uvjeti: povezivost, pristupačnost podataka i računalstvo visokih performansi te infrastruktura u oblaku

| 35. | ističe da je za integraciju robotike i tehnologije umjetne inteligencije u gospodarstvo i društvo potrebna digitalna infrastruktura kojom se omogućuje sveprisutna povezivost; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava da je povezivost preduvjet da Europa postane dio gigabitskog društva te da je umjetna inteligencija jasan primjer eksponencijalnog rasta potražnje za visokokvalitetnom, brzom, sigurnom i sveobuhvatnom povezivosti; smatra da bi Unija i države članice trebale nastaviti promicati mjere za poticanje ulaganja u mreže vrlo visokog kapaciteta u EU-u te njihovo uvođenje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da je brz, zaštićen i siguran razvoj 5G tehnologije nužan kako bi se Uniji omogućilo da u cijelosti iskoristi prednosti umjetne inteligencije i ponudi zaštitu od prijetnji kibersigurnosti, što omogućuje obnovu i razvoj industrija i usluga, koje su okosnica europskog gospodarstva, kao i podupiranje nastanka novih usluga, proizvodnje i tržišta, a to je nužno za osiguravanje novih radnih mjesta i visoke razine zaposlenosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podsjeća da je dostupnost visokokvalitetnih i značajnih podataka ključna za stvarnu konkurentnost u sektoru umjetne inteligencije i poziva javna tijela da zajamče načine prikupljanja i dijeljenja javnih podataka te upravljanja njima tako što bi ih učinila zajedničkim dobrom, uz istodobnu zaštitu privatnosti i osjetljivih podataka; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava važnost kvalitete podataka koji se upotrebljavaju u okviru dubokog učenja; napominje da upotreba zastarjelih, nepotpunih ili netočnih podataka loše kvalitete može dovesti do loših predviđanja te potom diskriminacije i pristranosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | smatra da novi skup pravila kojima se uređuje slobodni protok neosobnih podataka u Uniji omogućuje sve veću dostupnost podataka za inovacije koje se temelje na podacima, olakšavajući time MSP-ovima i start-up poduzećima da razvijaju inovativne usluge omogućene umjetnom inteligencijom i da ulaze na nova tržišta, istodobno omogućujući građanima i poduzećima da ostvaruju koristi od boljih proizvoda i usluga; |
| --- | --- |

40.

| 41. | napominje da umjetna inteligencija ima potencijal da se njome povećaju učinkovitost, udobnost i dobrobit u mnogim sektorima ako istaknuti industrijski dionici budu surađivali s razvojnim programerima umjetne inteligencije; nadalje napominje da je velika količina podataka koji nisu osobne prirode trenutačno u posjedu dionika te se u okviru partnerstava mogu upotrebljavati za povećanje njihove učinkovitosti; smatra da je uspostava suradnje između korisnika i razvojnih programera u području umjetne inteligencije preduvjet kako bi se to ostvarilo; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava važnost interoperabilnosti i istinitosti podataka kako bi se osigurala visoka razina pouzdanosti i sigurnosnih standarda u novim tehnologijama. |
| --- | --- |

42.

| 43. | smatra da je za uspjeh aplikacija umjetne inteligencije koje su prilagođene korisnicima u cijelom EU-u često potrebno opsežno znanje o lokalnim tržištima, kao i pristup odgovarajućim lokalnim podacima za osposobljavanje skupova podataka i njihova upotreba te ispitivanje i provjera valjanosti sustava, osobito u sektorima povezanima s obradom prirodnog jezika; traži od država članica da potiču dostupnost visokokvalitetnog, interoperabilnog i otvorenog javnog sektora, kao i podataka u privatnom vlasništvu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava potrebu za osiguravanjem najveće moguće usklađenosti s politikom Europske unije u području velikih podataka; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja mjere za olakšavanje i podupiranje razmjene i dijeljenja podataka preko granica; |
| --- | --- |

45.

| 46. | napominje da je dijeljenje podataka trenutačno znatno ispod svojega potencijala te da su velike količine podataka nedovoljno iskorištene; |
| --- | --- |

46.

| 47. | priznaje da postoji oklijevanje u pogledu dijeljenja podataka i ističe potrebu za djelovanjem kako bi se ono potaknulo; napominje da nepostojanje zajedničkih standarda također ima veliku ulogu u sposobnosti za dijeljenje podataka; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja propise kao što je Uredba o slobodnom protoku podataka i njezinu važnost u području kao što je umjetna inteligencija kako bi se omogućili djelotvorniji i učinkovitiji postupci; |
| --- | --- |

48.

| 49. | prepoznaje da je potrebno uspostaviti veće tržišno utemeljene poticaje radi poticanja pristupa i dijeljenja podataka; primjećuje da otvorenost podataka nosi rizik ponajprije za ulaganje u podatke; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva da se osigura veća jasnoća u pogledu pravila o vlasništvu nad podacima i uspostavljenih pravnih okvira; napominje da regulatorna nesigurnost dovodi do previše opreznog odgovora industrije; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava važnost europskih inicijativa o računalstvu u oblaku i računalstvu visokih performansi kojima će se dodatno poboljšati razvoj algoritama za duboko učenje i obrada velikih podataka; čvrsto vjeruje da infrastruktura treba biti otvorena javnim i privatnim subjektima sa sjedištem u Uniji i drugdje te da se njome treba upravljati s pomoću najmanje restriktivnih kriterija za pristup kako bi inicijative bile uspješne i relevantne za razvoj umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja osnivanje Europskog zajedničkog poduzeća za računalstvo visokih performansi; naglašava da su superračunala i podatkovna infrastruktura nužni za jamčenje konkurentnog ekosustava inovacija za razvoj tehnologija i aplikacija umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

52.

| 53. | naglašava da računalstvo u oblaku ima ključnu ulogu u poticanju uvođenja umjetne inteligencije; ističe da pristup uslugama u oblaku omogućuje privatnim poduzećima, javnim institucijama, istraživačkim i akademskim institucijama te korisnicima da razvijaju i upotrebljavaju umjetnu inteligenciju na učinkovit i gospodarski održiv način; |
| --- | --- |

53.

3.   
  Industrijska politika

| 54. | iako se umjetna inteligencija i robotika već dugo primjenjuju u industriji, podsjeća da se napreci u području umjetne inteligencije i robotike proširuju i nude široke i raznolike primjene u svim ljudskim aktivnostima; smatra da svaki regulatorni okvir mora obuhvaćati fleksibilnost kojom se omogućuju inovacije i neometan razvoj novih tehnologija i primjena umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naglašava da bi utvrđivanje opsega i primjene umjetne inteligencije trebalo biti rezultat postupka oblikovanja koji se temelji na potrebama i načelima kojima se uzima u obzir željeni rezultat i najbolji način za njegovo postizanje s gospodarskog i socijalnog stajališta; smatra da će postojanje jasnih politika u svim fazama razvoja dovesti do provedbe prikladne za tu svrhu te potaknuti na rješavanje rizika i nedostataka; |
| --- | --- |

55.

| 56. | preporučuje primjenu i promicanje javno-privatnih partnerstava za traženje rješenja za ključne izazove kao što je izgradnja ekosustava podataka i promicanje pristupa podacima te dijeljenja i protoka podataka, istovremeno pružajući zaštitu prava osoba na privatnost; |
| --- | --- |

56.

| 57. | naglašava da je znatan izazov za budućnost sustava umjetne inteligencije nedosljedna kvaliteta tehnologije za proizvodnju softvera te stoga ističe veliku potrebu za standardizacijom izgradnje i upotrebe sustava umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

57.

| 58. | primjećuje napore koji se ulažu na globalnoj razini i prepoznaje potrebu za proaktivnom suradnjom s partnerima, osobito u okviru OECD-a i skupine G20, u pogledu utvrđivanja smjera u kojemu se ova industrija kreće kako bi se zajamčilo da EU ostane konkurentan i očuva jednak pristup među državama, kao i da podijeli koristi razvoja umjetne inteligencije u što širem opsegu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | sa zabrinutošću napominje da se brojna poduzeća izvan Europe i subjekti iz trećih zemalja sve više služe prediktivnim modelima temeljenima na umjetnoj inteligenciji kako bi pružali usluge i ostvarili dodanu vrijednost na tržištima EU-a, osobito na lokalnoj razini, te pratili i po mogućnosti utjecali na politička stajališta, zbog čega predstavljaju potencijalnu prijetnju tehnološkom suverenitetu građana EU-a; |
| --- | --- |

59.

| 60. | naglašava da bi javna potpora za umjetnu inteligenciju trebala biti usmjerena na one strateške sektore u kojima industrija EU-a ima najveće mogućnosti za vodeću ulogu na globalnoj razini i koji imaju dodanu vrijednost u pogledu općeg javnog interesa; |
| --- | --- |

60.

3.1.   Prioritetni sektori

3.1.1.   Javni sektor

| 61. | naglašava da postoji niz prednosti koje se mogu ostvariti s pomoću umjetne inteligencije i robotike u javnom sektoru te pozdravlja povećanje ulaganja u istraživanje i razvoj s ciljem jamčenja napretka u tom pogledu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | naglašava da bi države članice trebale ulagati i u programe obrazovanja i osposobljavanja za umjetnu inteligenciju kako bi pomogle zaposlenicima javnog sektora da prihvate upotrebu umjetne inteligencije i robotike; napominje da bi ujedno trebalo organizirati informativne kampanje za građane koji će se služiti uslugama javnog sektora koje omogućuju sustavi umjetne inteligencije i robotika radi smirivanja strahova zbog gubitka kontrole nad osobnim podacima i uspostavljanja povjerenja; |
| --- | --- |

62.

| 63. | naglašava da informacije javnog sektora predstavljaju izvanredan izvor podataka kojim se može pridonijeti brzom napretku i stvaranju nove strategije za prihvaćanje novih digitalnih tehnologija, osobito umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

63.

| 64. | smatra da se usvajanjem pouzdane umjetne inteligencije u okviru javnog sektora može snažno poduprijeti reforma javne uprave u pogledu donošenja odluka i poboljšati javne usluge, kao i potaknuti na šire prihvaćanje umjetne inteligencije u drugim industrijama; |
| --- | --- |

64.

| 65. | prima na znanje korištenje automatizacije postupaka s pomoću robotike i njezin učinak na poboljšanje postupaka javnog sektora; zapaža njezinu interoperabilnost s postojećim sustavima; |
| --- | --- |

65.

| 66. | traži od država članica da predvode tu digitalnu transformaciju tako da zauzmu položaj kao primarno odgovorni korisnici i kupci pouzdane tehnologije umjetne inteligencije; naglašava da u tom kontekstu države članice moraju prilagoditi svoje politike postupanja s podacima, među ostalim u pogledu prikupljanja javnih podataka, njihove upotrebe, spremanja ili bilježenja, kako bi se omogućilo uvođenje umjetne inteligencije u svim javnim sektorima; |
| --- | --- |

66.

| 67. | naglašava potrebu za uključivanjem javnosti u proces razvoja umjetne inteligencije; stoga poziva Komisiju da objavi sve algoritme, alate ili tehnologiju koju financira ili sufinancira javnost kao otvoreni izvor; |
| --- | --- |

67.

| 68. | smatra da će umjetna inteligencija predstavljati veliku prednost u smislu provedbe načela „samo jednom”, omogućujući kombiniranje baza podataka i informacija iz različitih izvora te olakšavajući time interakciju građana s javnim upravama; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisiju da zajamči zaštitu građana od svih sustava odlučivanja na temelju rangiranja umjetne inteligencije u javnim upravama, sličnih onima koji se planiraju primjenjivati u Kini; |
| --- | --- |

69.

3.1.2.   Zdravlje

| 70. | naglašava da je ljudski kontakt jedan od ključnih aspekata ljudske njege; |
| --- | --- |

70.

| 71. | napominje da bi umjetna inteligencija i robotika sa sobom mogle donijeti prednosti u sektoru pružanja skrbi kako se produžuje očekivani životni vijek, između ostaloga jer liječnicima i medicinskim sestrama ostavljaju više vremena za aktivnosti visoke vrijednosti (npr. interakciju s pacijentima); |
| --- | --- |

71.

| 72. | prima na znanje da je umjetna inteligencija već utjecala na dobrobit, prevenciju, dijagnostiku i istraživanje te uviđa njezin velik potencijal za pružanje personalizirane skrbi; smatra da to naposljetku dovodi do održivijeg i učinkovitijeg zdravstvenog ekosustava utemeljenog na rezultatima; |
| --- | --- |

72.

| 73. | napominje da je stopa pogreške kod dijagnoza koje se postavljaju kombiniranjem umjetne inteligencije i liječničke dijagnoze u načelu znatno niža nego kod dijagnoza koje postavlja samo liječnik (8); |
| --- | --- |

73.

| 74. | ističe da se upotreba podataka u zdravstvenom sektoru mora pažljivo i etično pratiti i da se njome ne smije ni na koji način ometati pristup socijalnoj zaštiti ili osiguranju; |
| --- | --- |

74.

| 75. | smatra da bi u slučaju kada se umjetna inteligencija upotrebljava u medicinskim proizvodima za ugradnju, pacijent trebao imati pravo pregledati i mijenjati izvorni kod koji se upotrebljava u proizvodu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | potrebno je obratiti posebnu pozornost na uporabu velikih podataka (engl. „big data”) u području zdravstva s ciljem povećanja prilika koje ona može donijeti, primjerice, poboljšanje zdravlja pojedinih pacijenata te rad sustava javnog zdravstva država članica, bez snižavanja etičkih standarda i bez ugrožavanja privatnosti ili sigurnosti građana; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ističe, međutim, da postojeći sustav odobravanja medicinskih uređaja možda nije prikladan za tehnologije umjetne inteligencije; poziva Komisiju da pomno prati napredak tih tehnologija i da po potrebi predloži izmjene regulatornog okvira s ciljem izrade okvira koji se odnosi na podjelu građanskopravne odgovornosti između korisnika (liječnika/stručnjaka), proizvođača tehnološkog rješenja i zdravstvene ustanove koja nudi liječenje; naglašava da je pravna odgovornost za štetu u pogledu uporabe umjetne inteligencije glavno pitanje u zdravstvenom sektoru; ističe da je potrebno osigurati da se korisnici ne navode na to da uvijek daju prednost dijagnostičkom rješenju ili liječenju koje se preporučuje tehnološkim instrumentom zbog straha od tužbi za utvrđivanje građanskopravne odgovornosti u slučaju kada svojom stručnom i informiranom prosudbom donesu zaključke koji se djelomično razlikuju; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva države članice i Komisiju da povećaju izdvajanja za tehnologije umjetne inteligencije u zdravstvu u javnom i privatnom sektoru; u tom kontekstu pozdravlja potpisivanje deklaracije o suradnji između 24 države članice EU-a i Norveške s ciljem jačanja učinka ulaganja u umjetnu inteligenciju na europskoj razini; poziva države članice i Komisiju da razmotre trebaju li se programi obuke medicinskog i zdravstvenog osoblja modernizirati i ujednačiti na europskoj razini kako bi se osigurale visoke razine stručnosti i jednaki uvjeti za sve u različitim državama članicama u pogledu znanja i uporabe najnaprednijih tehnoloških instrumenata kirurške i biomedicinske robotike te umjetne inteligencije u svrhu radioloških pretraga; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva Komisiju da radi na strategijama i politikama s pomoću kojih EU može zauzeti položaj globalnog predvodnika u rastućem području tehnologije zdravstvene skrbi, istodobno jamčeći da pacijenti imaju pristup neometanoj i učinkovitoj medicinskoj skrbi; |
| --- | --- |

79.

| 80. | uviđa da bi se boljim postavljanjem dijagnoza moglo spasiti milijune života jer je, prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije, 89 % preuranjenih smrti diljem Europe prouzročeno neprenosivim bolestima; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ističe doprinos umjetne inteligencije i robotike inovativnim preventivnim, kliničkim i rehabilitacijskim praksama i tehnikama u zdravstvenom sektoru, s posebnim naglaskom na koristi koju donose pacijentima s invaliditetom; |
| --- | --- |

81.

| 82. | uviđa da je povećanom uporabom senzora u području robotike proširen opseg pružanja skrbi te da je moguće pacijentima pružiti liječenje i usluge koji su prilagođeniji njihovim potrebama i na daljinu skrbiti o pacijentima koji su u vlastitim domovima te na taj način istovremeno dobiti korisnije podatke; |
| --- | --- |

82.

| 83. | uviđa da se, prema anketi Eurobarometra iz svibnja 2017. (9), građani EU-a i dalje ne osjećaju ugodno pri pomisli na korištenje robota u svakodnevnoj zdravstvenoj skrbi; poziva Komisiju i države članice da razviju strategije i kampanje priopćivanja u cilju podizanja razine osviještenosti o prednostima upotrebe robota u svakodnevnom životu; prije svega navodi ambiciju japanske strategije u području robotike; |
| --- | --- |

83.

3.1.3.   Energija

| 84. | napominje da se s pomoću umjetne inteligencije dobavljačima omogućuje prelazak s preventivnog na prediktivno održavanje imovine i postizanje učinkovitije proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, posebice poboljšanjem pouzdanosti te utvrđivanjem najprikladnijih lokacija za nova postrojenja, čime bi se zajamčilo bolje upravljanje potražnjom i odazivom; |
| --- | --- |

84.

| 85. | prepoznaje da će točniji podaci koje proizvodi umjetna inteligencija o potencijalu proizvodnje obnovljive energije stvoriti veću investicijsku sigurnost za poduzeća i pojedince te time ubrzati energetsku tranziciju prema obnovljivim izvorima energije i pridonijeti dugoročnoj strategiji Unije za klimatski neutralno gospodarstvo; |
| --- | --- |

85.

| 86. | napominje da se rješenja koja uključuju senzore već upotrebljavaju za upravljanje potrošnjom energije u kućama te da su zbog toga ostvarene znatne uštede energije i novca; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pozdravlja potencijal umjetne inteligencije u oblikovanju, prepoznavanju i ublažavanju učinka ljudskih aktivnosti na klimu; napominje da se, iako zbog povećane digitalizacije nastaju nove energetske potrebe, njome ujedno može uvesti veću učinkovitost u energetski intenzivne sektore i omogućiti bolje razumijevanje postupaka te dovesti do njihova poboljšanja; |
| --- | --- |

87.

| 88. | naglašava da veća digitalizacija sektora energije dovodi do nastanka većih energetskih mreža koje su izloženije kiberprijetnjama; poziva države članice i Komisiju da digitalnu transformaciju u energetskim sektorima poprate mjerama, kao što je umjetna inteligencija, kojima se poboljšava kibersigurnost; |
| --- | --- |

88.

3.1.4.   Promet

| 89. | pozdravlja činjenicu da se uvođenjem autonomnih vlakova i motornih vozila s pomoću umjetne inteligencije i robotike mogu znatno poboljšati naši prometni sustavi; poziva na povećanje broja istraživanja i veća ulaganja u tom području s ciljem jamčenja njegova sigurnog i učinkovitog razvoja; ističe goleme mogućnosti i za velika tehnološka poduzeća i za mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

89.

| 90. | napominje da se smanjenjem faktora ljudske pogreške u sektoru prometa može poboljšati učinkovitost sustava, uz manji broj nesreća zahvaljujući jasnijim procjenama i predvidljivoj prirodi tehnologije, manje kašnjenja, mogućnost mapiranja uzoraka u prometu i pružanje usluga prema rasporedu te veće uštede, s manje pogrešaka vozača i pojednostavnjenim internim procesima; |
| --- | --- |

90.

| 91. | napominje da će zbog većeg broja autonomnih vozila u budućnosti nastati rizici u pogledu privatnosti podataka i tehnički kvarovi te će odgovornost prijeći s vozača na proizvođača, zbog čega će osiguravajuća društva morati promijeniti način na koji računaju rizik koji će preuzeti; |
| --- | --- |

91.

| 92. | napominje da se glasovna komunikacija sve više upotrebljava u interakciji s vozilima i sustavima prijevoza, no te su značajke dostupne samo na nekoliko europskih jezika te bi stoga trebalo zajamčiti da se svi Europljani mogu služiti tom mogućnošću na materinskom jeziku; |
| --- | --- |

92.

3.1.5.   Poljoprivreda i lanac opskrbe hranom

| 93. | napominje da se umjetnom inteligencijom može ubrzati disruptivna transformacija postojećeg prehrambenog sustava u raznolikiji, otporniji, regionalno prilagođeniji i zdraviji model za budućnost; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ističe ulogu koju umjetna inteligencija može imati u naporima koji se ulažu u rješavanje pitanja sigurnosti opskrbe hranom, predviđanje pojava gladi i bolesti koje se prenose hranom, smanjenje gubitaka i rasipanja hrane te poboljšanje održivog upravljanja zemljištem, vodom i drugim okolišnim resursima koji su ključni za zdravlje ekosustava; |
| --- | --- |

94.

| 95. | naglašava da se umjetnom inteligencijom može intervenirati na kritičnim točkama lanca vrijednosti prehrambenog sustava od proizvodnje do potrošnje te poboljšati naša sposobnost da iz temelja promijenimo način na koji proizvodimo, obrađujemo i kupujemo hranu boljim informiranjem o praksama planiranja upotrebe zemljišta; |
| --- | --- |

95.

| 96. | napominje da se umjetnom inteligencijom može poboljšati upravljanje resursima i ulazna učinkovitost, smanjiti rasipanje nakon žetve te utjecati na odluke o potrošnji; |
| --- | --- |

96.

| 97. | napominje da umjetna inteligencija u obliku precizne poljoprivrede ima potencijal za narušavanje poljoprivredne proizvodnje, kao i za šire upravljanje zemljištem, poboljšanjem planiranja upotrebe zemljišta, predviđanja prenamjene zemljišta i praćenja zdravlja usjeva te istodobni potencijal za uvođenje radikalnih promjena u predviđanje ekstremnih vremenskih uvjeta; |
| --- | --- |

97.

| 98. | napominje da se umjetnom inteligencijom može radikalno mijenjati isporuka ulaznih materijala, suzbijanje nametnika i upravljanje poljoprivrednim gospodarstvima, utjecati na poljoprivredne prakse, mijenjati način isporuke proizvoda osiguranja i pomoći u predviđanju i izbjegavanju buduće pojave gladi i teške akutne pothranjenosti; |
| --- | --- |

98.

| 99. | napominje da se umjetnom inteligencijom može omogućiti donošenje optimalnih odluka o tome kako upravljati poljoprivrednim sustavima i potaknuti razvoj sustava za potporu odlučivanju i preporuke poboljšavanjem učinkovitosti poljoprivrednih gospodarstava i njihova zdravlja; |
| --- | --- |

99.

3.1.6.   Kibersigurnost

| 100. | napominje da je kibersigurnost važan aspekt umjetne inteligencije, osobito s obzirom na izazove u pogledu transparentnosti umjetne inteligencije visoke razine; smatra da bi tehnološku perspektivu, uključujući reviziju izvornog koda i zahtjeva u pogledu transparentnosti i odgovornosti, trebalo nadopuniti institucionalnim pristupom koji se bavi izazovima uvođenja umjetne inteligencije razvijene u drugim zemljama na jedinstveno tržište EU-a; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva na brzu provedbu Akta o kibersigurnosti; napominje da bi se razvojem programa EU-a za certificiranje trebao zajamčiti otporniji razvoj i provedba sigurnih sustava umjetne inteligencije i robotike; |
| --- | --- |

101.

| 102. | smatra da umjetna inteligencija istodobno može biti prijetnja kibersigurnosti i sredstvo za borbu protiv kibernapada; smatra da bi Agencija EU-a za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) trebala pripremiti akcijski plan o kibersigurnosti u području umjetne inteligencije, kojim bi se trebali procijeniti i riješiti prijetnje i nedostaci svojstveni za umjetnu inteligenciju; |
| --- | --- |

102.

| 103. | naglašava važnost jačanja industrijske baze kao strateške sastavnice sigurnog razvoja umjetne inteligencije; naglašava da Europa mora ulagati u svoju tehnološku neovisnost kako bi se zajamčila ambiciozna razina kibersigurnosti, zaštita podataka i pouzdane usluge IKT-a; naglašava da EU hitno mora razviti vlastitu infrastrukturu, podatkovne centre, oblake i sastavnice kao što su grafički procesori i čipovi; |
| --- | --- |

103.

| 104. | napominje da se umjetna inteligencija razvija i da hakeri postaju napredniji te će stoga biti nužno imati snažna rješenja za kibersigurnost; |
| --- | --- |

104.

| 105. | uviđa da će se provedbom rješenja umjetne inteligencije u kibersigurnosti omogućiti predviđanje, sprječavanje i ublažavanje prijetnji; |
| --- | --- |

105.

| 106. | naglašava da je, iako će umjetna inteligencija moći pružiti bolju pokrivenost u pogledu otkrivanja prijetnji, nužno osigurati ljudsko tumačenje tih prijetnji kako bi se otkrilo jesu li stvarne; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poziva Komisiju da istraži upotrebu aplikacija za kibersigurnost koje se temelje na tehnologiji ulančanih blokova kojima se poboljšavaju otpornost, povjerenje i pouzdanost infrastrukture umjetne inteligencije s pomoću modela šifriranja podataka bez posrednika; poziva Komisiju da istraži mogućnost nagrađivanja građana za njihove podatke putem tokena; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poziva Komisiju na jačanje kapaciteta EU-a u pogledu kibersigurnosti dodatnim objedinjavanjem i koordiniranjem napora diljem Europe; |
| --- | --- |

108.

3.1.7.   Mala i srednja poduzeća

| 109. | uviđa važnost MSP-ova za uspjeh umjetne inteligencije; pozdravlja inicijativu Komisije da uspostavi platformu za umjetnu inteligenciju na zahtjev kojom će se potaknuti prijenos tehnologije i ubrzati rast novoosnovanih poduzeća te malih i srednjih poduzeća; poziva Komisiju da promiče digitalnoinovacijske centre za umjetnu inteligenciju koji ne dovode do stvaranja dodatnih administrativnih slojeva nego su usmjereni na ubrzanje ulaganja u projekte koji su dokazano učinkoviti; |
| --- | --- |

109.

| 110. | napominje da troškovi ulaganja u umjetnu inteligenciju dovode do velikih prepreka uključivanju MSP-ova; potvrđuje da bi rasprostranjeno prihvaćanje umjetne inteligencije među potrošačima smanjilo rizik tih ulaganja za MSP-ove; |
| --- | --- |

110.

| 111. | ističe potrebu za promicanjem i prihvaćanja umjetne inteligencije od strane MSP-ova i njezina korištenja od strane potrošača; |
| --- | --- |

111.

| 112. | naglašava važnost ciljanih mjera kako bi se zajamčilo da mala i srednja poduzeća i novoosnovana poduzeća mogu prihvatiti tehnologije umjetne inteligencije te imati koristi od njih; smatra da bi procjene učinka novog zakonodavstva EU-a o tehnološkom razvoju umjetne inteligencije trebale biti obvezne i da bi se takve procjene učinka ujedno trebale razmatrati na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

112.

| 113. | naglašava da umjetna inteligencija može biti ključno sredstvo za MSP-ove, ali i povećati utjecaj subjekata koji su napredni u prihvaćanju novih tehnologija i razvojnih programera; ističe stoga da je, sa stajališta konkurencije, potrebno zajamčiti da se nova narušavanja ispravno procjenjuju i rješavaju; |
| --- | --- |

113.

4.   
  Pravni okvir za umjetnu inteligenciju i robotiku

| 114. | poziva Komisiju da u cilju poticanja regulatornog okruženja koje pogoduje razvoju umjetne inteligencije te u skladu s načelima bolje regulative redovito preispituje postojeće zakonodavstvo kako bi zajamčila njegovu primjerenost svrsi u pogledu umjetne inteligencije, uz istodobno poštovanje temeljnih vrijednosti EU-a, te da nastoji izmijeniti ili zamijeniti nove prijedloge u kojima se pokazalo da to nije slučaj; |
| --- | --- |

114.

| 115. | pozdravlja uspostavu participativnih platformi koje se temelje na umjetnoj inteligenciji, čime se građanima omogućuje da se njihov glas uistinu čuje i da se obraćaju vladama davanjem prijedloga, uključujući putem participativnih proračuna i drugih instrumenata izravne demokracije; naglašava da se projektima u kojima se primjenjuje pristup „odozdo prema gore” može poticati sudjelovanje građana i pomoći ljudima da donose informirane odluke na učinkovit i više demokratski način; |
| --- | --- |

115.

| 116. | napominje da je umjetna inteligencija pojam koji obuhvaća širok spektar proizvoda i primjena, od automatizacije, algoritama, ograničene umjetne inteligencije do opće umjetne inteligencije; smatra da bi donošenju sveobuhvatnog zakona ili uredbe o umjetnoj inteligenciji trebalo pristupiti s oprezom jer se sektorskim uređenjem mogu pružiti politike koje su dovoljno općenite, ali i dorađene do razine na kojoj su značajne za industrijski sektor; |
| --- | --- |

116.

| 117. | naglašava da okvir politike mora biti osmišljen kako bi se njime potaknuo razvoj svih vrsta umjetne inteligencije, a ne samo sustavi dubokog učenja, koji zahtijevaju golemu količinu podataka; |
| --- | --- |

117.

4.1.   Unutarnje tržište za umjetnu inteligenciju

| 118. | naglašava važnost načela međusobnog priznavanja u prekograničnoj upotrebi pametne robe, uključujući robote i robotske sustave; podsjeća da se, prema potrebi, ispitivanjem, certificiranjem i sigurnošću proizvoda treba zajamčiti integrirana i zadana sigurnost određene robe; u ovom kontekstu primjećuje važnost rada i na etičkim aspektima umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

118.

| 119. | naglašava da se zakonodavstvom EU-a u pogledu provedbe strategije jedinstvenog digitalnog tržišta trebaju ukloniti prepreke uvođenju umjetne inteligencije; poziva Komisiju da ocijeni u kojim je područjima potrebno ažurirati politike i regulatorne okvire kako bi se izgradilo jedinstveno europsko tržište za umjetnu inteligenciju; |
| --- | --- |

119.

| 120. | uviđa da se robotika i umjetna inteligencija sve više koriste u autonomnim vozilima, poput autonomnih automobila i civilnih dronova; skreće pozornost na činjenicu da neke države članice već donose zakonodavstvo u tom području ili ga pak razmatraju, što bi moglo rezultirati mozaikom nacionalnih zakonodavstava kojim bi se otežao razvoj autonomnih vozila; stoga poziva na donošenje niza jedinstvenih propisa Unije kojima će se postići prava ravnoteža između interesa korisnika, poduzeća i ostalih zainteresiranih strana i potencijalnih rizika za njih, a čime će se izbjeći prekomjerna regulacija u području robotike i sustava umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

120.

| 121. | potiče države članice da moderniziraju svoje sustave stručnog osposobljavanja i obrazovanja kako bi uzele u obzir znanstveni napredak i razvoj u području umjetne inteligencije, u skladu s Direktivom o ispitivanju proporcionalnosti (10) i Direktivom o priznavanju stručnih kvalifikacija (11), te kako bi profesionalne usluge EU-a učinile globalno konkurentnima u predstojećim desetljećima; |
| --- | --- |

121.

| 122. | naglašava da se umjetna inteligencija primjenjuje u različitim sektorima u kojima je standardizacija od velike važnosti, kao što su pametna proizvodnja, robotika, autonomna vozila, virtualna stvarnost, zdravstvo i analiza podataka, te smatra da će standardizacija umjetne inteligencije na razini cijelog EU-a potaknuti inovacije i zajamčiti visoku razinu zaštite potrošača; prepoznaje da je zbog postojanja znatnog broja standarda u vezi s pitanjima kao što su sigurnost, pouzdanost i interoperabilnost potrebno dodatno promicati i razvijati zajedničke standarde za robotiku i umjetnu inteligenciju i da to treba biti među prioritetima Unije; poziva Komisiju da se u suradnji s tijelima EU-a za normizaciju nastavi povezivati s međunarodnim tijelima za normizaciju radi poboljšanja standarda u ovom području; |
| --- | --- |

122.

| 123. | podsjeća da su mnogi aspekti politike koji su bitni za usluge omogućene umjetnom inteligencijom, uključujući pravila o zaštiti potrošača i politiku o etici i odgovornosti, obuhvaćeni postojećim regulatornim okvirom za usluge, odnosno Direktivom o uslugama (12), Direktivom o priznavanju stručnih kvalifikacija i Direktivom o e-trgovini (13); naglašava, u tom kontekstu, da ljudi uvijek moraju imati krajnju odgovornost za donošenje odluka, osobito u području profesionalnih usluga kao što su zdravstvena, pravna i računovodstvena struka; smatra da je potrebno razmisliti o tome je li potreban nadzor kvalificiranog stručnjaka, u cilju zaštite legitimnih ciljeva od javnog interesa i pružanja usluga visoke kvalitete; |
| --- | --- |

123.

| 124. | uviđa važnost poboljšanih digitalnih usluga, kao što su virtualni pomoćnici, „chatbots” i virtualni agenti, koji donose dosad neviđenu operativnu učinkovitost te istodobno prepoznaje potrebu za razvojem umjetne inteligencije usmjerene na čovjeka i utemeljene na potrebama tržišta za donošenje boljih i pouzdanijih odluka s obzirom na ograničenja autonomije umjetne inteligencije i robotike; |
| --- | --- |

124.

4.2.   Osobni podaci i privatnost

| 125. | naglašava da je potrebno pružiti visoku razinu sigurnosti, zaštite i privatnosti podataka koji se upotrebljavaju u ljudskoj komunikaciji s robotima i umjetnom inteligencijom; stoga poziva Komisiju i države članice da načela integrirane sigurnosti i privatnosti uključe u svoje politike povezane s robotikom i umjetnom inteligencijom; |
| --- | --- |

125.

| 126. | ponavlja da se pravo na zaštitu privatnog života i pravo na zaštitu osobnih podataka, u skladu s člancima 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima i člankom 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, primjenjuju na sva područja robotike i umjetne inteligencije te da je potrebno u cijelosti poštovati pravni okvir Unije za zaštitu podataka; ističe odgovornost programera sustava robotike i umjetne inteligencije da razvijaju proizvode na način da budu sigurni i prilagođeni svrsi te da slijede postupke za obradu podataka u skladu s postojećim zakonodavstvom, povjerljivošću, anonimnošću te pravednim i zakonitim postupanjem; |
| --- | --- |

126.

| 127. | poziva Komisiju da zajamči da sve zakonodavstvo Unije o umjetnoj inteligenciji sadrži mjere i pravila kojima se uzima u obzir brz tehnološki razvoj u tom području kako bi se zajamčilo da zakonodavstvo Unije ne zaostaje za krivuljom tehnološkog razvoja i stavljanja tehnologije u upotrebu; naglašava potrebu za time da takvo zakonodavstvo bude u skladu s pravilima o privatnosti i zaštiti podataka; poziva na preispitivanje pravila, načela i kriterija u vezi s upotrebom kamera i senzora u robotima i u vezi s umjetnom inteligencijom, u skladu s pravnim okvirom Unije za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

127.

| 128. | poziva Komisiju da zajamči da se svim budućim regulatornim okvirima EU-a za umjetnu inteligenciju zajamče privatnost i povjerljivost komunikacije, zaštita osobnih podataka, uključujući načela zakonitosti, pravednosti i transparentnosti, integrirana i zadana zaštita podataka, ograničenje svrhe, ograničenje skladištenja, točnost i smanjenje količine podataka u skladu sa zakonodavstvom Unije o zaštiti podataka te sigurnost, osobna sigurnost i druga temeljna prava, kao što je pravo na slobodu izražavanja i informacija; |
| --- | --- |

128.

| 129. | naglašava da se pravo na privatnost uvijek mora poštovati te da se osobe ne smije pojedinačno identificirati; smatra da bi razvojni programeri umjetne inteligencije uvijek trebali imati jasno, nedvosmisleno i informirano odobrenje te da su programeri umjetne inteligencije odgovorni za razvijanje i poštovanje postupaka za valjano odobrenje, povjerljivost, anonimnost te pravedno i zakonito postupanje; smatra da programeri moraju poštovati sve zahtjeve za uništavanje svih relevantnih podataka ili za njihovo uklanjanje iz skupova podataka; |
| --- | --- |

129.

| 130. | podsjeća da se u Uredbi (EU) 2018/1807 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o okviru za slobodan protok neosobnih podataka u Europskoj uniji (14) navodi da se, u slučaju da tehnološki razvoj omogući da se anonimizirani podaci pretvore u osobne podatke, takvi podaci trebaju smatrati osobnim podacima i da se Opća uredba o zaštiti podataka (15) treba primjenjivati na odgovarajući način; |
| --- | --- |

130.

4.3.   Odgovornost

| 131. | pozdravlja inicijativu Komisije za osnivanje stručne skupine o odgovornosti i novim tehnologijama kako bi se EU-u omogućila stručna znanja o primjenjivosti Direktive o odgovornosti za proizvode (16) na tradicionalne proizvode, nove tehnologije i nove društvene izazove (uspostava Direktive o odgovornosti za proizvode) te mu se pomoglo u razvoju načela koja mogu poslužiti kao smjernice za moguće prilagodbe primjenjivih zakona koji se odnose na nove tehnologije (uspostava novih tehnologija) na razini EU-a i na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

131.

| 132. | međutim, izražava žaljenje zbog toga što tijekom ovog parlamentarnog saziva nije podnesen zakonodavni prijedlog, čime se odgađa ažuriranje pravila o odgovornosti na razini EU-a i ugrožava pravna sigurnost u cijelom EU-u u tom području, i za trgovce i za potrošače; |
| --- | --- |

132.

| 133. | napominje da inženjeri za umjetnu inteligenciju ili poduzeća koja ih zapošljavaju i dalje trebaju biti odgovorni za društvene i ekološke posljedice sustava umjetne inteligencije i robotike, kao i za njihove posljedice za ljudsko zdravlje sadašnjih i budućih generacija; |
| --- | --- |

133.

4.4.   Zaštita potrošača i osnaživanje

| 134. | naglašava da je povjerenje potrošača ključno za razvoj umjetne inteligencije i da sustavi koji se temelje na umjetnoj inteligenciji obrađuju sve više podataka o potrošačima, što ih čini glavnom metom kibernapada; također naglašava činjenicu da umjetna inteligencija mora funkcionirati na način koji nije štetan za građane i potrošače i smatra da integritet podataka i algoritmi na koje se oslanja stoga moraju biti zajamčeni; |
| --- | --- |

134.

| 135. | smatra da bi tehnologije umjetne inteligencije razvijene za proizvodnju i za osobnu uporabu trebale podlijegati provjerama sigurnosti proizvoda koje provode tijela odgovorna za nadzor tržišta i pravilima o zaštiti potrošača kako bi se, prema potrebi, zajamčili minimalni sigurnosni standardi i smanjio rizik od nesreća koje proizlaze iz interakcije s ljudima ili rada u blizini ljudi; smatra da se etičke dvojbe i pitanja zaštite podataka, uključujući podatke trećih strana i osobne podatke, građansku odgovornost i kibersigurnost, trebaju razmatrati u svim politikama o umjetnoj inteligenciji; |
| --- | --- |

135.

4.5.   Prava intelektualnog vlasništva

| 136. | podsjeća na svoju prethodno spomenutu rezoluciju od 16. veljače 2017. u kojoj je istaknuo da ne postoje posebne pravne odredbe za robotiku, ali da se postojeći pravni režimi i doktrine mogu primijeniti na robotiku, s time da neke aspekte treba posebno razmotriti; ponovno upućuje svoj poziv iz te rezolucije Komisiji da podrži horizontalan i tehnološki neutralan pristup intelektualnom vlasništvu koji se primjenjuje na različite sektore u kojima bi se mogla koristiti robotika; |
| --- | --- |

136.

| 137. | u tom smislu pozdravlja komunikaciju Komisije institucijama o smjernicama o određenim aspektima Direktive 2004/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi prava intelektualnog vlasništva (17) (COM(2017)0708), ali ističe potrebu za praćenjem mjerodavnosti i učinkovitosti pravila o pravima intelektualnog vlasništva za upravljanje razvojem umjetne inteligencije; u tom kontekstu naglašava važnost provjera prikladnosti; |
| --- | --- |

137.

5.   
  Etički aspekti

| 138. | smatra da djelovanja i primjene umjetne inteligencije trebaju biti u skladu s etičkim načelima i relevantnim nacionalnim i međunarodnim pravom te pravom Unije; |
| --- | --- |

138.

| 139. | poziva na donošenje etičke povelje s najboljim praksama u području umjetne inteligencije i robotike koju bi poduzeća i stručnjaci trebali primjenjivati; |
| --- | --- |

139.

| 140. | poziva Komisiju i države članice da promiču snažnu i transparentnu suradnju među javnim i privatnim sektorom te akademskim krugovima, čime bi se pojačala razmjena znanja, te da promiču obrazovanje i osposobljavanje programera u pogledu etičkih posljedica, sigurnosti i poštovanja temeljnih prava te obrazovanje i osposobljavanje potrošača u pogledu korištenja robotike i umjetne inteligencije, s posebnim naglaskom na sigurnosti i privatnosti podataka; |
| --- | --- |

140.

| 141. | poziva Komisiju da zajamči da aplikacije temeljene na umjetnoj inteligenciji ne upotrebljavaju podatke prikupljene iz različitih izvora bez prethodnog pristanka ispitanika; poziva Komisiju da uspostavi okvir kojim se osigurava da će pristanak ispitanika generirati podatke samo za predviđene svrhe; |
| --- | --- |

141.

| 142. | poziva Komisiju da poštuje pravo građana na život izvan interneta i da zajamči da neće biti diskriminacije građana o kojima nema zabilježenih podataka; |
| --- | --- |

142.

5.1.   Tehnologija usmjerena na čovjeka

| 143. | naglašava da je potrebno utvrditi etička pravila s ciljem jamčenja razvoja umjetne inteligencije usmjerenog na čovjeka, odgovornosti i transparentnosti algoritamskih sustava za donošenje odluka, jasnih pravila o odgovornosti i pravednosti; |
| --- | --- |

143.

| 144. | pozdravlja inicijativu Komisije da uspostavi Stručnu skupinu na visokoj razini za umjetnu inteligenciju te mrežu saveza EU-a za umjetnu inteligenciju u cilju izrade etičkih smjernica za umjetnu inteligenciju; traži od Komisije da zajamči najšire moguće prihvaćanje tih etičkih smjernica u industriji, akademskoj zajednici i javnim upravama; preporučuje da države članice uvrste smjernice u svoje nacionalne strategije o umjetnoj inteligenciji te razviju stvarne strukture odgovornosti za industrije i vlade u oblikovanju i primjeni umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

144.

| 145. | smatra da je nužno kontinuirano pratiti provedbu etičkih smjernica u pogledu umjetne inteligencije i njihova utjecaja na razvoj umjetne inteligencije usmjerene na čovjeka; traži od Komisije da analizira jesu li dobrovoljne etičke smjernice dovoljne da zajamče da uključivo uvođenje umjetne inteligencije s integriranim etičkim načelima ne dovede do gospodarskih i društvenih podjela u društvima EU-a te da prema potrebi predloži regulatorne i političke mjere; |
| --- | --- |

145.

| 146. | napominje nedavne promjene u praćenju analitike ponašanja i prilagodbi na nju; poziva Komisiju da izradi etički okvir kojim se ograničava njezina upotreba; potiče Komisiju da podigne razinu osviještenosti o umjetnoj inteligenciji i pokrene informativnu kampanju o umjetnoj inteligenciji i njezinoj upotrebi u odnosu na analitiku ponašanja; |
| --- | --- |

146.

5.2.   Vrijednosti ugrađene u tehnologiju – integrirana etika

| 147. | ističe da bi okvirne etičke smjernice trebale biti utemeljene na načelima djelovanja u interesu dobrobiti, neštetnosti, autonomije i pravde, kao i na načelima i vrijednostima utvrđenima u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji i u Povelji o temeljnim pravima, kao što su ljudsko dostojanstvo, ravnopravnost, pravda i jednakost, nediskriminacija, informirani pristanak, zaštita privatnog i obiteljskog života i podataka, kao i na drugim temeljnim načelima i vrijednostima prava Unije kao što su nestigmatizacija, transparentnost, autonomija, individualna i društvena odgovornost, te na postojećoj etičkoj praksi i kodeksima; |
| --- | --- |

147.

| 148. | smatra da Europa treba biti svjetski predvodnik u uvođenju isključivo umjetne inteligencije s integriranim etičkim načelima; naglašava da je za to potrebno zajamčiti upravljanje etičkim načelima u umjetnoj inteligenciji na različitim razinama; preporučuje da države članice uspostave tijela za praćenje etičkih načela umjetne inteligencije i nadzor nad njima te da potiču poduzeća koja razvijaju umjetnu inteligenciju da uspostave etičke odbore i izrade etičke smjernice za svoje razvojne programere umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

148.

| 149. | naglašava da se europski standardi za umjetnu inteligenciju moraju temeljiti na načelima digitalne etike, ljudskog dostojanstva, poštovanja temeljnih prava, zaštite podataka i sigurnosti, doprinoseći tako izgradnji povjerenja među korisnicima; ističe da je važno iskoristiti potencijal EU-a za stvaranje snažne infrastrukture za sustave umjetne inteligencije na temelju visokih standarda podataka i poštovanja čovjeka; napominje da transparentnost i objašnjivost trebaju biti sastavni dio razvoja umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

149.

| 150. | napominje da bi automatizirani sustavi oružja i dalje trebali imati pristup umjetnoj inteligenciji koji podrazumijeva da čovjek zapovijeda; |
| --- | --- |

150.

5.3.   Donošenje odluka – ograničenja autonomije umjetne inteligencije i robotike

| 151. | ističe teškoću i složenost predviđanja budućeg ponašanja mnogih složenih sustava umjetne inteligencije i novih ponašanja sustava umjetne inteligencije koji su u međusobnoj interakciji; traži od Komisije da procijeni postoji li potreba za posebnim zakonodavstvom u pogledu donošenja odluka s pomoću umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

151.

| 152. | napominje da će umjetna inteligencija ostati koristan alat za suradnju u okviru ljudskog djelovanja radi poboljšanja uspješnosti i smanjenja pogrešaka; |
| --- | --- |

152.

| 153. | poziva na to da se zajamči pravo na informiranje, pravo ulaganja žalbe i pravo na naknadu u slučajevima kada se umjetna inteligencija upotrebljava za donošenje odluka koje utječu na pojedince i koje predstavljaju znatan rizik za prava i slobode pojedinca ili im mogu naštetiti; |
| --- | --- |

153.

| 154. | naglašava da se algoritmi koji se upotrebljavaju u sustavima za donošenje odluka ne smiju primijeniti bez prethodne procjene učinka algoritma, osim ako je jasno da nemaju značajan utjecaj na život pojedinaca; |
| --- | --- |

154.

| 155. | smatra da bi umjetna inteligencija, osobito sustavi s ugrađenom autonomijom i mogućnošću samostalnog izdvajanja, prikupljanja i dijeljenja osjetljivih informacija s različitim dionicima te mogućnošću samostalnog učenja, pa čak i samoizmjene, trebala podlijegati pouzdanim načelima; naglašava da sustavi umjetne inteligencije ne smiju čuvati ili otkrivati povjerljive osobne informacije bez izričitog odobrenja izvora te informacije; |
| --- | --- |

155.

5.4.   Transparentnost, pristranost i objašnjivost algoritama

| 156. | ističe da, iako umjetna inteligencija sa sobom nosi brojne koristi u pogledu automatizacije i donošenja odluka, ujedno nosi i inherentni rizik u slučaju kada su algoritmi statički i netransparentni; u tom kontekstu ističe potrebu za većom transparentnošću u pogledu algoritama; |
| --- | --- |

156.

| 157. | poziva Komisiju, države članice i tijela za zaštitu podataka da utvrde algoritamsku diskriminaciju i pristranost te poduzmu sve moguće mjere kako bi ih suzbili ili sveli na minimalnu razinu, kao i da osmisle čvrst zajednički etički okvir za transparentnu obradu osobnih podataka i automatizirano donošenje odluka za usmjeravanje upotrebe podataka i provedbe zakonodavstva Unije; |
| --- | --- |

157.

| 158. | ističe da se svaki sustav umjetne inteligencije mora razvijati poštujući načela transparentnosti i odgovornosti povezane s algoritmima tako da se omogući ljudsko razumijevanje njegovih postupaka; napominje da korisnici moraju znati kako se njihovi podaci, drugi podaci i podaci izvedeni iz njihovih podataka upotrebljavaju pri komuniciranju sa sustavom umjetne inteligencije ili s ljudima koji se koriste sustavom umjetne inteligencije ako se želi izgraditi povjerenje u umjetnu inteligenciju i omogućiti njezin napredak; smatra da će korisnici tako moći bolje razumjeti strojeve i imati više povjerenja u njih; naglašava da razumljivost odluka mora biti standard EU-a u skladu s člancima 13., 14. i 15. Opće uredbe o zaštiti podataka; podsjeća na to da se Općom uredbom o zaštiti podataka već pruža pravo pojedinca da bude informiran o logici obrade podataka; naglašava da pojedinci, u skladu s člankom 22. Opće uredbe o zaštiti podataka, imaju pravo na ljudsku intervenciju kad odluka koja se temelji na automatiziranoj obradi uvelike utječe na njih; |
| --- | --- |

158.

| 159. | ističe da bi stoga Komisija, Europski odbor za zaštitu podataka, nacionalna tijela za zaštitu podataka i druga neovisna nadzorna tijela u budućnosti trebala imati ključnu ulogu u promicanju transparentnosti i zakonitog postupanja, opće pravne sigurnosti i, točnije, konkretnih normi kojima se štite temeljna prava te jamstva povezana s primjenom obrade i analize podataka; poziva na bliskiju suradnju među tijelima nadležnima za nadzor ponašanja ili upravljanje ponašanjem u digitalnom okruženju; poziva na odgovarajuće financiranje tih tijela te zapošljavanje dovoljnog broja zaposlenika; |
| --- | --- |

159.

| 160. | prepoznaje da se algoritmi strojnog učenja osposobljavaju za samostalno učenje bez programiranja te pridonose automatizaciji i donošenju odluka; poziva na to da se smjernicama o umjetnoj inteligenciji rješavaju pitanja povezana s algoritamskom transparentnošću, odgovornošću i pravednošću; |
| --- | --- |

160.

| 161. | naglašava važnost objašnjivosti rezultata, procesa i vrijednosti sustava umjetne inteligencije jer ih to čini razumljivima korisnicima koji su laici u području tehnike, kojima se na taj način pružaju korisne informacije, a to je nužno za procjenu pravednosti i stjecanje povjerenja; |
| --- | --- |

161.

| 162. | ističe da se zbog nedostatka transparentnosti tih tehnologija i njihovih primjena postavlja niz etičkih pitanja; |
| --- | --- |

162.

| 163. | napominje da bi sustavi umjetne inteligencije trebali biti shvatljivi ljudima i pružati značajne informacije kako bi se mogle dati povratne informacije; prepoznaje da snaga modela umjetne inteligencije ovisi o povratnim informacijama i ponovnoj procjeni te potiče taj postupak; |
| --- | --- |

163.

| 164. | napominje da su građani zabrinuti zbog toga što ne znaju kad se umjetna inteligencija upotrebljava i koje će se informacije obrađivati; preporučuje jasno objavljivanje u slučajevima kada se građani koriste umjetnom inteligencijom; ističe da je važno da podaci koji se prenose budu sigurni kako bi se održalo povjerenje potrošača; |
| --- | --- |

164.

| 165. | smatra da bi tvorci politika trebali regulirati odgovornost povezanu s algoritmima s pomoću procjena učinaka utemeljenih na utvrđenim parametrima; |
| --- | --- |

165.

| 166. | napominje da se samim otkrivanjem računalnog koda neće riješiti pitanje transparentnosti umjetne inteligencije jer se time ne bi otkrilo postojeće inherentne pristranosti te se ne bi objasnio proces strojnog učenja; ističe da transparentnost ne podrazumijeva samo transparentnost koda nego i podataka i automatiziranog donošenja odluka; |
| --- | --- |

166.

| 167. | uviđa da bi transparentnost izvornog koda mogla dovesti do zlouporabe algoritama i poigravanja s njima; |
| --- | --- |

167.

| 168. | naglašava važnost suzbijanja pristranosti razvojnih programera, a time i potrebu za raznolikom radnom snagom u svim područjima sektora informacijske tehnologije te sigurnosnim mehanizmima za sprečavanje da pristranosti na temelju spola i dobi budu dio sustava umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

168.

| 169. | priznaje da bi otkrivanje koda ili poslovnih tajni ujedno odvratilo poduzeća od istraživanja i razvijanja novog koda jer bi njihovo intelektualno vlasništvo bilo ugroženo; napominje da bi se razvojem umjetne inteligencije trebala poticati razumljivost modela i njihova interakcija s ulaznim podacima i podacima o osposobljavanju; |
| --- | --- |

169.

| 170. | priznaje da transparentnost i objašnjivost, iako mogu omogućiti otkrivanje nedostataka, ne jamče pouzdanost, sigurnost i pravednost; smatra da je stoga odgovornost ključna za postizanje pouzdane umjetne inteligencije, što se može ostvariti na različite načine, kao što su procjene učinka algoritama, revizije i certificiranje; |
| --- | --- |

170.

| 171. | naglašava potrebu za razvojem protokola za kontinuirano praćenje i otkrivanje algoritamskih pristranosti; |
| --- | --- |

171.

| 172. | ističe da tvorci algoritama trebaju zajamčiti poštovanje ključnih zahtjeva kao što su pravednost ili objašnjivost od početka faze oblikovanja i tijekom razvojnog ciklusa; |
| --- | --- |

172.

| 173. | napominje da su potrebne smjernice u kojima se opisuju dobre razvojne prakse; |
| --- | --- |

173.

| 174. | naglašava važnost prikazivanja podrijetla kako bi se mogla pratiti povijest modela umjetne inteligencije; smatra da će to poboljšati razumijevanje modela i pomoći pri uspostavi povjerenja na temelju njihove povijesti; |
| --- | --- |

174.

| 175. | smatra da se upotreba sustava umjetne inteligencije mora jasno definirati pri interakciji s korisnicima; |
| --- | --- |

175.

| 176. | naglašava da se širenje umjetne inteligencije i robotike mora provesti uz potpuno poštovanje ljudskih prava te da se ni u kojem slučaju u strojevima i robotima ne smiju replicirati stereotipovi protiv žena ni bilo koji drugi oblik diskriminacije; |
| --- | --- |

176.

| 177. | ističe da čak i visokokvalitetni podaci za osposobljavanje mogu dovesti do održavanja postojeće diskriminacije i nepravde kad se ne upotrebljavaju oprezno i savjesno; napominje da upotreba nekvalitetnih, zastarjelih, nepotpunih ili netočnih podataka u različitim fazama obrade podataka može dovesti do loših predviđanja i procjena, a time i do pristranosti koja može dovesti do kršenja temeljnih prava pojedinaca ili jednostavno netočnih zaključaka ili lažnih ishoda; stoga smatra da je u eri velikih podataka važno osigurati da se algoritmi osposobljavaju na reprezentativnom uzorku visokokvalitetnih podataka kako bi se postigao statistički paritet; naglašava da, čak i uz upotrebu visokokvalitetnih podataka, prognostička analiza temeljena na umjetnoj inteligenciji može ponuditi samo statističku vjerojatnost; podsjeća da, u okviru Opće uredbe o zaštiti podataka, daljnja obrada osobnih podataka u statističke svrhe, uključujući u svrhu razvijanja umjetne inteligencije, može dovesti samo do zbirnih podataka koji se ne mogu ponovno primijeniti na pojedince; |
| --- | --- |

177.

| 178. | poziva Komisiju da zajamči da onaj tko stvori uvjerljiv krivotvoreni sadržaj ili sintetički videozapis ili bilo koji drugi sintetički videozapis koji izgleda realistično izričito izjavi da nije riječ o izvorniku; |
| --- | --- |

178.

| 179. | napominje da se umjetna inteligencija po svojoj prirodi oslanja na prikupljanje velikih količina podataka, a često i na stvaranje novih baza podataka koje se upotrebljavaju za donošenje pretpostavki o ljudima; smatra da bi naglasak trebalo staviti na utvrđivanje i izgradnju mehanizama za odgovor na potencijalne prijetnje kako bi se zajamčilo ublažavanje negativnih učinaka; |
| --- | --- |

179.

| 180. | ponavlja da se sustavima umjetne inteligencije ne smije stvarati ili jačati pristranost; naglašava da je u razvoj i upotrebu algoritama potrebno uključiti razmatranja o pristranosti i pravednosti u svim fazama, od oblikovanja do provedbe; smatra da je skup podataka i algoritam potrebno procijeniti i redovito ispitivati kako bi se zajamčila točnost pri donošenju odluka; |
| --- | --- |

180.

6.   
  Upravljanje

6.1.   Koordinacija na razini Unije

| 181. | poziva Komisiju da radi na razvoju snažnog vodstva EU-a kojim se mogu spriječiti udvostručavanje i fragmentacija napora te zajamčiti usklađene politike na nacionalnim razinama i razmjena najboljih praksi za širu upotrebu umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

181.

| 182. | pozdravlja različite nacionalne strategije koje su osmislile države članice; pozdravlja koordinirani plan Komisije o umjetnoj inteligenciji, objavljen 7. prosinca 2018.; poziva na bolju koordinaciju između država članica i Komisije u tom pogledu; |
| --- | --- |

182.

| 183. | napominje da države članice već imaju svoje nacionalne strategije o umjetnoj inteligenciji i pozdravlja činjenicu da su sve države članice potpisale Izjavu o suradnji u području umjetne inteligencije u travnju 2018.; također pozdravlja predstojeći koordinirani plan o umjetnoj inteligenciji između Komisije i država članica, ali poziva sve uključene strane da teže najvišoj mogućoj razini suradnje; |
| --- | --- |

183.

| 184. | smatra da je potrebna pojačana suradnja između država članica i Komisije kako bi se zajamčila usklađena prekogranična pravila u Uniji kojima se potiče suradnja među europskim industrijama i omogućuje da se u cijeloj Uniji primjenjuje umjetna inteligencija koja je usklađena s potrebnom razinom zaštite i sigurnosti, kao i s etičkim načelima iz zakonodavstva Unije; |
| --- | --- |

184.

| 185. | naglašava da će se usklađenim, naprednim okvirom politike EU-a za postupanje s podacima koji se temelji na riziku povećati povjerenje i podržati put umjetne inteligencije u Europi, čime bi se zajamčio dovršetak jedinstvenog digitalnog tržišta i povećala produktivnost europskih poduzeća; |
| --- | --- |

185.

| 186. | preporučuje da postojeće i buduće inicijative i pilot-projekti povezani s umjetnom inteligencijom koje provodi Komisija budu pomno koordinirani, po mogućnosti u skladu sa smjernicama predloženog nadzornog mehanizma, kako bi se ostvario učinak sinergije i zajamčilo stvaranje stvarne dodane vrijednosti te na taj način izbjegle skupe dvostruke strukture; |
| --- | --- |

186.

| 187. | poziva Komisiju i države članice da razmotre osnivanje europske regulatorne agencije za umjetnu inteligenciju i algoritamsko donošenje odluka koja bi imala sljedeće zadaće:






  — | utvrđivanje matrice za procjenu rizika za klasifikaciju vrsta algoritama i domena primjene u skladu s njihovim potencijalom da znatno negativno utječu na građane; |
| --- | --- | --- |

187.

—

utvrđivanje matrice za procjenu rizika za klasifikaciju vrsta algoritama i domena primjene u skladu s njihovim potencijalom da znatno negativno utječu na građane;

| — | istraživanje upotrebe algoritamskih sustava ako postoji sumnja na kršenje ljudskih prava (npr. dokazi koje navode zviždači); |
| --- | --- |

—

istraživanje upotrebe algoritamskih sustava ako postoji sumnja na kršenje ljudskih prava (npr. dokazi koje navode zviždači);

| — | savjetovanje drugih regulatornih agencija u pogledu algoritamskih sustava koji su u njihovoj nadležnosti; |
| --- | --- |

—

savjetovanje drugih regulatornih agencija u pogledu algoritamskih sustava koji su u njihovoj nadležnosti;

| — | unapređenje djelotvornosti mehanizma deliktne odgovornosti kao sredstva za reguliranje odgovornosti algoritamskih sustava pružanjem kontaktne točke za građane koji nisu upoznati s pravnim postupcima; |
| --- | --- |

—

unapređenje djelotvornosti mehanizma deliktne odgovornosti kao sredstva za reguliranje odgovornosti algoritamskih sustava pružanjem kontaktne točke za građane koji nisu upoznati s pravnim postupcima;

| — | revizija procjena učinka algoritma sustava visokog utjecaja kako bi se odobrila ili odbila predložena upotreba algoritamskog donošenja odluka u iznimno osjetljivim područjima primjene ili područjima primjene u kojima je sigurnost ključni aspekt (npr. privatna zdravstvena skrb); procjena učinka algoritma za primjene u privatnom sektoru mogla bi se provesti nakon postupka vrlo sličnog onome koji je predložen za javni sektor, uz moguću razliku da se razne faze javnog objavljivanja mogu smatrati povjerljivom komunikacijom upućenoj regulatornoj agenciji (u okviru ugovora o povjerljivosti) kako bi se zaštitile ključne poslovne tajne; |
| --- | --- |

—

revizija procjena učinka algoritma sustava visokog utjecaja kako bi se odobrila ili odbila predložena upotreba algoritamskog donošenja odluka u iznimno osjetljivim područjima primjene ili područjima primjene u kojima je sigurnost ključni aspekt (npr. privatna zdravstvena skrb); procjena učinka algoritma za primjene u privatnom sektoru mogla bi se provesti nakon postupka vrlo sličnog onome koji je predložen za javni sektor, uz moguću razliku da se razne faze javnog objavljivanja mogu smatrati povjerljivom komunikacijom upućenoj regulatornoj agenciji (u okviru ugovora o povjerljivosti) kako bi se zaštitile ključne poslovne tajne;

| — | istraživanje slučajeva u kojima se sumnja na kršenja prava u algoritamskim sustavima donošenja odluka, i kad je riječ o pojedinačnim slučajevima donošenja odluka (npr. pojedinačni problematični ishodi) i o statističkim obrascima za donošenje odluka (npr. diskriminirajuća pristranost); istrage se mogu pokrenuti na temelju podnesene pritužbe ili na temelju dokaza koje navode zviždači, istraživački novinari ili neovisni istraživači (uključujući nevladine organizacije i pripadnike akademske zajednice); |
| --- | --- |

—

istraživanje slučajeva u kojima se sumnja na kršenja prava u algoritamskim sustavima donošenja odluka, i kad je riječ o pojedinačnim slučajevima donošenja odluka (npr. pojedinačni problematični ishodi) i o statističkim obrascima za donošenje odluka (npr. diskriminirajuća pristranost); istrage se mogu pokrenuti na temelju podnesene pritužbe ili na temelju dokaza koje navode zviždači, istraživački novinari ili neovisni istraživači (uključujući nevladine organizacije i pripadnike akademske zajednice);

| 188. | prima na znanje aktualne napore Međunarodne organizacije za normizaciju (ISO) u pogledu umjetne inteligencije i poziva države članice da koordiniraju svoje članove ISO-a kako bi se prilikom razvoja normi u tom području na najbolji mogući način zastupali europski interesi; |
| --- | --- |

188.

6.2.   Međunarodno upravljanje

| 189. | pozdravlja osnivanje Opservatorija OECD-a za politiku u području umjetne inteligencije i poziva na veću ambicioznost u pogledu izrade plana za daljnju suradnju; |
| --- | --- |

189.

| 190. | naglašava da se u trećim zemljama, posebno u SAD-u, Kini, Rusiji i Izraelu, izrađuju različiti modeli, te skreće pozornost na pristup utemeljen na vrijednostima koji se primjenjuje u Europi te potrebu za suradnjom s međunarodnim partnerima u bilateralnim i multilateralnim okruženjima radi etičkog unapređenja i prihvaćanja umjetne inteligencije; uviđa da ta tehnologija ne poznaje granice te da je potrebna suradnja na razini koja nadilazi same države članice EU-a; |
| --- | --- |

190.

| 191. | poziva Komisiju da djeluje na međunarodnoj razini kako bi zajamčila najveću moguću usklađenost među međunarodnim akterima te da zagovara etička načela EU-a diljem svijeta; |
| --- | --- |

191.

| 192. | naglašava da je umjetna inteligencija tehnologija s globalnim utjecajem te da se njome pružaju zajedničke koristi i postavljaju slični izazovi; ističe potrebu za globalnim pristupom, kao u slučaju gospodarskog sustava, a osobito u slučaju tehnologije sa znatnim utjecajem na tržišta; ističe da je umjetnu inteligenciju potrebno staviti na dnevni red postojećih institucija i organizacija te poziva na procjenu potrebe za dodatnim forumima, koje bi trebalo uspostaviti ako se za tim pokaže potreba; |
| --- | --- |

192.

o

o o

| 193. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

193.

---

(1)  SL C 252, 18.7.2018., str. 239.

(2)  SL C 307, 30.8.2018., str. 163.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0341.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0332.

(5)  SL L 252, 8.10.2018., str. 1.

(6)  COM(2018)0237.

(7)  Buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju.

(8)  OECD Digital Economy Outlook 2017.

(9)  Posebno izvješće Eurobarometra 460.

(10)  Direktiva (EU) 2018/958 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. lipnja 2018. o ispitivanju proporcionalnosti prije donošenja novih propisa kojima se reguliraju profesije, SL L 173, 9.7.2018., str. 25.

(11)  Direktiva 2013/55/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o izmjeni Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija i Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („Uredba IMI”), SL L 354, 28.12.2013., str. 132.

(12)  Direktiva 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu, SL L 376, 27.12.2006., str. 36.

(13)  Direktiva 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine (Direktiva o elektroničkoj trgovini), SL L 178, 17.7.2000., str. 1.

(14)  SL L 303, 28.11.2018., str. 59.

(15)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ, SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(16)  Direktiva Vijeća 85/374/EEZ od 25. srpnja 1985. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica u vezi s odgovornošću za neispravne proizvode, SL L 210, 7.8.1985., str. 29.

(17)  SL L 195, 2.6.2004., str. 16.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/59

---

P8_TA(2019)0082

Održiva upotreba pesticida

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o provedbi Direktive 2009/128/EZ o održivoj upotrebi pesticida (2017/2284(INI))

(2020/C 449/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 850/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o postojanim organskim onečišćujućim tvarima i izmjeni Direktive 79/117/EEZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 850/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o postojanim organskim onečišćujućim tvarima i izmjeni Direktive 79/117/EEZ (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (Uredba o maksimalnim razinama ostataka pesticida) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (Uredba o maksimalnim razinama ostataka pesticida) (3),

| — | uzimajući u obzir članak 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94, kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94, kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (5),

| — | uzimajući u obzir procjenu provedbe Uredbe i njezinih relevantnih priloga na razini Europe koju je u travnju 2018. objavila Služba Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir procjenu provedbe Uredbe i njezinih relevantnih priloga na razini Europe koju je u travnju 2018. objavila Služba Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/24/EZ od 7. travnja 1998. o zaštiti zdravlja i sigurnosti radnika na radu od rizika povezanih s kemijskim sredstvima (7) i Direktivu 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/24/EZ od 7. travnja 1998. o zaštiti zdravlja i sigurnosti radnika na radu od rizika povezanih s kemijskim sredstvima (7) i Direktivu 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (8),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (Direktiva o staništima) (9) i Direktivu 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenog 2009. o stanju zaštite divljih ptica (Direktiva o divljim pticama) (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (Direktiva o staništima) (9) i Direktivu 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenog 2009. o stanju zaštite divljih ptica (Direktiva o divljim pticama) (10),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/83/EZ od 3. studenoga 1998. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/83/EZ od 3. studenoga 1998. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (11),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (12),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Komisije 2009/90/EZ od 31. srpnja 2009. o utvrđivanju tehničkih specifikacija za kemijsku analizu i praćenje stanja voda u skladu s Direktivom 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Komisije 2009/90/EZ od 31. srpnja 2009. o utvrđivanju tehničkih specifikacija za kemijsku analizu i praćenje stanja voda u skladu s Direktivom 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/127/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o izmjeni Direktive 2006/42/EZ u pogledu strojeva za primjenu pesticida (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/127/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o izmjeni Direktive 2006/42/EZ u pogledu strojeva za primjenu pesticida (14),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2013/39/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. kolovoza 2013. o izmjeni direktiva 2000/60/EZ i 2008/105/EZ u odnosu na prioritetne tvari u području vodne politike (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2013/39/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. kolovoza 2013. o izmjeni direktiva 2000/60/EZ i 2008/105/EZ u odnosu na prioritetne tvari u području vodne politike (15),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (COM(2018)0392), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (COM(2018)0392),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije naslovljen „Poljoprivreda i održivo upravljanje vodom u EU-u” (SWD(2017)0153), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije naslovljen „Poljoprivreda i održivo upravljanje vodom u EU-u” (SWD(2017)0153),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. srpnja 2006. upućenu Vijeću, Europskom parlamentu, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Europskom odboru regija naslovljenu „Tematska strategija o održivoj uporabi pesticida” COM(2006)0373 – SEC(2006)0894 – SEC(2006)0895 – SEC(2006)0914 (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. srpnja 2006. upućenu Vijeću, Europskom parlamentu, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Europskom odboru regija naslovljenu „Tematska strategija o održivoj uporabi pesticida” COM(2006)0373 – SEC(2006)0894 – SEC(2006)0895 – SEC(2006)0914 (16),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. lipnja 2016. o jačanju inovacija i gospodarskog razvoja u upravljanju europskim poljoprivrednim gospodarstvima u budućnosti (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. lipnja 2016. o jačanju inovacija i gospodarskog razvoja u upravljanju europskim poljoprivrednim gospodarstvima u budućnosti (17),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. lipnja 2016. o tehničkim rješenjima za održivu poljoprivredu u EU-u (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. lipnja 2016. o tehničkim rješenjima za održivu poljoprivredu u EU-u (18),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. veljače 2017. o pesticidima niskog rizika biološkog podrijetla (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. veljače 2017. o pesticidima niskog rizika biološkog podrijetla (19),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 24. listopada 2017. o nacrtu provedbene uredbe Komisije o produljenju odobrenja aktivne tvari glifosata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 24. listopada 2017. o nacrtu provedbene uredbe Komisije o produljenju odobrenja aktivne tvari glifosata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 (20),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 1. ožujka 2018. o mogućnostima i izazovima za pčelarski sektor EU-a (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 1. ožujka 2018. o mogućnostima i izazovima za pčelarski sektor EU-a (21),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. rujna 2018. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 o sredstvima za zaštitu bilja (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. rujna 2018. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 o sredstvima za zaštitu bilja (22),

| — | uzimajući u obzir aktualnu procjenu provedbe Direktive 2009/128/EZ o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida koja se provodi na razini EU-a i izvješće koje je Služba Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS) objavila 15. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir aktualnu procjenu provedbe Direktive 2009/128/EZ o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida koja se provodi na razini EU-a i izvješće koje je Služba Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS) objavila 15. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2009. o utvrđivanju statističkih podataka o pesticidima (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2009. o utvrđivanju statističkih podataka o pesticidima (23),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi Uredbe (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o statističkim podacima o pesticidima (COM(2017)0109), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi Uredbe (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o statističkim podacima o pesticidima (COM(2017)0109),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda iz 2014. naslovljeno „Uključivanje ciljeva vodne politike EU-a u zajedničku poljoprivrednu politiku tek je djelomično uspješno”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda iz 2014. naslovljeno „Uključivanje ciljeva vodne politike EU-a u zajedničku poljoprivrednu politiku tek je djelomično uspješno”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 10. listopada 2017. o nacionalnim akcijskim planovima država članica i o napretku u provedbi Direktive 2009/128/EZ o održivoj upotrebi pesticida (COM(2017)0587), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 10. listopada 2017. o nacionalnim akcijskim planovima država članica i o napretku u provedbi Direktive 2009/128/EZ o održivoj upotrebi pesticida (COM(2017)0587),

| — | uzimajući u obzir sažeto izvješće iz listopada 2017. koje je sastavila Glavna uprava Europske komisije za zdravlje i sigurnost hrane (DG SANTE) o provedbi mjera država članica za postizanje održive upotrebe pesticida u skladu s Direktivom 2009/128/EZ (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sažeto izvješće iz listopada 2017. koje je sastavila Glavna uprava Europske komisije za zdravlje i sigurnost hrane (DG SANTE) o provedbi mjera država članica za postizanje održive upotrebe pesticida u skladu s Direktivom 2009/128/EZ (24),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2016. naslovljenu „Budući koraci za održivu europsku budućnost: Europske mjere za održivost” (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2016. naslovljenu „Budući koraci za održivu europsku budućnost: Europske mjere za održivost” (COM(2016)0739),

| — | uzimajući u obzir Sedmi program djelovanja za okoliš (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sedmi program djelovanja za okoliš (25),

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na hranu iz 2017. sastavljeno na temelju rezolucija Vijeća UN-a za ljudska prava 6/2, 31/10 i 32/8 (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na hranu iz 2017. sastavljeno na temelju rezolucija Vijeća UN-a za ljudska prava 6/2, 31/10 i 32/8 (26),

| — | uzimajući u obzir Provedbeni plan za povećanje dostupnosti proizvoda za zaštitu bilja niskog rizika i ubrzanje provedbe plana integrirane zaštite bilja u državama članicama, koji je izradila Stručna skupina za održivu zaštitu bilja i koji je Vijeće odobrilo 28. lipnja 2016. (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbeni plan za povećanje dostupnosti proizvoda za zaštitu bilja niskog rizika i ubrzanje provedbe plana integrirane zaštite bilja u državama članicama, koji je izradila Stručna skupina za održivu zaštitu bilja i koji je Vijeće odobrilo 28. lipnja 2016. (27),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju francuskog Senata od 19. svibnja 2017. o ograničavanju upotrebe pesticida u Europskoj uniji (28), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju francuskog Senata od 19. svibnja 2017. o ograničavanju upotrebe pesticida u Europskoj uniji (28),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju o postupku Unije za odobravanje pesticida od 16. siječnja 2019. (29), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju o postupku Unije za odobravanje pesticida od 16. siječnja 2019. (29),

| — | uzimajući u obzir znanstvenu studiju o biomasi krilatih kukaca koja je objavljena 18. listopada 2017. (30), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir znanstvenu studiju o biomasi krilatih kukaca koja je objavljena 18. listopada 2017. (30),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. toj odluci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. toj odluci,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0045/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0045/2019),

| A. | budući da je Direktivom 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o održivoj upotrebi pesticida (dalje u tekstu: Direktiva) predviđen niz mjera za postizanje održive upotrebe pesticida u EU-u smanjenjem rizika i posljedica upotrebe pesticida na zdravlje ljudi i na okoliš te promicanjem upotrebe integrirane zaštite bilja i primjene alternativnih metoda ili postupaka za zaštitu bilja, kao što su nekemijske alternative i sredstva za zaštitu bilja niskog rizika definirana Uredbom (EZ) br. 1107/2009, s ciljem smanjenja ovisnosti o pesticidima i zaštite zdravlja ljudi i životinja te očuvanja okoliša; |
| --- | --- |

A.

budući da je Direktivom 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o održivoj upotrebi pesticida (dalje u tekstu: Direktiva) predviđen niz mjera za postizanje održive upotrebe pesticida u EU-u smanjenjem rizika i posljedica upotrebe pesticida na zdravlje ljudi i na okoliš te promicanjem upotrebe integrirane zaštite bilja i primjene alternativnih metoda ili postupaka za zaštitu bilja, kao što su nekemijske alternative i sredstva za zaštitu bilja niskog rizika definirana Uredbom (EZ) br. 1107/2009, s ciljem smanjenja ovisnosti o pesticidima i zaštite zdravlja ljudi i životinja te očuvanja okoliša;

| B. | budući da je Direktiva dragocjen alat za zaštitu okoliša, ekosustava te zdravlja ljudi i životinja od opasnih tvari u pesticidima koji istodobno omogućuje održiva i ekološka rješenja za veći i raznovrsniji skup alata kako bi se uklonili i spriječili gubici prinosa nastali zbog nametnika, bolesti, korova i invazivnih stranih vrsta te služi u borbi protiv stvaranja otpornosti patogena; budući da je potpuna i sveobuhvatna provedba Direktive preduvjet za postizanje visokog stupnja zaštite i ostvarenje prijelaza na održivu poljoprivredu, proizvodnju sigurne i zdrave hrane te netoksičan okoliš koji pruža visoku razinu zaštite zdravlja ljudi i životinja; |
| --- | --- |

B.

budući da je Direktiva dragocjen alat za zaštitu okoliša, ekosustava te zdravlja ljudi i životinja od opasnih tvari u pesticidima koji istodobno omogućuje održiva i ekološka rješenja za veći i raznovrsniji skup alata kako bi se uklonili i spriječili gubici prinosa nastali zbog nametnika, bolesti, korova i invazivnih stranih vrsta te služi u borbi protiv stvaranja otpornosti patogena; budući da je potpuna i sveobuhvatna provedba Direktive preduvjet za postizanje visokog stupnja zaštite i ostvarenje prijelaza na održivu poljoprivredu, proizvodnju sigurne i zdrave hrane te netoksičan okoliš koji pruža visoku razinu zaštite zdravlja ljudi i životinja;

| C. | budući da je bez obzira na činjenicu da integrirana zaštita bilja može pridonijeti sprečavanju gubitaka u prinosima uzrokovanih štetnicima njezina glavna svrha da se korisnicima pesticida omogući prelazak na prakse i proizvode s najmanjim mogućim rizikom za zdravlje ljudi i okoliš, kao što je navedeno u članku 14. Direktive; napominje da su, u svakom slučaju, mnoge studije pokazale da se upotreba pesticida može znatno smanjiti bez ikakvog negativnog učinka na prinos; |
| --- | --- |

C.

budući da je bez obzira na činjenicu da integrirana zaštita bilja može pridonijeti sprečavanju gubitaka u prinosima uzrokovanih štetnicima njezina glavna svrha da se korisnicima pesticida omogući prelazak na prakse i proizvode s najmanjim mogućim rizikom za zdravlje ljudi i okoliš, kao što je navedeno u članku 14. Direktive; napominje da su, u svakom slučaju, mnoge studije pokazale da se upotreba pesticida može znatno smanjiti bez ikakvog negativnog učinka na prinos;

| D. | budući da se Direktiva mora tumačiti u vezi s ostalim dvama glavnim zakonodavnim aktima kojima se obuhvaća cjelokupni životni ciklus pesticida koji počinje njegovim stavljanjem na tržište (Uredba (EZ) br. 1107/2009) i završava utvrđivanjem maksimalnih razina ostataka pesticida (Uredba (EZ) br. 396/2005); budući da je stoga nemoguće postići cilj Direktive u pogledu zaštite zdravlja ljudi i okoliša od rizika povezanih s upotrebom pesticida bez potpune primjene i pravilne provedbe cjelokupnog „paketa mjera u vezi s pesticidima”; |
| --- | --- |

D.

budući da se Direktiva mora tumačiti u vezi s ostalim dvama glavnim zakonodavnim aktima kojima se obuhvaća cjelokupni životni ciklus pesticida koji počinje njegovim stavljanjem na tržište (Uredba (EZ) br. 1107/2009) i završava utvrđivanjem maksimalnih razina ostataka pesticida (Uredba (EZ) br. 396/2005); budući da je stoga nemoguće postići cilj Direktive u pogledu zaštite zdravlja ljudi i okoliša od rizika povezanih s upotrebom pesticida bez potpune primjene i pravilne provedbe cjelokupnog „paketa mjera u vezi s pesticidima”;

| E. | budući da bi Komisija i države članice, u cilju smanjenja rizika i posljedica upotrebe pesticida na zdravlje ljudi i okoliš, trebale riješiti pitanje krivotvorenih i ilegalnih pesticida, ali i zabrinjavajući problem uvezenih poljoprivrednih proizvoda tretiranih kemikalijama koje su u EU-u zabranjene ili im je upotreba ograničena; |
| --- | --- |

E.

budući da bi Komisija i države članice, u cilju smanjenja rizika i posljedica upotrebe pesticida na zdravlje ljudi i okoliš, trebale riješiti pitanje krivotvorenih i ilegalnih pesticida, ali i zabrinjavajući problem uvezenih poljoprivrednih proizvoda tretiranih kemikalijama koje su u EU-u zabranjene ili im je upotreba ograničena;

| F. | budući da trenutačna praksa Komisije i država članica u vezi s odobravanjem aktivnih tvari i odobravanjem sredstava za zaštitu bilja nije usklađena s ciljevima i svrhom Direktive; budući da se tim trenutačnim praksama otežava postizanje najviše moguće razine zaštite i prelazak na održivi poljoprivredni sektor i netoksičan okoliš; |
| --- | --- |

F.

budući da trenutačna praksa Komisije i država članica u vezi s odobravanjem aktivnih tvari i odobravanjem sredstava za zaštitu bilja nije usklađena s ciljevima i svrhom Direktive; budući da se tim trenutačnim praksama otežava postizanje najviše moguće razine zaštite i prelazak na održivi poljoprivredni sektor i netoksičan okoliš;

| G. | budući da dostupni dokazi jasno ukazuju na to da provedba Direktive nije dostatno usklađena s odgovarajućim politikama EU-a u području pesticida, poljoprivrede i održivog razvoja, osobito, ali ne isključivo, sa zajedničkom poljoprivrednom politikom i Uredbom o sredstvima za zaštitu bilja; budući da Direktiva, kao i s njome povezana djelovanja na razini EU-a, imaju velik potencijal za daljnje poboljšanje i dodavanje vrijednosti nacionalnim naporima i djelovanjima u poljoprivrednom sektoru te jačanje zaštite okoliša i zdravlja ljudi; |
| --- | --- |

G.

budući da dostupni dokazi jasno ukazuju na to da provedba Direktive nije dostatno usklađena s odgovarajućim politikama EU-a u području pesticida, poljoprivrede i održivog razvoja, osobito, ali ne isključivo, sa zajedničkom poljoprivrednom politikom i Uredbom o sredstvima za zaštitu bilja; budući da Direktiva, kao i s njome povezana djelovanja na razini EU-a, imaju velik potencijal za daljnje poboljšanje i dodavanje vrijednosti nacionalnim naporima i djelovanjima u poljoprivrednom sektoru te jačanje zaštite okoliša i zdravlja ljudi;

| H. | budući da je sadašnji regulatorni okvir, uključujući zahtjeve u pogledu podatka, osmišljen za procjenu i upravljanje kemijskim sredstvima za zaštitu bilja i stoga nije prikladan za biološki aktivne tvari i sredstva niskog rizika; budući da se tim neprikladnim okvirom znatno usporava ulazak na tržište bioloških sredstava za zaštitu bilja niskog rizika, što često odvraća podnositelje zahtjeva; budući da se time ometaju inovacije i sprječava konkurentnost poljoprivrede EU-a; budući da zbog toga ujedno postoji više od 60 aktivnih tvari koje je Europska komisija utvrdila kao kandidate za zamjenu i koje se ne zamjenjuju zbog nepostojanja sigurnijih alternativnih proizvoda, uključujući i biološke aktivne tvari niskog rizika; |
| --- | --- |

H.

budući da je sadašnji regulatorni okvir, uključujući zahtjeve u pogledu podatka, osmišljen za procjenu i upravljanje kemijskim sredstvima za zaštitu bilja i stoga nije prikladan za biološki aktivne tvari i sredstva niskog rizika; budući da se tim neprikladnim okvirom znatno usporava ulazak na tržište bioloških sredstava za zaštitu bilja niskog rizika, što često odvraća podnositelje zahtjeva; budući da se time ometaju inovacije i sprječava konkurentnost poljoprivrede EU-a; budući da zbog toga ujedno postoji više od 60 aktivnih tvari koje je Europska komisija utvrdila kao kandidate za zamjenu i koje se ne zamjenjuju zbog nepostojanja sigurnijih alternativnih proizvoda, uključujući i biološke aktivne tvari niskog rizika;

| I. | budući da ponuda sredstava za zaštitu bilja niskog rizika, uključujući biološka sredstva, nije dostatna; budući da je samo 13 od gotovo 500 tvari dostupnih na tržištu EU-a odobreno kao aktivne tvari niskog rizika i da je 12 od njih biološkog podrijetla; budući da je zbog nedostatne provedbe Direktive de facto došlo do nejednakih uvjeta u Europi, pri čemu se različitim nacionalnim praksama otežava optimalna primjena održivih alternativa na tržištu; budući da je zbog te situacije otežan dostatan ulazak alternativnih proizvoda niskog rizika i nekemijskih sredstava na tržište EU-a, čime se smanjuje njihova privlačnost za poljoprivrednike koji bi se umjesto toga mogli kratkoročno odlučiti na isplativije alternative; budući da nedostatna ponuda sredstava za zaštitu bilja niskog rizika, uključujući biološka, otežava razvoj i provedbu integrirane zaštite bilja; |
| --- | --- |

I.

budući da ponuda sredstava za zaštitu bilja niskog rizika, uključujući biološka sredstva, nije dostatna; budući da je samo 13 od gotovo 500 tvari dostupnih na tržištu EU-a odobreno kao aktivne tvari niskog rizika i da je 12 od njih biološkog podrijetla; budući da je zbog nedostatne provedbe Direktive de facto došlo do nejednakih uvjeta u Europi, pri čemu se različitim nacionalnim praksama otežava optimalna primjena održivih alternativa na tržištu; budući da je zbog te situacije otežan dostatan ulazak alternativnih proizvoda niskog rizika i nekemijskih sredstava na tržište EU-a, čime se smanjuje njihova privlačnost za poljoprivrednike koji bi se umjesto toga mogli kratkoročno odlučiti na isplativije alternative; budući da nedostatna ponuda sredstava za zaštitu bilja niskog rizika, uključujući biološka, otežava razvoj i provedbu integrirane zaštite bilja;

| J. | budući da ekološka poljoprivreda kao sustav sa smanjenom upotrebom pesticida ima važnu ulogu i da bi je trebalo dodatno poticati; |
| --- | --- |

J.

budući da ekološka poljoprivreda kao sustav sa smanjenom upotrebom pesticida ima važnu ulogu i da bi je trebalo dodatno poticati;

| K. | budući da postoji sve više dokaza o aktualnom golemom padu populacija kukaca u Europi, što se povezuje s razinama pesticida koje se trenutačno koriste; budući da utvrđeno naglo smanjenje broja kukaca negativno utječe na cijeli ekosustav i biološku raznolikost, ali i na poljoprivredni sektor i njegovu buduću gospodarsku dobrobit i proizvodnju; |
| --- | --- |

K.

budući da postoji sve više dokaza o aktualnom golemom padu populacija kukaca u Europi, što se povezuje s razinama pesticida koje se trenutačno koriste; budući da utvrđeno naglo smanjenje broja kukaca negativno utječe na cijeli ekosustav i biološku raznolikost, ali i na poljoprivredni sektor i njegovu buduću gospodarsku dobrobit i proizvodnju;

| L. | budući da je Europa trenutačno na prekretnici koja će odrediti budućnost poljoprivrednog sektora i mogućnost Unije da postigne održivu upotrebu pesticida, osobito u okviru reforme zajedničke poljoprivredne politike; budući da reforma zajedničke poljoprivredne politike predstavlja važnu mogućnost za pojačano pojednostavnjenje i usklađivanje politika te provedbu Direktive i olakšavanje prelaska na ekološki prihvatljivije poljoprivredne prakse; |
| --- | --- |

L.

budući da je Europa trenutačno na prekretnici koja će odrediti budućnost poljoprivrednog sektora i mogućnost Unije da postigne održivu upotrebu pesticida, osobito u okviru reforme zajedničke poljoprivredne politike; budući da reforma zajedničke poljoprivredne politike predstavlja važnu mogućnost za pojačano pojednostavnjenje i usklađivanje politika te provedbu Direktive i olakšavanje prelaska na ekološki prihvatljivije poljoprivredne prakse;

| M. | budući da je upotreba konvencionalnih sredstava za zaštitu bilja sve češće predmet javne rasprave zbog potencijalnih rizika koje ti proizvodi predstavljaju za zdravlje ljudi i životinja te okoliš; |
| --- | --- |

M.

budući da je upotreba konvencionalnih sredstava za zaštitu bilja sve češće predmet javne rasprave zbog potencijalnih rizika koje ti proizvodi predstavljaju za zdravlje ljudi i životinja te okoliš;

| N. | budući da je važno promicati razvoj alternativnih postupaka ili metoda za smanjenje ovisnosti o konvencionalnim pesticidima i rješavati problem sve veće otpornosti na konvencionalna sredstva za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

N.

budući da je važno promicati razvoj alternativnih postupaka ili metoda za smanjenje ovisnosti o konvencionalnim pesticidima i rješavati problem sve veće otpornosti na konvencionalna sredstva za zaštitu bilja;

| O. | budući da u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Vijeće mora osigurati uključivanje načela integrirane zaštite bilja, uključujući dobru praksu zaštite bilja i nekemijske postupke zaštite bilja, suzbijanja korova i uzgoja bilja u obvezne zahtjeve za upravljanje u skladu s Prilogom III. Uredbi Vijeća (EZ) br. 1782/2003 od 29. rujna 2003. o zajedničkim pravilima za programe izravne potpore u sklopu zajedničke poljoprivredne politike i o uvođenju određenih programa potpore poljoprivrednicima (31); |
| --- | --- |

O.

budući da u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Vijeće mora osigurati uključivanje načela integrirane zaštite bilja, uključujući dobru praksu zaštite bilja i nekemijske postupke zaštite bilja, suzbijanja korova i uzgoja bilja u obvezne zahtjeve za upravljanje u skladu s Prilogom III. Uredbi Vijeća (EZ) br. 1782/2003 od 29. rujna 2003. o zajedničkim pravilima za programe izravne potpore u sklopu zajedničke poljoprivredne politike i o uvođenju određenih programa potpore poljoprivrednicima (31);

| P. | budući da je u skladu s Direktivom provedba integrirane zaštite bilja obvezna u EU-u; budući da bi države članice i lokalne vlasti trebale staviti veći naglasak na održivu upotrebu pesticida, uključujući alternativne proizvode za zaštitu bilja niskog rizika; |
| --- | --- |

P.

budući da je u skladu s Direktivom provedba integrirane zaštite bilja obvezna u EU-u; budući da bi države članice i lokalne vlasti trebale staviti veći naglasak na održivu upotrebu pesticida, uključujući alternativne proizvode za zaštitu bilja niskog rizika;

| Q. | budući da se „održiva upotreba” pesticida ne može ostvariti bez uzimanja u obzir izloženosti ljudi kombinacijama aktivnih tvari i koformulantima te mogućih kumulativnih i sinergijskih učinaka na zdravlje ljudi; |
| --- | --- |

Q.

budući da se „održiva upotreba” pesticida ne može ostvariti bez uzimanja u obzir izloženosti ljudi kombinacijama aktivnih tvari i koformulantima te mogućih kumulativnih i sinergijskih učinaka na zdravlje ljudi;

Glavni zaključci

| 1. | podsjeća na posebne ciljeve tematske strategije za održivu upotrebu pesticida kao što su, između ostalog, smanjivanje opasnosti i rizika za zdravlje i okoliš od upotrebe pesticida; poboljšani nadzor upotrebe i distribucije pesticida; smanjenje razine štetnih aktivnih tvari, uključujući zamjenu najopasnijih tvari sigurnijim tvarima, uključujući nekemijske alternativne proizvode; poticanje poljoprivrednog uzgoja sa smanjenom upotrebom pesticida ili bez njih; i uspostavljanje transparentnog sustava za izvješćivanje i praćenje napretka u postizanju ciljeva strategije, uključujući s pomoću razvoja odgovarajućih pokazatelja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da provedbu Direktive treba ocijeniti u vezi sa širom politikom EU-a koja se odnosi na pesticide, uključujući pravila utvrđena u Uredbi o sredstvima za zaštitu bilja, Uredbi (EU) br. 528/2012 (Uredba o biocidima) (32), Uredbi o maksimalnim razinama ostataka pesticida i Uredbi (EZ) br. 178/2002 (Uredba o općim propisima o hrani) (33); |
| --- | --- |

2.

| 3. | žali zbog činjenice da je unatoč uloženim naporima ukupni stupanj napretka država članica u provedbi nedovoljan za postizanje glavnih ciljeva Direktive i oslobađanje njezina punog potencijala za smanjenje ukupnih rizika koji proizlaze iz upotrebe pesticida uz istodobno smanjenje ovisnosti o njima, promicanje prelaska na ekološki održive metode zaštite koje su sigurne za biljke i stvaranje hitno potrebnih poboljšanja u pogledu okoliša i zdravlja radi kojih je Direktiva upravo osmišljena; žali zbog trogodišnjeg kašnjenja Komisije s podnošenjem izvješća o provedbi Direktive; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da provedba Direktive mora biti sveobuhvatna i obuhvaćati sve obvezne aspekte te da djelomična provedba, tj. provedba samo nekih dijelova, uz zanemarivanje drugih, nije dovoljna za postizanje glavnog cilja Direktive koji se odnosi na održivu upotrebu pesticida; ističe činjenicu da provedba praksi integrirane zaštite bilja, kao što su nekemijske alternative i sredstva za zaštitu bilja niskog rizika ima osobito važnu ulogu u postizanju tog cilja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primjećuje da su u izvješću Komisije o napretku 2017. utvrđene znatne razlike među nacionalnim akcijskim planovima država članica, što upućuje na slabiju posvećenost zaštiti okoliša i zdravlja u nekim državama, što bi moglo dovesti do nepoštenog tržišnog natjecanja i narušavanja jedinstvenog tržišta; zadržava pravo da države članice koje ne ispunjavaju obveze prijavi povjerenici za tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava zabrinutost zbog činjenice da otprilike 80 % nacionalnih akcijskih planova država članica ne sadržava nikakve konkretne informacije o načinu mjerenja ostvarenja velikog broja ciljeva, osobito u pogledu integrirane zaštite bilja i mjera zaštite vodnog okoliša; naglašava da se time uvelike otežava postupak mjerenja napretka država članica u ostvarenju glavnih ciljeva i svrhe Direktive; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izražava zabrinutost zbog činjenice da su nacionalni akcijski planovi neusklađeni u pogledu utvrđivanja kvantitativnih ciljeva, mjera i vremenskih planova za različita područja, zbog čega nije moguće procijeniti napredak; izražava žaljenje što je u samo pet nacionalnih akcijskih planova postavljen skup mjerljivih ciljeva na visokoj razini, a četiri plana odnose se na smanjenje rizika, a samo jedan na smanjenje upotrebe; žali zbog činjenice da je do sada samo jedanaest država članice izradilo revidirani nacionalni akcijski plan, iako je rok za reviziju bio krajem 2017.; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žali zbog činjenice da u mnogim državama članicama ne postoji dostatna predanost praksama integrirane zaštite bilja na temelju osam načela uz davanje prednosti nekemijskim alternativama u odnosu na pesticide; žali zbog toga što se čini da je jedan od glavnih izazova u pogledu provedbe integrirane zaštite bilja, koja je temelj Direktive, trenutačni nedostatak odgovarajućih instrumenata nadzora i metoda za procjenu usklađenosti u državama članicama te jasnih pravila i smjernica; ističe činjenicu da je sveobuhvatna provedba integrirane zaštite bilja jedna od ključnih mjera za smanjenje ovisnosti o upotrebi pesticida u održivoj poljoprivredi koja je ekološki prihvatljiva, gospodarski održiva i društveno odgovorna te kojom se pridonosi sigurnosti hrane u Europi i istodobno jača biološka održivost i zdravlje ljudi i životinja, potiče ruralno gospodarstvo i smanjuju troškovi za poljoprivrednike olakšavanjem uvođenja nekemijskih alternativa i sredstava za zaštitu bilja niskog rizika na tržište u različitim područjima Europe; naglašava potrebu za dodatnim financijskim poticajima i obrazovnim mjerama za jačanje uvođenja praksi integrirane zaštite bilja na pojedinačnim poljoprivrednim gospodarstvima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da integrirana zaštita bilja predstavlja vrijedan alat za poljoprivrednike u borbi protiv štetnika i bolesti te za osiguranje prinosa proizvodnje; primjećuje da povećana primjena integrirane zaštite bilja služi dvostrukoj svrsi jačanja zaštite okoliša i biološke raznolikosti, kao i smanjenju troškova za poljoprivrednike u pogledu prelaska na održivije alternative i smanjenja upotrebe konvencionalnih pesticida; smatra da su potrebni veći napori za poticanje prihvaćanja integrirane zaštite bilja s pomoću istraživanja i savjetodavnih tijela država članica; podsjeća da integrirana zaštita bilja može imati važnu ulogu u smanjenju količina i vrsta pesticida koji se upotrebljavaju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primjećuje da u integriranoj zaštiti bilja biološka kontrola obuhvaća poticanje ili uvođenje korisnih vrsta koje uništavaju i tako reguliraju populacije štetnika, držeći ih pod nadzorom; stoga ističe važnost davanja prednosti održivim biološkim, fizičkim i drugim nekemijskim metodama pred kemijskim pesticidima, ako one omogućuju zadovoljavajuću kontrolu štetnika; također ističe važnost selektivne i ciljane upotrebe kemijskih pesticida, jer bi u protivnom ta korisna sredstva za suzbijanje štetnika mogla prestati biti djelotvorna, a poljoprivredne kulture u budućnosti postati još podložnije napadima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zabrinut je zbog činjenice da je ostvaren vrlo mali napredak u promicanju i poticanju inovacija, razvoja i uvođenja alternativa niskog rizika i nekemijskih alternativa pesticidima; napominje da samo nekoliko nacionalnih akcijskih planova obuhvaća poticaje za registraciju takvih alternativnih proizvoda i metoda; ističe da su upotrebe u manjoj količini posebno ranjive zbog nedostatka odgovarajućih aktivnih tvari; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da je održiva i odgovorna upotreba pesticida preduvjet za odobravanje sredstava za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | žali zbog nedostatka dostupnih aktivnih tvari i sredstava za zaštitu bilja niskog rizika, uzrokovanog dugotrajnim postupkom ocjenjivanja, odobravanja i registracije koji je djelomično posljedica činjenice da se na razini država članica rijetko ispuni skraćeni rok za odobrenje od 120 dana za takve slučajeve; naglašava da trenutačna situacija nije u skladu s načelima promicanja i provedbe integrirane zaštite bilja te ističe važnost dostupnosti pesticida niskog rizika, odgovarajućeg istraživanja i razmjene najboljih praksi unutar i između država članica kako bi se u potpunosti iskoristio potencijal integrirane zaštite bilja; smatra da bi brži postupak odobrenja potaknuo industrijsko istraživanje za razvoj novih niskorizičnih sastojaka, uključujući inovativne niskorizične tvari, što bi osiguralo da poljoprivrednici imaju na raspolaganju dovoljno alata za zaštitu bilja i pomoglo im da brže prijeđu na održiva sredstva za zaštitu bilja i da povećaju učinkovitost integrirane zaštite bilja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da se zbog povećane otpornosti na pesticide povećava uporaba i ovisnost; primjećuje da povećana upotreba pesticida i ovisnost o njima podrazumijevaju velike troškove za poljoprivrednike, kako zbog visokih ulaznih troškova tako i zbog gubitka prinosa prouzročenog propadanjem tla i smanjenja njegove kvalitete; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da bi veća dostupnost niskorizičnih proizvoda za zaštitu bilja na tržištu smanjila rizik od otpornosti na aktivne sastojke i posljedice za neciljne vrste koje se povezuju s proizvodima za zaštitu bilja koji se obično upotrebljavaju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | u tom pogledu primjećuje da je otpornost na aktivne tvari u pesticidima biološki neizbježna kod štetnika i bolesti koji se brzo razmnožavaju i da predstavlja sve veći problem; stoga ističe da se održivim biološkim, fizičkim i drugim nekemijskim metodama mora dati prednost pred kemijskim pesticidima, ako one omogućuju zadovoljavajuću kontrolu štetnika; podsjeća da bi se kemijski pesticidi trebali upotrebljavati selektivno i ciljano; ističe da postoji rizik da takva korisna sredstva za kontrolu štetnika prestanu biti djelotvorna, čime kulture u budućnosti postaju još osjetljivije na napade; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primjećuje, nadalje, da su najizgledniji način za smanjenje pesticida sustavne promjene koje smanjuju mogućnost izloženosti napadima nametnika, pogoduju strukturnoj i biološkoj raznolikosti umjesto monokulturama i kontinuiranim usjevima i smanjuju otpornost nametnika na aktivne sastojke; stoga ističe da se treba usmjeriti na poljoprivredno-ekološke metode koje će cijeli poljoprivredni sustav učiniti otpornim na nametnike i da ih treba financirati i uvrstiti među redovne postupke; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da zajednička poljoprivredna politika u svojem sadašnjem obliku nedovoljno potiče smanjenje ovisnosti poljoprivrednih gospodarstava o pesticidima i primjenu ekoloških metoda proizvodnje; smatra da su za razdoblje nakon 2020. potrebno posebni instrumenti u okviru zajedničke poljoprivredne politike kako bi se pridonijelo promjeni ponašanja poljoprivrednika u pogledu upotrebe pesticida; |
| --- | --- |

18.

| 19. | izražava žaljenje zbog činjenice da prijedlog Komisije o novoj zajedničkoj poljoprivrednoj politici za razdoblje nakon 2020. ne sadržava načelo integrirane zaštite bilja u obveznim zahtjevima za upravljanje iz Priloga III. tom prijedlogu; naglašava da će nedostatak sukladnosti između Direktive i novog modela zajedničke poljoprivredne politike biti stvarna prepreka za smanjenje ovisnosti o pesticidima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | napominje da se većina država članica koristi nacionalnim pokazateljima rizika kako bi potpuno ili djelomično procijenile štetne posljedice upotrebe pesticida; podsjeća da države članice unatoč izričitoj obvezi iz članka 15. Direktive još nisu usuglasile usklađene pokazatelje rizika na razini EU-a, zbog čega je gotovo nemoguće usporediti napredak koji je postignut u različitim državama članicama i cijeloj Uniji; pozdravlja činjenicu da je Stalni odbor za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje (odbor PAFF) 25. siječnja 2019. usvojio usklađene pokazatelje rizika; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava ključnu važnost biološke raznolikosti i snažnih ekosustava, osobito pčela i drugih kukaca oprašivača koji su ključni za zdrav i održiv poljoprivredni sektor; ističe da zaštita biološke raznolikosti nije isključivo pitanje zaštite okoliša, nego i sredstvo kojim će se u budućnosti osigurati trajna sigurnost opskrbe hranom u Europi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izražava duboku zabrinutost zbog kontinuiranog i moguće nepovratnog gubitka biološke raznolikosti u Europi te uznemirujućeg smanjenja broja krilatih kukaca, uključujući oprašivače, o čemu svjedoče rezultati znanstvenog istraživanja o biomasi krilatih kukaca iz listopada 2017. (34), prema kojem se populacija krilatih kukaca u 63 zaštićena prirodna područja u Njemačkoj u 27 godina smanjila za više od 75 %; nadalje, naglašava važan pad populacija uobičajenih vrsta ptica diljem Europe, koji bi mogao biti posljedica smanjenog broja kukaca; štoviše, ističe i nenamjerne učinke pesticida na tlo i organizme u tlu (35) i druge neciljane vrste; smatra da su pesticidi jedan od glavnih čimbenika koji su odgovorni za smanjenje broja kukaca, poljskih ptica i drugih neciljanih organizama te dodatno ističe potrebu za prelaskom na održiviju upotrebu pesticida i povećanjem broja nekemijskih alternativa i sredstava za zaštitu bilja niskog rizika za poljoprivrednike u Europi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ustraje u tvrdnji da su za zabrinjavajuće smanjenje populacija pčela diljem Europe posebno zaslužni pesticidi na bazi neonikotinoida, što potvrđuju brojne međunarodne studije na temelju kojih su stotine tisuća građana s cijelog kontinenta potpisivale peticije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prepoznaje važnost nacionalnih akcijskih planova i integrirane zaštite bilja za znatno smanjenje upotrebe pesticida radi izbjegavanja nepovratnog gubitka biološke raznolikosti uz istodobno poticanje agroekoloških mjera i ekološkog uzgoja kad god je to moguće; |
| --- | --- |

24.

| 25. | dodatno ističe da je potrebno razviti održive poljoprivredne mogućnosti kako bi se smanjili utjecaji klimatskih promjena na sigurnost opskrbe hranom; |
| --- | --- |

25.

| 26. | izražava osobitu zabrinutost zbog kontinuirane upotrebe pesticida koji sadržavaju aktivne tvari koje su mutagene, kancerogene ili toksične za reprodukciju ili imaju svojstva koja prouzročuju poremećaje endokrinog sustava i štetne su za ljude i životinje; naglašava da upotreba takvih pesticida nije sukladna s ciljevima i svrhom Direktive; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da je vodni okoliš osobito osjetljiv na pesticide; pozdravlja činjenicu da su neke države članice poduzele niz mjera za njegovu zaštitu od pesticida; međutim, žali zbog činjenice da većina država članica nije utvrdila kvantitativne ciljeve i vremenske planove za mjere zaštite vodnog okoliša od pesticida, a one koje su to učinile nisu jasno navele kako će se ostvarenje ciljeva mjeriti; smatra da bi trebalo poboljšati praćenje pesticida koji se trenutačno primjenjuju u vodnom okolišu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primjećuje da je poljoprivreda jedan od glavnih razloga zbog kojih vodni okoliš ne postiže dobro kemijsko stanje jer dovodi do onečišćenja pesticidima; ističe da je sprečavanje prodiranja pesticida u slatkovodne sustave isplativije od tehnologija za njihovo uklanjanje te da države članice u tom pogledu moraju osigurati odgovarajuće poticaje za poljoprivrednike; u tom pogledu također prepoznaje važnost provedbe Okvirne direktive o vodama za poboljšanje kvalitete vode; pozdravlja napredak koji su države članice postigle u rješavanju prioritetnih tvari, što je dovelo do smanjenja broja vodnih tijela koja ne zadovoljavaju standarde u pogledu tvari kao što su kadmij, olovo i nikal te pesticidi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | izražava žaljenje zbog činjenice što pogoršanje stanja vodnih resursa sve više dovodi do toga da operatori dodatno obrađuju vodu za piće kako bi osigurali da voda za ljudsku potrošnju bude u skladu s ograničenjima za pesticide iz Direktive Vijeća 98/83/EZ o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju, pri čemu troškove te dodatne obrade snose potrošači, a ne onečišćivači; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da su neki pesticidi međunarodno priznati kao postojane organske onečišćujuće tvari (POP-ovi, engl. persistent organic pollutants) zbog njihove mogućnosti prijenosa na velike udaljenosti, postojanosti u okolišu i sposobnosti za biološko povećanje u prehrambenom lancu i bioakumulaciju u ekosustavima, kao i njihovog znatnog negativnog djelovanja na zdravlje ljudi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja činjenicu da su sve države članice uspostavile programe osposobljavanja i certificiranja u pogledu upotrebe sredstava za zaštitu bilja, ali žali zbog toga što u nekim državama članicama nisu ispunjene obveze u pogledu osposobljavanja za sve tražene predmete navedene u Prilogu I.; naglašava važnost osposobljavanja korisnika radi sigurne i održive upotrebe proizvoda za zaštitu bilja; smatra da treba razlikovati profesionalne i neprofesionalne korisnike jer ne podliježu istim obavezama; ističe da bi i profesionalnim i neprofesionalnim korisnicima sredstava za zaštitu bilja trebalo omogućiti odgovarajuće osposobljavanje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primjećuje potencijal upotrebe inteligentne tehnologije i precizne poljoprivrede kao sredstava za bolju primjenu sredstava za zaštitu bilja i sprečavanje njihova raspršivanja u područja u kojima nisu potrebna, primjerice bespilotnim letjelicama ili preciznom tehnologijom na temelju GPS-a; osim toga, naglašava da bi se primjena takvih rješenja u državama članicama mogla poboljšati kad bi ona bila bolje uključena u tečajeve osposobljavanja i programe certificiranja za korisnike pesticida u okviru nacionalnih akcijskih planova; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da se sredstva za zaštitu bilja ne upotrebljavaju samo u poljoprivredi, nego i za kontrolu korova i nametnika u područjima koja koriste građani ili ranjive skupine definirane u članku 12.a. Direktive, npr. u javnim parkovima i na željezničkim prugama; ističe da upotreba sredstava za zaštitu bilja u tim područjima nije primjerena; pozdravlja činjenicu da su neke države članice i mnoge regionalne i lokalne jedinice vlasti poduzele mjere za ograničavanje ili zabranu upotrebe pesticida na javnim površinama ili površinama kojima se služe ranjive skupine; međutim, primjećuje da u većini država članica nisu predviđeni mjerljivi ciljevi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | izražava zabrinutost zbog toga što mnoge države članice nisu pravilno tumačile odredbu članka 12. točke (a) smatrajući da se ona odnosi samo na upotrebu u nepoljoprivredne svrhe, dok zapravo ranjive skupine, kao što su one definirane Uredbom (EZ) br. 1107/2009, obuhvaćaju stanovnike koji se tijekom duljeg vremena izlažu visokoj razini pesticida; osim toga, primjećuje da je Komisija potvrdila da ne postoji pravni razlog zašto bi poljoprivredna primjena trebala biti isključena iz odredbi članka 12.; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primjećuje da države članice i dalje podupiru ekološku poljoprivredu kao sustav smanjene upotrebe pesticida; pozdravlja činjenicu da broj ekoloških gospodarstava u Uniji i dalje raste, ali primjećuje da se napredak i dalje znatno razlikuje među državama; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primjećuje da su ekološki poljoprivrednici izloženi gospodarskim gubitcima jer su njihovo tlo i ekološki proizvodi kontaminirani zbog upotrebe pesticida na susjednim gospodarstvima, primjerice zbog zanošenja pesticida prilikom prskanja i kretanja postojanih aktivnih tvari u okolišu; ističe da tako ekološki poljoprivrednici, zbog djelovanja koja su izvan njihove kontrole, mogu biti prisiljeni prodavati svoje proizvode kao konvencionalne, izgubiti svoje cjenovne premije ili čak svoje certifikate; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primjećuje da su točnost i upotreba podataka o akutnom trovanju pesticidima upitne bez obzira na činjenicu da države članice uglavnom imaju sustave za prikupljanje takvih podataka; naglašava činjenicu da se sustavi za prikupljanje podataka o kroničnom trovanju još ne primjenjuju široko; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da je posljednje izvješće EFSA-e o ostacima pesticida u hrani pokazalo da je 97,2 % uzoraka diljem Europe bilo u granicama utvrđenim zakonodavstvom EU-a, što svjedoči o izrazito strogom i sigurnom sustavu proizvodnje hrane; |
| --- | --- |

38.

Preporuke

| 39. | poziva države članice da bez daljnjeg odgađanja dovrše provedbu Direktive; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisiju i države članice da zajamče uključenost svih relevantnih dionika, uključujući javnost, u sve aktivnosti dionika koje se odnose na pesticide, kao što je predviđeno Direktivom 2003/35/EZ i Aarhuškom konvencijom; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice da preuzmu proaktivnu ulogu u praktičnoj provedbi Direktive kako bi utvrdile nedostatke i posebna područja kojima je potrebno posvetiti posebnu pozornost u pogledu zaštite zdravlja ljudi i okoliša te da se ne ograničavaju samo na uobičajene nacionalne mehanizme prenošenja u nacionalne pravne sustave i mehanizme nadzora; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva države članice da prepoznaju da EU mora hitno djelovati kako bi ostvario prelazak na održivu upotrebu pesticida i da su države članice najodgovornije za provedbu takvih praksi; naglašava da je nužno poduzeti hitne mjere; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva države članice da se pridržavaju utvrđenih rokova za dostavu revidiranih nacionalnih akcijskih planova; odlučno poziva države članice koje još nisu dostavile revidirane akcijske planove da to hitno učine te da ovaj put navedu jasne kvantitativne ciljeve i mjerljiv opći cilj u pogledu trenutačnog i dugoročnog stvarnog smanjenja rizika i posljedica upotrebe pesticida, uključujući jasno definirane godišnje ciljeve smanjenja, s posebnim naglaskom na mogućem utjecaju na oprašivače poticanje i uvođenje održivih nekemijskih alternativa i sredstava za zaštitu bilja niskog rizika, u skladu s načelima integrirane zaštite bilja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju da predloži ambiciozan obvezujući cilj na razini EU-a za ograničenje upotrebe pesticida; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da dodatno razvije smjernice za sva načela integrirane zaštite bilja i njihovu provedbu; zahtijeva da Komisija u tom pogledu uspostavi smjernice za utvrđivanje kriterija za mjerenje i procjenu provedbe integrirane zaštite bilja u državama članicama; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu sve potrebne mjere za promicanje pesticida niskog rizika i daju prednost nekemijskim rješenjima i metodama koje sa sobom nose najmanji rizik od nastanka štete za zdravlje i prirodni okoliš, uz istodobno osiguravanje učinkovite i djelotvorne zaštite poljoprivrednih kultura; naglašava da se za postizanje tog cilja moraju pojačati gospodarski poticaji kojima bi se poljoprivrednike potaknulo da odaberu takva rješenja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisiju i države članice da stave veći naglasak na promicanje razvoja, istraživanja, registriranja i promidžbe niskorizičnih i bioloških alternativa, među ostalim i povećanjem mogućnosti financiranja u okviru programa Obzor Europa i višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027.; podsjeća na važnost davanja prednosti održivim biološkim, fizičkim i drugim nekemijskim metodama pred kemijskim pesticidima, ako one omogućuju zadovoljavajuću kontrolu štetnika; podsjeća na važnost dodane vrijednosti ekološki održivih i sigurnih metoda za zaštitu biljaka; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da bez daljnjeg odgađanja ispuni svoju obvezu u okviru Sedmog programa djelovanja EU-a za okoliš i izradi strategiju Unije za netoksičan okoliš koja će pridonositi inovacijama i razvoju održivih zamjenskih sredstava, uključujući nekemijska rješenja; očekuje od Komisije da će u toj strategiji posebno voditi računa o djelovanju pesticida na okoliš i zdravlje ljudi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | potiče stavljanje većeg naglaska na smanjenje rizika jer bi raširena upotreba tvari niskog rizika mogla biti štetnija od ograničene upotrebe tvari visokog rizika; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju i države članice da zajamče bolju usklađenost Direktive i njezine provedbe s povezanim zakonodavstvom i politikama EU-a, osobito s odredbama zajedničke poljoprivredne politike i Uredbe (EZ) br. 1107/2009 te da, prije svega, načela integrirane zaštite bilja uključe u zajedničku poljoprivrednu politiku kao pravne obveze, u skladu s člankom 14. Direktive; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisiju i države članice da strogo ograniče broj odstupanja od osnovne uporabe u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 i da ažuriraju relevantne smjernice kako bi se osiguralo da procjena rizika pesticida odražava izloženost u stvarnim uvjetima te da uzima u obzir sve moguće učinke na zdravlje i okoliš; |
| --- | --- |

51.

| 52. | preporučuje da se državama članicama omogući fleksibilnost u primjeni integrirane zaštite bilja kao dijela mjera ekologizacije u okviru zajedničke poljoprivredne politike; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja činjenicu da je Stalni odbor za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje (odbor PAFF) nedavno usvojio usklađene pokazatelje rizika i poziva države članice da nastave s usvajanjem i provedbom usklađenih pokazatelja rizika, u skladu s nedavnim prijedlogom Komisije, u cilju valjanog praćenja smanjenja učinaka pesticida; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da uspostavi potpuno operativan i transparentan sustav za redovito prikupljanje statističkih podataka o upotrebi pesticida, utjecaju profesionalne i neprofesionalne izloženosti pesticidima na zdravlje ljudi i životinja te prisutnosti ostataka pesticida u okolišu, posebno u tlu i vodi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisiju i države članice na promicanje istraživačkih programa usmjerenih na utvrđivanje utjecaja upotrebe pesticida na ljudsko zdravlje, uzimajući u obzir cijeli niz toksikoloških i dugoročnih učinaka, uključujući imunotoksičnost, endokrine poremećaje i neurorazvojnu toksičnost te s naglaskom na učinke prenatalne izloženosti pesticidima na zdravlje djece; |
| --- | --- |

55.

| 56. | odlučno poziva Komisiju da u upravljanju sredstvima za zaštitu bilja koja se nalaze u širokoj primjeni i njihovoj upotrebi zauzme pristup koji je zasnovan na riziku i poduprt nezavisnim stručno recenziranim znanstvenim dokazima; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisiju da pred kraj svojeg tekućeg mandata podnese konkretan zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1107/2009, izvan okvira opće revizije u vezi s inicijativom REFIT, radi dodavanja definicije i posebne kategorije „tvari koje se pojavljuju u prirodi” i „tvari identičnih prirodnima”, za koje bi kriterij bio postojeća prisutnost i izloženost tvari u prirodi, kao i radi uspostave strogog ubrzanog postupka evaluacije, odobravanja i registracije za biološke pesticide niskog rizika u skladu s rezolucijom Parlamenta od 15. veljače 2017. o pesticidima niskog rizika biološkog podrijetla i rezolucijom od 13. rujna 2018. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 o sredstvima za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju učinkovitu provedbu obveza Unije u skladu s Protokolom uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. i Stockholmskom konvencijom o postojanim organskim onečišćujućim tvarima iz 2004., te da povećaju napore kako bi zaustavile proizvodnju, stavljanje na tržište i upotrebu pesticida koji pokazuju svojstva postojanih organskih onečišćujućih tvari, zajedno s uspostavljanjem odredbi o zbrinjavanju otpada koji sadržava takve tvari ili je njima kontaminiran; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva države članice da osiguraju dostupnost profesionalno osposobljenih i neovisnih savjetodavnih službi za savjetovanje i osposobljavanje krajnjih korisnika u vezi s održivom upotrebom pesticida, a osobito o integriranoj zaštiti bilja; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju i države članice da stave veći naglasak na daljnja ulaganja i istraživanje u području razvoja i uvođenja tehnologija za preciznu i digitalnu poljoprivredu kako bi sredstva za zaštitu bilja bila učinkovitija i kako bi se znatno smanjila ovisnost o pesticidima, u skladu s ciljevima Direktive, čime bi se smanjila izloženost i profesionalnih korisnika i građana; smatra da uporaba digitalne ili precizne poljoprivrede ne bi smjela dovesti do ovisnosti o sredstvima ili do financijske zaduženosti poljoprivrednika; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisiju i države članice da više ne dopuštaju upotrebu sredstava za zaštitu bilja u područjima koja koriste građani ili ranjive skupine u skladu s odredbama članka 3. stavka 14. Uredbe (EZ) br. 1107/2009; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisiju i države članice da posebnu pozornost posvete zaštiti ranjivih skupina, u skladu s odredbama članka 3. stavka 14. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, osobito s obzirom na trenutačno nepostojanje zaštite stanovništva koje živi u ruralnim područjima u blizini usjeva; stoga poziva Komisiju i države članice da predlože hitnu zabranu upotrebe pesticida u područjima koja se nalaze na određenoj udaljenosti od kuća, škola, igrališta, vrtića i bolnica; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisiju i države članice da ulažu u daljnja istraživanja o utjecaju pesticida na vrste koje ne pripadaju ciljnoj skupini te da poduzmu hitne mjere kako bi se taj utjecaj sveo na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisiju i države članice na promicanje poljoprivrednog modela koji se temelji na preventivnim i neizravnim strategijama za zaštitu bilja čiji je cilj smanjenje upotrebe vanjskih sredstava te na višenamjenskim tvarima koje se pojavljuju u prirodi; prepoznaje potrebu za dodatnim istraživanjem i razvojem preventivnih i neizravnih agroekoloških strategija za zaštitu zdravlja bilja; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva države članice da povećaju svoja ulaganja u prakse prilagodbe kojima se sprečava da kemijske tvari iz poljoprivrede dospiju do površinskih i podzemnih voda, kao i u mjere kojima je cilj sprečavanje mogućeg isticanja tih tvari u vodene tokove, rijeke i mora; preporučuje da se zabrani upotreba tih tvari u tlima iz kojih bi one mogle otjecati u podzemne vode; |
| --- | --- |

65.

| 66. | naglašava da je osobito potrebno redovito provjeravati razmjer između prodane količine pesticida i poljoprivrednog područja na kojem se oni primjenjuju, na temelju korisničkih baza podataka i evidencije o prodaji; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisiju i države članice da zajamče potpunu i ujednačenu primjenu kriterija za isključenje temeljenih na opasnosti za aktivne tvari koje su mutagene, karcinogene ili toksične za reprodukciju ili imaju svojstva koja prouzročuju poremećaje endokrinog sustava; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva države članice da se strogo pridržavaju zabrane uvoza zabranjenih pesticida u EU iz trećih zemalja i da pojačaju kontrolu uvezene hrane; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisiju da pozorno razmotri sve dostupne mjere za jamčenje usklađenosti, uključujući pokretanje postupaka radi utvrđivanja povrede prava protiv država članica koje ne ispune obvezu potpune provedbe Direktive; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva Komisiju da poduzme odlučne mjere protiv država članica koje sustavno zloupotrebljavaju odstupanja u pogledu zabranjenih pesticida koji sadržavaju neonikotinoide; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju potpunu primjenu i učinkovitu provedbu načela „onečišćivač plaća” u pogledu zaštite vodnih resursa; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva da se u okviru programa Obzor Europa osiguraju dostatna sredstva za promicanje razvoja strategija zdravstvene zaštite bilja temeljenih na sustavnom pristupu kojim se kombiniraju inovativne ekološke poljoprivredne metode i preventivne mjere za maksimalno smanjenje upotrebe vanjskih sredstava; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisiju da uspostavi paneuropsku platformu za održivu upotrebu pesticida kojom bi se okupili sektorski dionici i predstavnici na lokalnoj i regionalnoj razini radi olakšavanja razmjene informacija i najboljih praksi u pogledu smanjenja upotrebe pesticida; |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  SL L 309, 24.11.2009., str. 71.

(2)  SL L 158, 30.4.2004., str. 7.

(3)  SL L 70, 16.3.2005., str. 1.

(4)  SL L 136, 29.5.2007., str. 3.

(5)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

(6)  SL L 347, 20.12.2013., str. 608.

(7)  SL L 131, 5.5.1998., str. 11.

(8)  SL L 229, 29.6.2004., str. 23.

(9)  SL L 206, 22.7.1992., str. 7.

(10)  SL L 20, 26.1.2010., str. 7.

(11)  SL L 330, 5.12.1998., str. 32.

(12)  SL L 327, 22.12.2000., str. 1.

(13)  SL L 201, 1.8.2009., str. 36.

(14)  SL L 310, 25.11.2009., str. 29.

(15)  SL L 226, 24.8.2013., str. 1.

(16)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=celex:52006DC0372

(17)  SL C 86, 6.3.2018., str. 62.

(18)  SL C 86, 6.3.2018., str. 51.

(19)  SL C 252, 18.7.2018., str. 184.

(20)  SL C 346, 27.9.2018., str. 117.

(21)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0057.

(22)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0356.

(23)  SL L 324, 10.12.2009., str. 1.

(24)  http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/overview_reports/details.cfm?rep_id=114

(25)  SL L 354, 28.12.2013., str. 171.

(26)  http://www.pan-uk.org/site/wp-content/uploads/United-Nations-Report-of-the-Special-Rapporteur-on-the-right-to-food.pdf

(27)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10041-2016-ADD-1/en/pdf

(28)  http://www.senat.fr/leg/ppr16-477.html

(29)  Usvojeni teksovi, P8_TA(2019)0023.

(30)  Caspar A. Hallmann et al., „Pad od više od 75 % ukupne biomase krilatih kukaca u zaštićenim područjima tijekom 27 godina”, PLOS, 18. listopada 2017. – https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0185809

(31)  SL L 270, 21.10.2003., str. 1.

(32)  Uredba (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (SL L 167, 27.6.2012., str. 1.).

(33)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

(34)  https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0185809

(35)  https://esdac.jrc.ec.europa.eu/public_path/shared_folder/doc_pub/EUR27607.pdf

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/71 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/71

---

P8_TA(2019)0083

Provedba Direktive o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o provedbi Direktive o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (2018/2108(INI))

(2020/C 449/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (1),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 114. i 168., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 114. i 168.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka, te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka, te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (3),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 6. lipnja 2011. o modernim i održivim zdravstvenim sustavima koji odgovaraju potrebama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 6. lipnja 2011. o modernim i održivim zdravstvenim sustavima koji odgovaraju potrebama (4),

| — | uzimajući u obzir višegodišnje zdravstvene programe za razdoblje 2003. – 2008. (5), 2008. – 2013. (6) i 2014. — 2020. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir višegodišnje zdravstvene programe za razdoblje 2003. – 2008. (5), 2008. – 2013. (6) i 2014. — 2020. (7),

| — | uzimajući u obzir izvješća Komisije od 4. rujna 2015. i od 21. rujna 2018. o primjeni Direktive o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (COM(2015)0421, COM(2018)0651), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Komisije od 4. rujna 2015. i od 21. rujna 2018. o primjeni Direktive o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (COM(2015)0421, COM(2018)0651),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 25. travnja 2018. o omogućivanju digitalne transformacije na jedinstvenom digitalnom tržištu u području zdravstva i skrbi: osnaživanje građana i stvaranje zdravijeg društva (COM(2018)0233), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 25. travnja 2018. o omogućivanju digitalne transformacije na jedinstvenom digitalnom tržištu u području zdravstva i skrbi: osnaživanje građana i stvaranje zdravijeg društva (COM(2018)0233),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 18. srpnja 2018. o podacima država članica o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi za 2016. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 18. srpnja 2018. o podacima država članica o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi za 2016. (8),

| — | uzimajući u obzir Provedbenu odluku Komisije br. 2011/890/EU od 22. prosinca 2011. o utvrđivanju pravila za uspostavljanje, upravljanje i funkcioniranje mreže nacionalnih tijela odgovornih za e-zdravstvo (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu odluku Komisije br. 2011/890/EU od 22. prosinca 2011. o utvrđivanju pravila za uspostavljanje, upravljanje i funkcioniranje mreže nacionalnih tijela odgovornih za e-zdravstvo (9),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. svibnja 2015. naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. svibnja 2015. naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan za e-zdravstvo 2012. – 2020., posebice izričitu prekograničnu dimenziju (COM(2012)0736), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan za e-zdravstvo 2012. – 2020., posebice izričitu prekograničnu dimenziju (COM(2012)0736),

| — | uzimajući u obzir Komisijinu evaluaciju na sredini provedbenog razdoblja Akcijskog plana za e-zdravstvo 2012. – 2020. (COM(2017)0586), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijinu evaluaciju na sredini provedbenog razdoblja Akcijskog plana za e-zdravstvo 2012. – 2020. (COM(2017)0586),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. studenoga 2008. o rijetkim bolestima (COM(2008)0679) i Preporuku Vijeća od 8. lipnja 2009. o djelovanju u području rijetkih bolesti (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. studenoga 2008. o rijetkim bolestima (COM(2008)0679) i Preporuku Vijeća od 8. lipnja 2009. o djelovanju u području rijetkih bolesti (10),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 5. rujna 2014. o provedbi njezine komunikacije o rijetkim bolestima (COM(2014)0548), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 5. rujna 2014. o provedbi njezine komunikacije o rijetkim bolestima (COM(2014)0548),

| — | uzimajući u obzir Preporuke o europskim referentnim mrežama za rijetke bolesti Odbora stručnjaka EU-a za rijetke bolesti (EUCERD) od 31. siječnja 2013. i njihovu dopunu od 10. lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuke o europskim referentnim mrežama za rijetke bolesti Odbora stručnjaka EU-a za rijetke bolesti (EUCERD) od 31. siječnja 2013. i njihovu dopunu od 10. lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir Dokument Revizorskog suda s pregledom osnovnih informacija o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi u EU-u iz svibnja 2018. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Dokument Revizorskog suda s pregledom osnovnih informacija o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi u EU-u iz svibnja 2018. (11),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. rujna 2017. o poticanju rasta i kohezije u graničnima regijama EU-a (COM(2017)0534), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. rujna 2017. o poticanju rasta i kohezije u graničnima regijama EU-a (COM(2017)0534),

| — | uzimajući u obzir međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava (12),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0046/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0046/2019),

| A. | budući da su zdravstveni sustavi koji su pristupačni svima u EU-u i njegovim državama članicama ključni za jamčenje visoke razine javnog zdravlja, socijalne zaštite, socijalne kohezije i socijalne pravde, očuvanjem i jamčenjem univerzalnog pristupa te budući da se priznaje kvalitetu života pacijenata kao važnu komponentu procjene troškove učinkovitosti zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

A.

budući da su zdravstveni sustavi koji su pristupačni svima u EU-u i njegovim državama članicama ključni za jamčenje visoke razine javnog zdravlja, socijalne zaštite, socijalne kohezije i socijalne pravde, očuvanjem i jamčenjem univerzalnog pristupa te budući da se priznaje kvalitetu života pacijenata kao važnu komponentu procjene troškove učinkovitosti zdravstvene skrbi;

| B. | budući da se Direktivom 2011/24/EU (u daljnjem tekstu „Direktiva”), u skladu s člankom 168. stavkom 7. UFEU-a, poštuje sloboda svake države članice da donosi odgovarajuće zdravstvene odluke te da se njome ne ometaju niti ugrožavaju temeljni etički izbori relevantnih tijela država članica; budući da postoje razlike u uslugama koje pružaju države članice te u načinu na koji se financiraju; budući da direktiva pruža druge mogućnosti zdravstvene skrbi europskim građanima, uz one dostupne u njihovoj zemlji; |
| --- | --- |

B.

budući da se Direktivom 2011/24/EU (u daljnjem tekstu „Direktiva”), u skladu s člankom 168. stavkom 7. UFEU-a, poštuje sloboda svake države članice da donosi odgovarajuće zdravstvene odluke te da se njome ne ometaju niti ugrožavaju temeljni etički izbori relevantnih tijela država članica; budući da postoje razlike u uslugama koje pružaju države članice te u načinu na koji se financiraju; budući da direktiva pruža druge mogućnosti zdravstvene skrbi europskim građanima, uz one dostupne u njihovoj zemlji;

| C. | budući da se zdravlje može smatrati temeljnim pravom u skladu s člankom 2. (pravo na život) i člankom 35. (zdravstvena zaštita) Povelje Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

C.

budući da se zdravlje može smatrati temeljnim pravom u skladu s člankom 2. (pravo na život) i člankom 35. (zdravstvena zaštita) Povelje Europske unije o temeljnim pravima;

| D. | budući da su zdravstveni sustavi u Uniji suočeni s izazovima u pogledu starenja stanovništva, proračunskih ograničenja, sve veće prisutnosti kroničnih i rijetkih bolesti, poteškoća u jamčenju osnovne zdravstvene skrbi u ruralnim područjima i visoke cijene lijekova; budući da su države članice odgovorne za razvoj, čuvanje i razmjenu prekograničnih informacija o ažuriranom katalogu nestašice lijekova kako bi se osigurala dostupnost osnovnih lijekova; |
| --- | --- |

D.

budući da su zdravstveni sustavi u Uniji suočeni s izazovima u pogledu starenja stanovništva, proračunskih ograničenja, sve veće prisutnosti kroničnih i rijetkih bolesti, poteškoća u jamčenju osnovne zdravstvene skrbi u ruralnim područjima i visoke cijene lijekova; budući da su države članice odgovorne za razvoj, čuvanje i razmjenu prekograničnih informacija o ažuriranom katalogu nestašice lijekova kako bi se osigurala dostupnost osnovnih lijekova;

| E. | budući da se zdravstvena skrb potrebna građanima ponekad najbolje pruža u drugoj državi članici zbog njezine blizine, lakoće pristupa, specijalizirane prirode skrbi ili nedostatka kapaciteta u matičnoj državi članici, poput nestašice osnovnih lijekova; |
| --- | --- |

E.

budući da se zdravstvena skrb potrebna građanima ponekad najbolje pruža u drugoj državi članici zbog njezine blizine, lakoće pristupa, specijalizirane prirode skrbi ili nedostatka kapaciteta u matičnoj državi članici, poput nestašice osnovnih lijekova;

| F. | budući da rezultati izvješća o primjeni Direktive pokazuju da neke države članice 2015. nisu u potpunosti ili ispravno provele Direktivu; |
| --- | --- |

F.

budući da rezultati izvješća o primjeni Direktive pokazuju da neke države članice 2015. nisu u potpunosti ili ispravno provele Direktivu;

| G. | budući da je zdravstveni sektor ključan dio gospodarstva Unije te iznosi 10 % njezina BDP-a, a taj bi iznos zbog socioekonomskih čimbenika do 2060. mogao porasti na 12,6 %; |
| --- | --- |

G.

budući da je zdravstveni sektor ključan dio gospodarstva Unije te iznosi 10 % njezina BDP-a, a taj bi iznos zbog socioekonomskih čimbenika do 2060. mogao porasti na 12,6 %;

| H. | budući da se u skladu s člankom 20. Direktive od Komisije očekuje da svake tri godine podnese provedbeno izvješće o primjeni Direktive; budući da Komisija treba kontinuirano ocjenjivati i redovito dostavljati informacije o tokovima pacijenata, o administrativnoj, socijalnoj i financijskoj dimenziji mobilnosti pacijenata te o funkcioniranju europskih referentnih mreža i nacionalnih kontaktnih točaka; |
| --- | --- |

H.

budući da se u skladu s člankom 20. Direktive od Komisije očekuje da svake tri godine podnese provedbeno izvješće o primjeni Direktive; budući da Komisija treba kontinuirano ocjenjivati i redovito dostavljati informacije o tokovima pacijenata, o administrativnoj, socijalnoj i financijskoj dimenziji mobilnosti pacijenata te o funkcioniranju europskih referentnih mreža i nacionalnih kontaktnih točaka;

| I. | budući da je prema izvješću Komisije od 21. rujna 2018. o primjeni Direktive građanima i dalje teško pronaći informacije o načinu na koji mogu iskoristiti svoja prava u pogledu prekogranične zdravstvene skrbi; budući da je za ostvarivanje sigurne mobilnosti pacijenata potrebno dodatno pojasniti uvjete pod kojima posluju pružatelji zdravstvene zaštite te povećati njihovu transparentnost; |
| --- | --- |

I.

budući da je prema izvješću Komisije od 21. rujna 2018. o primjeni Direktive građanima i dalje teško pronaći informacije o načinu na koji mogu iskoristiti svoja prava u pogledu prekogranične zdravstvene skrbi; budući da je za ostvarivanje sigurne mobilnosti pacijenata potrebno dodatno pojasniti uvjete pod kojima posluju pružatelji zdravstvene zaštite te povećati njihovu transparentnost;

| J. | budući da Komisija u Komunikaciji o e-zdravlju od 25. travnja 2018. primjećuje da zdravstveni sustavi i sustavi skrbi iziskuju reforme i inovativna rješenja kako bi postali otporniji, pristupačniji i učinkovitiji; budući da je stoga potrebno pojačati uporabu novih tehnologija i digitalnih alata kako bi se postigla veća kvaliteta i održivost usluga zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

J.

budući da Komisija u Komunikaciji o e-zdravlju od 25. travnja 2018. primjećuje da zdravstveni sustavi i sustavi skrbi iziskuju reforme i inovativna rješenja kako bi postali otporniji, pristupačniji i učinkovitiji; budući da je stoga potrebno pojačati uporabu novih tehnologija i digitalnih alata kako bi se postigla veća kvaliteta i održivost usluga zdravstvene skrbi;

| K. | budući da Direktiva pruža jasnu pravnu osnovu za europsku suradnju u pogledu procjene zdravstvenih tehnologija, e-zdravstva, rijetkih bolesti te standarda sigurnosti i kvalitete zdravstvenih usluga i proizvoda; |
| --- | --- |

K.

budući da Direktiva pruža jasnu pravnu osnovu za europsku suradnju u pogledu procjene zdravstvenih tehnologija, e-zdravstva, rijetkih bolesti te standarda sigurnosti i kvalitete zdravstvenih usluga i proizvoda;

| L. | budući da građani EU-a imaju pravo na pristup specijaliziranoj skrbi u vlastitoj državi članici; budući da, međutim, broj pacijenata koji u skladu s Direktivom koriste svoje pravo na prekograničnu skrb, uključujući preventivne medicinske pretrage, provjere i zdravstvene preglede, raste vrlo sporo; |
| --- | --- |

L.

budući da građani EU-a imaju pravo na pristup specijaliziranoj skrbi u vlastitoj državi članici; budući da, međutim, broj pacijenata koji u skladu s Direktivom koriste svoje pravo na prekograničnu skrb, uključujući preventivne medicinske pretrage, provjere i zdravstvene preglede, raste vrlo sporo;

| M. | budući da programi cijepljenja nisu obuhvaćeni Direktivom, iako su jedna od najučinkovitijih politika EU-a, te imajući na umu poteškoće s kojima se osobe u nekim državama članicama susreću pri pristupu tim programima; |
| --- | --- |

M.

budući da programi cijepljenja nisu obuhvaćeni Direktivom, iako su jedna od najučinkovitijih politika EU-a, te imajući na umu poteškoće s kojima se osobe u nekim državama članicama susreću pri pristupu tim programima;

| N. | budući da nisu sve države članice bile u stanju pružiti podatke ili informacije o pacijentima koji putuju u inozemstvo i budući da prikupljanje podataka nije uvijek usporedivo među državama članicama; |
| --- | --- |

N.

budući da nisu sve države članice bile u stanju pružiti podatke ili informacije o pacijentima koji putuju u inozemstvo i budući da prikupljanje podataka nije uvijek usporedivo među državama članicama;

| O. | budući da je 83 % osoba ispitanih u nedavnom savjetovanju Komisije podržalo otkrivanje medicinskih podataka za potrebe provođenja istraživanja i poboljšanja zdravstvenih uvjeta pacijenata (13); budući da se u bilo kakvoj budućoj integraciji zdravstvenih sustava mora, s digitalnog stajališta, zajamčiti da su zdravstveni sustavi krajnja instancija kada je riječ o čuvanju tih informacija i upravljanju njima kako bi se pacijentima zajamčila pravednost, održivost i sigurnost; |
| --- | --- |

O.

budući da je 83 % osoba ispitanih u nedavnom savjetovanju Komisije podržalo otkrivanje medicinskih podataka za potrebe provođenja istraživanja i poboljšanja zdravstvenih uvjeta pacijenata (13); budući da se u bilo kakvoj budućoj integraciji zdravstvenih sustava mora, s digitalnog stajališta, zajamčiti da su zdravstveni sustavi krajnja instancija kada je riječ o čuvanju tih informacija i upravljanju njima kako bi se pacijentima zajamčila pravednost, održivost i sigurnost;

| P. | budući da je mobilnost pacijenata u Uniji koja je obuhvaćena područjem primjene Direktive i dalje relativno niska i da nije imala znatan proračunski učinak na održivost nacionalnih zdravstvenih sustava; |
| --- | --- |

P.

budući da je mobilnost pacijenata u Uniji koja je obuhvaćena područjem primjene Direktive i dalje relativno niska i da nije imala znatan proračunski učinak na održivost nacionalnih zdravstvenih sustava;

| Q. | budući da su države članice odgovorne građanima pružiti pristup zdravstvenoj skrbi koja im je potrebna i osigurati nadoknadu svih relevantnih troškova; budući da su nacionalne zdravstvene službe država članica odgovorne za određivanje kriterija u skladu s kojima se građanima dopušta dobivanje zdravstvene skrbi u drugoj državi članici; budući da se u znatnom broju država članica pacijenti i dalje susreću sa značajnim preprekama kada ulaze u kontakt sa zdravstvenim sustavima; budući da bi administrativno opterećenje moglo stvoriti kašnjenja u nadoknadi troškova; budući da se time samo produbljuje fragmentacija pristupa uslugama, što bi stoga trebalo poboljšati koordinacijom među državama članicama; |
| --- | --- |

Q.

budući da su države članice odgovorne građanima pružiti pristup zdravstvenoj skrbi koja im je potrebna i osigurati nadoknadu svih relevantnih troškova; budući da su nacionalne zdravstvene službe država članica odgovorne za određivanje kriterija u skladu s kojima se građanima dopušta dobivanje zdravstvene skrbi u drugoj državi članici; budući da se u znatnom broju država članica pacijenti i dalje susreću sa značajnim preprekama kada ulaze u kontakt sa zdravstvenim sustavima; budući da bi administrativno opterećenje moglo stvoriti kašnjenja u nadoknadi troškova; budući da se time samo produbljuje fragmentacija pristupa uslugama, što bi stoga trebalo poboljšati koordinacijom među državama članicama;

| R. | budući da je europska kartica zdravstvenog osiguranja uređena Uredbom o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti, a njezina se provedba uvelike razlikuje među državama članicama; budući da su ujednačena provedba europske kartice zdravstvenog osiguranja i veća koordinacija među državama članicama ključni za smanjenje postojećeg administrativnog opterećenja i jamčenje brze i nediskriminirajuće nadoknade troškova za pacijente, jamčeći pritom slobodu kretanja građana EU-a; |
| --- | --- |

R.

budući da je europska kartica zdravstvenog osiguranja uređena Uredbom o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti, a njezina se provedba uvelike razlikuje među državama članicama; budući da su ujednačena provedba europske kartice zdravstvenog osiguranja i veća koordinacija među državama članicama ključni za smanjenje postojećeg administrativnog opterećenja i jamčenje brze i nediskriminirajuće nadoknade troškova za pacijente, jamčeći pritom slobodu kretanja građana EU-a;

| S. | budući da se pacijenti i dalje suočavaju s praktičnim i pravnim poteškoćama pri korištenju liječničkih recepata u drugim državama članicama; |
| --- | --- |

S.

budući da se pacijenti i dalje suočavaju s praktičnim i pravnim poteškoćama pri korištenju liječničkih recepata u drugim državama članicama;

| T. | budući da je uloga nacionalnih kontaktnih točaka osigurati da pacijenti dobiju točne informacije za donošenje informirane odluke; |
| --- | --- |

T.

budući da je uloga nacionalnih kontaktnih točaka osigurati da pacijenti dobiju točne informacije za donošenje informirane odluke;

| U. | budući da nacionalne kontaktne točke još nisu u dovoljnoj mjeri poznate javnosti, što utječe na njihovu djelotvornost; budući da učinkovitost i doseg nacionalnih kontaktnih točaka ovise o potpori koju primaju i od EU-a i od država članica, o kanalima za komunikaciju, razmjeni dobrih praksi i informacija, uključujući podatke za kontakt, te smjernicama za uputnice za pacijente; |
| --- | --- |

U.

budući da nacionalne kontaktne točke još nisu u dovoljnoj mjeri poznate javnosti, što utječe na njihovu djelotvornost; budući da učinkovitost i doseg nacionalnih kontaktnih točaka ovise o potpori koju primaju i od EU-a i od država članica, o kanalima za komunikaciju, razmjeni dobrih praksi i informacija, uključujući podatke za kontakt, te smjernicama za uputnice za pacijente;

| V. | budući da postoje velike razlike između različitih nacionalnih kontaktnih točaka u pogledu funkcioniranja, pristupačnosti, vidljivosti i dodjele sredstava, i u pogledu kvalitete i u pogledu kvantitete; |
| --- | --- |

V.

budući da postoje velike razlike između različitih nacionalnih kontaktnih točaka u pogledu funkcioniranja, pristupačnosti, vidljivosti i dodjele sredstava, i u pogledu kvalitete i u pogledu kvantitete;

| W. | budući da prema istraživanju Eurobarometra iz svibnja 2015. (14) pacijenti nisu u dovoljnoj mjeri informirani o svojim pravima na prekograničnu zdravstvenu skrb te manje od 20 % građana smatra da je dobro informirano; |
| --- | --- |

W.

budući da prema istraživanju Eurobarometra iz svibnja 2015. (14) pacijenti nisu u dovoljnoj mjeri informirani o svojim pravima na prekograničnu zdravstvenu skrb te manje od 20 % građana smatra da je dobro informirano;

| X. | budući da će prekogranična zdravstvena skrb biti učinkovita samo ako su pacijenti, zdravstveni djelatnici i ostali dionici dobro informirani o njoj i ako su pravila koja su u njoj sadržana lako dostupna i općenito pristupačna; |
| --- | --- |

X.

budući da će prekogranična zdravstvena skrb biti učinkovita samo ako su pacijenti, zdravstveni djelatnici i ostali dionici dobro informirani o njoj i ako su pravila koja su u njoj sadržana lako dostupna i općenito pristupačna;

| Y. | budući da pacijenti, skrbnici i zdravstveni djelatnici općenito i dalje nisu dovoljno informirani o pravima pacijenata općenito, a posebice o onima u okviru Direktive; |
| --- | --- |

Y.

budući da pacijenti, skrbnici i zdravstveni djelatnici općenito i dalje nisu dovoljno informirani o pravima pacijenata općenito, a posebice o onima u okviru Direktive;

| Z. | budući da se zdravstveni djelatnici suočavaju s nekim veoma osjetljivim temama u vezi s pacijentima za koje je potrebna jasna i razumljiva komunikacija; budući da bi jezične barijere mogle ugroziti prijenos informacija između zdravstvenih djelatnika i njihovih pacijenata; |
| --- | --- |

Z.

budući da se zdravstveni djelatnici suočavaju s nekim veoma osjetljivim temama u vezi s pacijentima za koje je potrebna jasna i razumljiva komunikacija; budući da bi jezične barijere mogle ugroziti prijenos informacija između zdravstvenih djelatnika i njihovih pacijenata;

| AA. | budući da postoji znatan prostor za poboljšanje i pojednostavljenje postupka nadoknade troškova u nekoliko država članica, osobito u pogledu recepata, lijekova za rijetke bolesti, magistralnih lijekova i naknadnih terapija i postupaka; |
| --- | --- |

AA.

budući da postoji znatan prostor za poboljšanje i pojednostavljenje postupka nadoknade troškova u nekoliko država članica, osobito u pogledu recepata, lijekova za rijetke bolesti, magistralnih lijekova i naknadnih terapija i postupaka;

| AB. | budući da šest država članica i Norveška trenutačno nemaju uspostavljen sustav prethodnog odobrenja, čime se pacijentima pruža sloboda izbora i smanjuje administrativno opterećenje; |
| --- | --- |

AB.

budući da šest država članica i Norveška trenutačno nemaju uspostavljen sustav prethodnog odobrenja, čime se pacijentima pruža sloboda izbora i smanjuje administrativno opterećenje;

| AC. | budući da postoji niz bilateralnih sporazuma između susjednih država članica i regija, koji bi mogli poslužiti kao temelj za izvrsne najbolje prakse u daljnjem razvoju prekogranične zdravstvene skrbi u cijeloj Uniji; |
| --- | --- |

AC.

budući da postoji niz bilateralnih sporazuma između susjednih država članica i regija, koji bi mogli poslužiti kao temelj za izvrsne najbolje prakse u daljnjem razvoju prekogranične zdravstvene skrbi u cijeloj Uniji;

Provedba

| 1. | pozdravlja mjere koje je Komisija poduzela kako bi ocijenila jesu li države članice ispravno prenijele Direktivu u svoje zakonodavstvo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje prednosti Direktive u pogledu pojašnjenja pravila o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi i jamčenja pristupa sigurnoj i visokokvalitetnoj prekograničnoj zdravstvenoj skrbi u Uniji, kao i u pogledu ostvarivanja mobilnosti pacijenata u skladu sa sudskom praksom Suda; izražava razočaranje jer znatan broj država članica nije učinkovito provodio zahtjeve u pogledu jamčenja prava pacijenata; stoga potiče države članice da osiguraju pravilnu provedbu Direktive i zajamče visoku razinu zaštite javnog zdravlja koja pridonosi poboljšanju zdravlja građana, poštujući pritom načelo slobodnog kretanja osoba na unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da nastavi s trogodišnjim izvješćima o evaluaciji primjene Direktive i da ih redovito podnosi Parlamentu i Vijeću; naglašava važnost prikupljanja informacija za statističke svrhe o pacijentima koji putuju u inozemstvo za liječenje i analiziranja razloga zbog kojih pacijenti putuju iz jedne države u drugu; nadalje, poziva Komisiju da kad je to moguće te na godišnjoj osnovi objavljuje raščlambe pruženih usluga i ukupnih iznosa koje je svaka država članica nadoknadila kao prekogranične zdravstvene usluge; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da kvalitetu života pacijenata i ishod za pacijente uzima u obzir pri ocjenjivanju troškovne učinkovitosti provedbe Direktive; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća države članice na njihovu obvezu da Komisiji pružaju pomoć i sve potrebne raspoložive informacije u svrhu provedbe njezine ocjene i pripreme navedenih izvješća; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da uspostavi smjernice za provedbu, osobito u onim područjima u kojima Direktiva i Uredba o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti interagiraju te da u tom pogledu zajamči bolju koordinaciju između relevantnih dionika unutar institucija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da bi države članice trebale ispravno prenijeti Direktivu kako bi se zajamčila visokokvalitetna i pristupačna prekogranična zdravstvena zaštita za pacijente, uz potpuno poštovanje rokova provedbe navedenih u zakonodavstvu; uviđa da se mogu napraviti konkretna poboljšanja u pogledu pristupa lijekovima koji se izdaju na recept i kontinuiteta liječenja; poziva Komisiju da razmotri mogućnost proširenja područja primjene Direktive na programe cijepljenja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sa zadovoljstvom primjećuje pozitivan učinak inicijativa kao što je europska kartica zdravstvenog osiguranja, koja se izdaje besplatno i omogućava svakome tko je osiguran u okviru zakonskog sustava socijalnog osiguranja ili je obuhvaćen sustavom obvezne socijalne zaštite da u drugoj državi članici primi besplatno liječenje ili da primi liječenje po sniženoj cijeni; ističe važnost uspješne suradnje između institucija kako bi se izbjegla zlouporaba europske kartice zdravstvenog osiguranja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da je potrebno osigurati jasnoću i transparentnost u pogledu uvjeta pod kojima posluju pružatelji zdravstvene skrbi; naglašava da je važno da pružatelji zdravstvene zaštite i stručnjaci imaju osiguranje od profesionalne građanske odgovornosti, kako je predviđeno u Direktivi i u Direktivi 2005/36/EZ, u cilju poboljšanja kvalitete zdravstvenih usluga i veće zaštite pacijenata; |
| --- | --- |

9.

Financiranje

| 10. | ističe da je financiranje prekogranične zdravstvene skrbi u nadležnosti država članica, koje nadoknađuju troškove u skladu s relevantnim propisima; nadalje ističe da Komisija putem zdravstvenih programa podupire suradnju iz poglavlja IV. Direktive; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izražava ozbiljnu zabrinutost u vezi s time zbog predloženog smanjenja financijskih sredstava za zdravstveni program; ponovno poziva da se zdravstveni program obnovi kao stabilan samostalni program s većim financijskim sredstvima u idućem višegodišnjem financijskom okviru (VFO) (2021. – 2027.) kako bi se proveli UN-ovi ciljevi održivog razvoja u području javnog zdravlja, zdravstvenih sustava i problema povezanih s okolišem te zajamčila ambiciozna zdravstvena politika s naglaskom na prekograničnim izazovima, uključujući, posebno, znatno povećanje zajedničkih napora EU-a u borbi protiv raka, prevenciji, ranom otkrivanju i upravljanju kroničnim i rijetkim bolestima, uključujući genetske i pandemijske bolesti te rijetke oblike raka, u borbi protiv antimikrobne otpornosti te u jamčenju lakšeg pristupa prekograničnoj zdravstvenoj skrbi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe važnost Europskog socijalnog fonda, europskih strukturnih i investicijskih fondova za zdravlje i Europskog fonda za regionalni razvoj, uključujući program Interreg, za poboljšanje zdravstvenih usluga i smanjenje zdravstvenih nejednakosti među regijama i društvenim skupinama u državama članicama; traži da se omogući upotreba strukturnih i kohezijskih fondova i za poboljšanje i olakšavanje prekogranične zdravstvene skrbi u sljedećem VFO-u; |
| --- | --- |

12.

Mobilnost pacijenata

| 13. | navodi četiri razloga za nisku mobilnost pacijenata: i. neke države članice prilično su kasnile s provedbom Direktive, ii. upoznatost građana s njihovim općim pravima na nadoknadu troškova iznimno je niska, iii. države članice postavile su određene prepreke prekograničnoj zdravstvenoj skrbi, poput administrativnog opterećenja i iv. informacije o pacijentima koji traže zdravstvenu skrb u inozemstvu na temelju Direktive nedostaju ili su nepotpune; |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da se čini da su određeni sustavi prethodnog odobrenja nepotrebno strogi i/ili restriktivni u pogledu broja zahtjeva svake godine; traži od Komisije da nastavi sa strukturiranim dijalozima s državama članicama, čime se osigurava veća jasnoća kada je riječ o zahtjevima u pogledu prethodnog odobrenja i povezanim uvjetima za nadoknadu troškova; |
| --- | --- |

14.

| 15. | traži od Komisije da izradi smjernice za države članice kako bi se osobama, u slučaju uspostave prethodnog odobrenja, omogućilo da uspoređuju liječenje u inozemstvu s onim dostupnim u vlastitoj državi članici, pri čemu vodeće načelo treba biti troškovna učinkovitost za pacijente; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća države članice da bi svako ograničenje primjene Direktive, poput zahtjeva u pogledu prethodnog odobrenja ili ograničenja nadoknade troškova, trebalo biti nužno i proporcionalno te da ne bi smjelo uzrokovati proizvoljnu ili društvenu diskriminaciju, ne bi smjelo stvarati neopravdane prepreke slobodnom kretanju pacijenata i usluga i ne bi trebalo staviti preveliki teret na nacionalne javne zdravstvene sustave; poziva države članice da uzmu u obzir poteškoće s kojima se suočavaju pacijenti s niskim primanjima koji moraju unaprijed platiti prekogranično liječenje; napominje da je cilj sustava prethodnog odobrenja da se državama članicama omogući planiranje i da se pacijente zaštiti od liječenja povezanih s ozbiljnim i konkretnim razlozima za zabrinutost u pogledu kvalitete ili sigurnosti skrbi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sa zabrinutošću navodi da osiguravatelji u nekim državama članicama provode proizvoljnu diskriminaciju ili stvaraju neopravdane prepreke slobodnom kretanju pacijenata i usluga što ima negativne financijske posljedice za pacijente; |
| --- | --- |

17.

| 18. | potiče države članice da obavijeste Komisiju o svakoj odluci o uvođenju ograničenja za nadoknadu troškova u skladu s člankom 7. stavkom 9. Direktive te da spomenute odluke obrazlože; |
| --- | --- |

18.

| 19. | žali zbog činjenice da neke države članice ponekad odobravaju nižu razinu nadoknade troškova za prekograničnu zdravstvenu skrb koju pružaju privatni ili neugovorni pružatelji zdravstvene skrbi na njihovom teritoriju nego za onu koju pružaju javni ili ugovorni pružatelji zdravstvene skrbi; smatra da je potrebno zajamčiti istu razinu nadoknade troškova za privatnu zdravstvenu skrb kao i za javnu zdravstvenu skrb, pod uvjetom da se može osigurati kvaliteta i sigurnost skrbi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju i države članice da zajedno rade na procjeni, usklađivanju i pojednostavljenju postupaka nadoknade troškova za pacijente koji primaju prekograničnu skrb, među ostalim pojašnjenjem nadoknade troškova naknadne skrbi i postupaka, te da uspostave koordinacijske jedinstvene kontaktne točke kod relevantnih zdravstvenih osiguravatelja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | žali zbog činjenice da je primjena Direktive u pogledu telemedicine (zdravstvene usluge pružene na daljinu) dovela do određenog nedostatka jasnoće u pogledu sustava nadoknade troškova jer neke države članice nadoknađuju troškove savjetovanja s liječnicima opće prakse ili specijalistima na daljinu i takvo savjetovanje omogućuju, a druge države članice to ne rade; poziva Komisiju da podrži prihvaćanje pravila za nadoknadu troškova u skladu s člankom 7. stavkom 1. i člankom 4. stavkom 1. kako bi se po potrebi primjenjivali na telemedicinu; potiče države članice da usklade svoje pristupe s nadoknadom troškova telemedicine; |
| --- | --- |

21.

Pogranična područja

| 22. | potiče države članice i pogranična područja da na učinkovit i financijski održiv način prodube prekograničnu zdravstvenu suradnju, među ostalim pružanjem pristupačnih, dostatnih i razumljivih informacija, kako bi se zajamčila najbolja moguća skrb za pacijente; traži od Komisije da podržava i potiče strukturnu razmjenu najboljih praksi među graničnim područjima; potiče države članice da iskoriste te najbolje prakse kako bi unaprijedile zdravstvenu skrb u drugim regijama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja prijedlog Komisije da se uspostavom prekograničnog mehanizma EU-a riješe neke od pravnih i administrativnih prepreka s kojima se pogranična područja suočavaju kako bi se pojačala njihova kohezija; |
| --- | --- |

23.

Informacije za pacijente

| 24. | podsjeća na ključnu ulogu nacionalnih kontaktnih točaka u pružanju informacija pacijentima i pomaganju pacijentima da donesu informirane odluke o zdravstvenoj skrbi u inozemstvu unutar EU-a; poziva Komisiju i države članice da dodatno ulažu u razvoj i promicanje pristupačnih i jasno vidljivih nacionalnih kontaktnih točaka i platformi e-zdravstva za pacijente koje pacijentima i zdravstvenim djelatnicima trebaju pružati digitalno pristupačne informacije prilagođene korisnicima, bez prepreka i na više jezika; |
| --- | --- |

24.

| 25. | preporučuje Komisiji da zajedno s organizacijama pacijenata izradi smjernice o funkcioniranju nacionalnih kontaktnih točaka kako bi se olakšali i znatno poboljšali načini na koje sustavno razmjenjuju informacije i prakse, u cilju uspostave usklađenih i pojednostavljenih postupaka, obrazaca ili priručnika prilagođenih pacijentima i uspostave veze između nacionalnih kontaktnih točaka i izvora informacija i stručnog znanja dostupnih u državama članicama; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice da svojim nacionalnim kontaktnim točkama osiguraju dostatna financijska sredstva kako bi one mogle pripremiti sveobuhvatne informacije te traži od Komisije da pojača suradnju među nacionalnim kontaktnim točkama u cijeloj Uniji; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe potencijal e-zdravstva u poboljšanju pristupa pacijenata informacijama o mogućnostima prekogranične zdravstvene skrbi i o njihovim pravima u okviru Direktive; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice da apeliraju na pružatelje zdravstvene skrbi i bolnice da unaprijed pruže pacijentima točnu i ažurnu procjenu troškova liječenja u inozemstvu, uključujući lijekove, honorare, noćenja i dodatne pristojbe; |
| --- | --- |

28.

| 29. | traži od Komisije da pojasni, na dobrobit nacionalnih stručnjaka i putem informativnih kampanja, složenost trenutačne pravne situacije, koja je rezultat interakcije između Direktive i Uredbe o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | traži od Komisije da u suradnji s nadležnim nacionalnim tijelima, nacionalnim kontaktnim točkama, europskim referentnim mrežama, organizacijama pacijenata i mrežama zdravstvenih djelatnika organizira sveobuhvatne javne informativne kampanje, uključujući iskorištavanjem novih digitalnih mogućnosti, koje bi trebale biti osmišljene na način da se njima potiče strukturna osviještenost o pravima i obvezama pacijenata u okviru Direktive; |
| --- | --- |

30.

| 31. | potiče Komisiju da potiče države članice da učine lako dostupnima informacije o postupcima kojima pacijenti mogu podnijeti pritužbe u slučajevima kada se njihova prava u okviru Direktive ne poštuju ili čak krše; |
| --- | --- |

31.

| 32. | preporučuje Komisiji da izradi smjernice koje se odnose na vrstu informacija koje bi nacionalne kontaktne točke trebale pružati, posebno u pogledu popisa liječenja za koja je potrebno prethodno odobrenje i onih za koja nije potrebno, kriterija koji se primjenjuju, postupaka na snazi itd.; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju i države članice da ocijene potrebu za utvrđivanjem razloga za odobravanje pristupa prekograničnoj zdravstvenoj skrbi na način kojim se jamči slobodno kretanje, ali da zdravstvena skrb pritom nije sama po sebi cilj sve dok je organizacija zdravstvenih sustava u nacionalnoj nadležnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | potiče Komisiju da promiče veću suradnju između tijela država članica općenito, a ne samo putem nacionalnih kontaktnih točaka, te da dodatno procijeni koristi od postojećih inicijativa za suradnju, osobito u prekograničnim regijama, čime se jamči pristup sigurnoj, visokokvalitetnoj i učinkovitoj zdravstvenoj skrbi za građane; |
| --- | --- |

34.

Rijetke bolesti, rijetki oblici raka i europske referentne mreže

| 35. | naglašava da je suradnja na razini EU-a važna za jamčenje učinkovitog objedinjavanja znanja, informacija i resursa za djelotvorno suzbijanje rijetkih i kroničnih bolesti, uključujući rijetkih oblika raka, diljem Unije; u tom pogledu potiče Komisiju da podrži uspostavu specijaliziranih centara za rijetke bolesti u EU-u, što bi trebalo u potpunosti biti integrirano u europske referentne mreže; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podržava već poduzete korake za povećanje javne svijesti i razumijevanja rijetkih bolesti i rijetkih oblika raka te za povećanje financijskih sredstava za istraživanje i razvoj; traži od Komisije da dodatno zajamči pristup informacijama, lijekovima i liječenju za pacijente s rijetkim bolestima u cijelom EU-u te da teži unaprjeđenju pristupa ranom i točnom dijagnosticiranju; apelira na Komisiju da se pozabavi pitanjem niske stope registracije rijetkih bolesti i da dalje razvije i promiče zajednički standard za razmjenu podataka u registrima rijetkih bolesti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe ključnu potrebu za poboljšanjem modela pridržavanja uputa za liječenje koji se temelje na najstabilnijim rezultatima metaanaliza i opsežnih empirijskih istraživanja, a koji odražavaju realnost medicinskih praksi i nude preporuke za poboljšanje posvećenosti pacijenata liječenju, posebno kada je riječ o upravljanju kroničnim bolestima, što je ključni čimbenik za mjerenje učinkovitosti i djelotvornosti sustava zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe važnost i dodanu vrijednost mobilnosti zdravstvenih djelatnika diljem EU-a tijekom njihove kako obrazovne tako i profesionalne karijere, kao i njihove posebne uloge u poboljšanju znanja i stručnosti u području rijetkih bolesti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | smatra da bi Komisija trebala objaviti novi poziv za uvođenje novih europskih referentnih mreža te da bi trebala nastaviti podupirati razvoj i širenje modela europskih referentnih mreža u cilju prevladavanja zemljopisnih nejednakosti i nedostataka u stručnom znanju; naglašava, međutim, da proširenje europskih referentnih mreža ne smije ugroziti rad postojećih europskih referentnih mreža, tijekom njihove početne faze; |
| --- | --- |

39.

| 40. | žali zbog nesigurnosti u pogledu operativnih načela europskih referentnih mreža te njihove interakcije s nacionalnim sustavima zdravstvene skrbi i drugim programima EU-a; stoga traži od Komisije da podrži države članice i europske referentne mreže u uspostavi jasnih i transparentnih pravila za upućivanje pacijenata te da postigne sporazum o obliku potpore koju će države članice pružati europskim referentnim mrežama; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da provede akcijski plan, preko zajedničkog europskog programa o rijetkim bolestima, za daljnji održivi razvoj i financiranje europskih referentnih mreža putem mreža pacijenata koje ih podržavaju; potiče države članice da podrže pružatelje zdravstvene skrbi u europskim referentnim mrežama i da integriraju europske referentne mreže u svoje zdravstvene sustave, adaptirajući vlastite pravne i regulatorne okvire i upućujući na europske referentne mreže u vlastitim nacionalnim planovima o rijetkim bolestima i o raku; |
| --- | --- |

41.

Uzajamno priznavanje (e-)recepata

| 42. | žali zbog poteškoća s kojima se pacijenti, osobito oni u pograničnim područjima, susreću pri osiguravanju pristupa lijekovima u drugim državama članicama i nadoknade troškova za njih zbog različitih mogućnosti i administrativnih pravila diljem Unije; poziva države članice i njihova tijela koja su nadležna u području zdravstva da se uhvate u koštac s pravnim i praktičnim problemima koji ometaju uzajamno priznavanje liječničkih recepata diljem EU-a te potiče Komisiju da u tom pogledu poduzme mjere kojima će poduprijeti napore država članica; |
| --- | --- |

42.

| 43. | žali zbog poteškoća s kojima se pacijenti susreću pri osiguravanju pristupa lijekovima u drugim državama članicama i nadoknade troškova za njih zbog različitih mogućnosti i pravila diljem Unije; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju da osmisli akcijski plan za sustavno rješavanje problema visokih cijena lijekova i velikih razlika u cijenama lijekova među državama članicama; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da poduzme mjere kako bi se osiguralo da se recepti koje izdaju centri izvrsnosti povezani s europskim referentnim mrežama prihvaćaju za nadoknadu troškova u svim državama članicama; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja potporu iz Instrumenta za povezivanje Europe u okviru napora za uspješan razvoj postojećih pilot-projekata u pogledu razmjene e-recepata i sažetaka o pacijentima te za pripremanje puta drugim državama članicama do 2020.; inzistira na tome da je tu potporu potrebno zadržati i u sljedećem VFO-u; |
| --- | --- |

46.

E-zdravstvo

| 47. | uviđa da se s pomoću e-zdravstva može osigurati održivost zdravstvenih sustava smanjenjem određenih troškova i da ono može biti važan dio odgovora EU-a na izazove današnjice u pogledu zdravstvene skrbi; naglašava da bi interoperabilnost e-zdravstva trebala postati prioritet radi poboljšanja sveukupne zdravstvene evidencije pacijenata i kontinuiteta skrbi, jamčeći pritom privatnost pacijenata; smatra da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti omogućavanju jednostavnog pristupa zdravstvenoj skrbi svim pacijentima, uključujući starije osobe i osobe s invaliditetom; u tom pogledu preporučuje da države članice poduzmu korake za ulaganje u digitalnu pismenost građana te da prošire nova rješenja za stanovništvo koje je sve starije, koristeći se pritom svim sredstvima koja su im na raspolaganju kako bi zajamčili sprečavanje isključivanja putem digitalizacije; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja uspostavljanje infrastrukture za digitalne usluge e-zdravstva (eHDSI) na razini EU-a, kojom će se poticati prekogranična razmjena zdravstvenih podataka, konkretno e-recepata i sažetaka o pacijentima; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva države članice da hitno poduzmu mjere za povezivanje svojih zdravstvenih sustava s eHDSI-jem preko posebne nacionalne kontaktne točke za e-zdravstvo, u skladu s vlastitim procjenama rizika, te traži od Komisije da olakša taj proces; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju da kao prioritet odgovori na digitalne zdravstvene potrebe u državama članicama; pozdravlja potporu Komisije za davanje stalnih financijskih resursa u cilju jamčenja snažnih nacionalnih digitalnih strategija u području zdravstva i stvaranja odgovarajućeg okvira za zajedničko djelovanje na razini EU-a u cilju sprječavanja udvostručavanja napora i jamčenja razmjene najboljih praksi za rašireniju upotrebu digitalne tehnologije u državama članicama; |
| --- | --- |

50.

| 51. | traži od država članica da dodatno pojačaju suradnju u cijeloj Europi među tijelima država članica nadležnima za zdravstvo u cilju povezivanja podataka e-zdravstva i osobnih kartona s alatima za elektroničko izdavanje recepata, čime bi se zdravstvenim djelatnicima omogućilo da svojim pacijentima pružaju personaliziranu skrb uz dobru informiranost i poticala suradnja među liječnicima, uz potpuno poštovanje zakonodavstva EU-a o zaštiti podataka; poziva Komisiju da poduzme mjere kako bi se olakšalo takvo djelovanje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva države članice da brzo provedu Opću uredbu o zaštiti podataka kako bi se zaštitili podaci pacijenata upotrjebljeni u aplikacijama e-zdravstva i ističe važnost, osobito u pogledu zdravlja, praćenja provedbe Uredbe (EU) br. 910/2014 o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu (15); ističe da je potrebno da se građanima omogući pristup vlastitim zdravstvenim podacima i njihovo korištenje, u skladu s načelima utvrđenima u Općoj uredbi o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

52.

Brexit

| 53. | poziva Komisiju da putem pregovora dogovori čvrst sporazum o zdravstvu s Ujedinjenom Kraljevinom u razdoblju nakon Brexita, s posebnim naglaskom na prekograničnim pravima pacijenata i funkcioniranju europskih referentnih mreža; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja namjeru Europskog revizorskog suda da provede reviziju o učinkovitosti provedbe Direktive te da posebno ispita praćenje i nadzor te provedbe koje vrši Komisija, dosad postignute rezultate u pružanju pristupa prekograničnoj zdravstvenoj skrbi i učinkovitost okvira za financiranje EU-a u pogledu aktivnosti koje se iz njega financiraju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva države članice da na ispravan način i u potpunoj suradnji s Komisijom provedu sve odredbe Direktive; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  SL L 88, 4.4.2011., str. 45.

(2)  SL L 166, 30.4.2004., str. 1.

(3)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(4)  SL C 202, 8.7.2011., str. 10.

(5)  Odluka br. 1786/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. rujna 2002. o usvajanju programa djelovanja Zajednice u području javnog zdravlja (2003. – 2008.), SL L 271, 9.10.2002., str. 1.

(6)  Odluka br. 1350/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uspostavljanju drugog programa aktivnosti Zajednice u području zdravstva (2008. – 2013.), SL L 301, 20.11.2007., str. 3.

(7)  Uredba (EU) br. 282/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. O uspostavi trećeg Programa djelovanja Unije u području zdravlja (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1350/2007/EZ, SL L 86, 21.3.2014., str. 1.

(8)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/cross_border_care/docs/2016_msdata _en.pdf

(9)  SL L 344, 28.12.2011., str. 48.

(10)  SL C 151, 3.7.2009., str. 7.

(11)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/BP_CBH/BP_Cross-border_healthcare_EN.pdf

(12)  SL C 428, 13.12.2017., str. 10.

(13)  Sažeto izvješće Komisije o savjetovanju pod naslovom „Transformacija zdravlja i skrbi na jedinstvenom digitalnom tržištu”, 2018., https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/2018_consultation_dsm_en.pdf

(14)  Posebno izvješće Eurobarometra 425: Prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi u Europskoj uniji.

(15)  SL L 257, 28.8.2014., str. 73.

---

Srijeda, 13. veljače 2019.

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/80 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/80

---

P8_TA(2019)0095

Izvješće o Bosni i Hercegovini za 2018.

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o izvješću Komisije o Bosni i Hercegovini za 2018. (2018/2148(INI))

(2020/C 449/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine (BiH), s druge strane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine (BiH), s druge strane,

| — | uzimajući u obzir Protokol o prilagodbi Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji, koji je parafiran 18. srpnja 2016. i stupio na snagu 1. veljače 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol o prilagodbi Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji, koji je parafiran 18. srpnja 2016. i stupio na snagu 1. veljače 2017.,

| — | uzimajući u obzir zahtjev BiH za članstvo u Europskoj uniji od 15. veljače 2016. i podnošenje odgovora zemlje na upitnik Komisije od 28. veljače 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev BiH za članstvo u Europskoj uniji od 15. veljače 2016. i podnošenje odgovora zemlje na upitnik Komisije od 28. veljače 2018.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. i 20. lipnja 2003. o zapadnom Balkanu i prilog naslovljen „Solunski program za zapadni Balkan: kretanje prema europskoj integraciji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. i 20. lipnja 2003. o zapadnom Balkanu i prilog naslovljen „Solunski program za zapadni Balkan: kretanje prema europskoj integraciji”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. listopada 2017. o Bosni i Hercegovini, od 26. lipnja 2018. o proširenju te procesu stabilizacije i pridruživanja te od 15. listopada 2018. o Bosni i Hercegovini / operaciji EUFOR-a Althea, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. listopada 2017. o Bosni i Hercegovini, od 26. lipnja 2018. o proširenju te procesu stabilizacije i pridruživanja te od 15. listopada 2018. o Bosni i Hercegovini / operaciji EUFOR-a Althea,

| — | uzimajući u obzir prvi sastanak Parlamentarnog odbora EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 5. i 6. studenoga 2015., drugi sastanak Vijeća EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 10. srpnja 2017., treći sastanak Odbora EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 27. ožujka 2018., te treći sastanak Vijeća EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 13. srpnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvi sastanak Parlamentarnog odbora EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 5. i 6. studenoga 2015., drugi sastanak Vijeća EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 10. srpnja 2017., treći sastanak Odbora EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 27. ožujka 2018., te treći sastanak Vijeća EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 13. srpnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Berlinski proces, posebice zaključke predsjedatelja sa sastanka čelnika u okviru sastanka na vrhu zemalja zapadnog Balkana održanog u Londonu 10. srpnja 2018., tri zajedničke izjave potpisane istoga dana o regionalnoj suradnji i dobrosusjedskim odnosima, o nestalim osobama i ratnim zločinima te izjavu protiv korupcije koju je BiH izdala istim povodom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Berlinski proces, posebice zaključke predsjedatelja sa sastanka čelnika u okviru sastanka na vrhu zemalja zapadnog Balkana održanog u Londonu 10. srpnja 2018., tri zajedničke izjave potpisane istoga dana o regionalnoj suradnji i dobrosusjedskim odnosima, o nestalim osobama i ratnim zločinima te izjavu protiv korupcije koju je BiH izdala istim povodom,

| — | uzimajući u obzir izjavu iz Sofije sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana od 17. svibnja 2018. te priloženi program prioriteta iz Sofije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu iz Sofije sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana od 17. svibnja 2018. te priloženi program prioriteta iz Sofije,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. veljače 2018. naslovljenu „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom” (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. veljače 2018. naslovljenu „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom” (COM(2018)0065),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. travnja 2018. naslovljenu „Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2018.” (COM(2018)0450) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Bosni i Hercegovini za 2018.” (SWD(2018)0155), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. travnja 2018. naslovljenu „Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2018.” (COM(2018)0450) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Bosni i Hercegovini za 2018.” (SWD(2018)0155),

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politike Federice Mogherini i povjerenika za europsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju Johannesa Hahna od 2. svibnja 2018. o izbornoj reformi u BiH u pogledu izbora za Dom naroda Federacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politike Federice Mogherini i povjerenika za europsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju Johannesa Hahna od 2. svibnja 2018. o izbornoj reformi u BiH u pogledu izbora za Dom naroda Federacije,

| — | uzimajući u obzir rezultate izbora održanih 7. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate izbora održanih 7. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir izjavu o preliminarnim nalazima i zaključcima Međunarodne promatračke misije za promatranje izbora Organizacije za europsku sigurnost i suradnju/Ureda za demokratske institucije i prava (OSCE/ODIHR) objavljenu 8. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o preliminarnim nalazima i zaključcima Međunarodne promatračke misije za promatranje izbora Organizacije za europsku sigurnost i suradnju/Ureda za demokratske institucije i prava (OSCE/ODIHR) objavljenu 8. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije Mogherini i povjerenika Hahna od 8. listopada 2018. o izborima u Bosni i Hercegovini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije Mogherini i povjerenika Hahna od 8. listopada 2018. o izborima u Bosni i Hercegovini,

| — | uzimajući u obzir zajedničke zaključke ekonomskog i financijskog dijaloga između EU-a i zapadnog Balkana i Turske od 25. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke zaključke ekonomskog i financijskog dijaloga između EU-a i zapadnog Balkana i Turske od 25. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir lokalnu izjavu EU-a od 1. lipnja 2018. o kaznenom zakonu BiH, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir lokalnu izjavu EU-a od 1. lipnja 2018. o kaznenom zakonu BiH,

| — | uzimajući u obzir 53. (1) i 54. (2) izvješće visokog predstavnika za provedbu mirovnog sporazuma o Bosni i Hercegovini Vijeću sigurnosti UN-a od 3. svibnja 2018. i 31. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 53. (1) i 54. (2) izvješće visokog predstavnika za provedbu mirovnog sporazuma o Bosni i Hercegovini Vijeću sigurnosti UN-a od 3. svibnja 2018. i 31. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir Program reformi za BiH za razdoblje 2015. – 2018. donesen u srpnju 2015. i koordinacijski mehanizam koji su 23. kolovoza 2016. usvojili Vijeće ministara BiH i vlade Federacije BiH i Republike Srpske, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program reformi za BiH za razdoblje 2015. – 2018. donesen u srpnju 2015. i koordinacijski mehanizam koji su 23. kolovoza 2016. usvojili Vijeće ministara BiH i vlade Federacije BiH i Republike Srpske,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o toj zemlji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o toj zemlji,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0467/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0467/2018),

| A. | budući da je EU i dalje posvećen europskoj perspektivi BiH te njezinoj teritorijalnoj cjelovitosti, suverenosti i jedinstvu; |
| --- | --- |

A.

budući da je EU i dalje posvećen europskoj perspektivi BiH te njezinoj teritorijalnoj cjelovitosti, suverenosti i jedinstvu;

| B. | budući da zahtjev zemlje za članstvom u EU-u predstavlja strateški izbor i obvezu prema napredovanju prema EU-u; |
| --- | --- |

B.

budući da zahtjev zemlje za članstvom u EU-u predstavlja strateški izbor i obvezu prema napredovanju prema EU-u;

| C. | budući da Komisija priprema mišljenje o zahtjevu BiH za članstvo u EU-u; budući da je BiH, koja je iskoristila mehanizam za koordinaciju o pitanjima EU-a, sastavila svoje odgovore na upitnik Komisije i predala ih 28. veljače 2018.; budući da je BiH 20. lipnja 2018. zaprimila više od 600 naknadnih pitanja i da još nije poslala odgovore na dodatna pitanja; |
| --- | --- |

C.

budući da Komisija priprema mišljenje o zahtjevu BiH za članstvo u EU-u; budući da je BiH, koja je iskoristila mehanizam za koordinaciju o pitanjima EU-a, sastavila svoje odgovore na upitnik Komisije i predala ih 28. veljače 2018.; budući da je BiH 20. lipnja 2018. zaprimila više od 600 naknadnih pitanja i da još nije poslala odgovore na dodatna pitanja;

| D. | budući da je od sredine 2017. zabilježeno sporije donošenje reformi povezanih s EU-om, usprkos obvezi BiH prema Programu reformi; budući da je pristupanje EU-u sveobuhvatan proces koji zahtijeva političku volju, zajedničke napore svih dionika i konsenzus o Programu reformi; budući da građani BiH moraju biti u središtu institucionalnih, ekonomskih i socijalnih reformi; |
| --- | --- |

D.

budući da je od sredine 2017. zabilježeno sporije donošenje reformi povezanih s EU-om, usprkos obvezi BiH prema Programu reformi; budući da je pristupanje EU-u sveobuhvatan proces koji zahtijeva političku volju, zajedničke napore svih dionika i konsenzus o Programu reformi; budući da građani BiH moraju biti u središtu institucionalnih, ekonomskih i socijalnih reformi;

| E. | budući da su opći izbori u BiH održani 7. listopada 2018.; budući da političke stranke nisu mogle postići dogovor u pogledu promjena izbornog zakona potrebnih za uklanjanje rupe u zakonu koja je posljedica odluke Ustavnog suda u predmetu Ljubić u vezi s izborom članova Doma naroda Federacije; budući da napori u pružanju pomoći u tom području, koje predvode veleposlanici EU-a i SAD-a u BiH, uz sudjelovanje Venecijanske komisije, nisu bili uspješni; |
| --- | --- |

E.

budući da su opći izbori u BiH održani 7. listopada 2018.; budući da političke stranke nisu mogle postići dogovor u pogledu promjena izbornog zakona potrebnih za uklanjanje rupe u zakonu koja je posljedica odluke Ustavnog suda u predmetu Ljubić u vezi s izborom članova Doma naroda Federacije; budući da napori u pružanju pomoći u tom području, koje predvode veleposlanici EU-a i SAD-a u BiH, uz sudjelovanje Venecijanske komisije, nisu bili uspješni;

| F. | budući da BiH i dalje krši Europsku konvenciju o ljudskim pravima, što pokazuje predmet Sejdić-Finci i povezani predmeti; budući da je Komisija Vijeću naložila da pri izradi svoga mišljenja o zahtjevu BiH za članstvo posebnu pozornost posveti tom pitanju; budući da se očekuje da će se u mišljenju Komisije analizirati pitanja povezana s funkcionalnošću i pregledati pravni okvir za usklađivanje s pravnom stečevinom EU-a te će se utvrditi ustavne i druge potrebne reforme; budući da će, što se BiH više približi članstvu u EU-u, potreba za ustavnom reformom, s ciljem jačanja funkcioniranja i osiguranja zaštite ljudskih prava, biti sve hitnija; budući da političko vodstvo zemlje do sada nije moglo ispraviti povezane nedostatke u ustavu BiH; |
| --- | --- |

F.

budući da BiH i dalje krši Europsku konvenciju o ljudskim pravima, što pokazuje predmet Sejdić-Finci i povezani predmeti; budući da je Komisija Vijeću naložila da pri izradi svoga mišljenja o zahtjevu BiH za članstvo posebnu pozornost posveti tom pitanju; budući da se očekuje da će se u mišljenju Komisije analizirati pitanja povezana s funkcionalnošću i pregledati pravni okvir za usklađivanje s pravnom stečevinom EU-a te će se utvrditi ustavne i druge potrebne reforme; budući da će, što se BiH više približi članstvu u EU-u, potreba za ustavnom reformom, s ciljem jačanja funkcioniranja i osiguranja zaštite ljudskih prava, biti sve hitnija; budući da političko vodstvo zemlje do sada nije moglo ispraviti povezane nedostatke u ustavu BiH;

| G. | budući da se trenutačno ne provodi 13 odluka Ustavnog suda BiH kao ni brojne ustavne odluke na razini entiteta (28 u Federaciji i 7 u Republici Srpskoj); budući da je provedba ustavnih sudskih odluka ključan element za očuvanje vladavine prava; |
| --- | --- |

G.

budući da se trenutačno ne provodi 13 odluka Ustavnog suda BiH kao ni brojne ustavne odluke na razini entiteta (28 u Federaciji i 7 u Republici Srpskoj); budući da je provedba ustavnih sudskih odluka ključan element za očuvanje vladavine prava;

| H. | budući da je BiH također potpisnica Konvencije o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica (Espoo, 1991); |
| --- | --- |

H.

budući da je BiH također potpisnica Konvencije o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica (Espoo, 1991);

| I. | budući da u modernoj Europi nema mjesta za slavljenje osoba osuđenih za ratne zločine i zločine protiv čovječanstva; |
| --- | --- |

I.

budući da u modernoj Europi nema mjesta za slavljenje osoba osuđenih za ratne zločine i zločine protiv čovječanstva;

| J. | budući da je potrebno odlučnije pristupiti stalnim izazovima u postupku pomirenja; |
| --- | --- |

J.

budući da je potrebno odlučnije pristupiti stalnim izazovima u postupku pomirenja;

| K. | budući da je korupcija, uključujući korupciju na najvišoj razini, i dalje raširena; |
| --- | --- |

K.

budući da je korupcija, uključujući korupciju na najvišoj razini, i dalje raširena;

| 1. | pozdravlja podnošenje odgovora BiH na upitnik Komisije; poziva BiH da pravodobno, transparentno i iscrpno odgovori na naknadna pitanja, koja su više tehničke prirode, kako bi pridonijela mišljenju Komisije o zahtjevu za članstvo u EU-u; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zabrinut je zbog znatnog usporavanja reformi zbog neslaganja između stranaka i vrlo polarizirane predizborne kampanje koja je započela vrlo rano; ističe da obveza vlasti BiH da slijede europski put treba biti usklađena s dosljednom provedbom reformi koje proizlaze iz Programa reformi i prenesena u konkretne rezultate, za dobrobit građana neovisno o njihovoj etničkoj i vjerskoj pripadnosti; žali što nije postignut znatan napredak, osim usvajanja državne strategije u području okoliša, ruralnog razvoja i energije te određenih važnih mjera reforme, kao što su izmjene Zakona o trošarinama potrebne za osiguranje financijskih sredstava Međunarodnog monetarnog fonda i Europske banke za obnovu i razvoj; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žali što su nacionalistička i etnička retorika opet dominirale izbornom kampanjom te i dalje obilježavaju politički diskurs svih strana; poziva sve političke čelnike da se bez odgode uključe u oblikovanje vlada na svim razinama, konstruktivnim zajedničkim radom u interesu građana svoje zemlje; poziva na prikladno obavješćivanje javnosti o postupku integracije u EU kojim se među ostalim nastoji postići pomirenje i razvoj političke kulture utemeljene na kompromisu i međusobnom razumijevanju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da je ovaj izborni ciklus također bio obilježen etničkom podjelom i da je izborna kampanja bila usredotočena na probleme podijeljenosti iz prošlosti, umjesto da ponudi konkretna rješenja kojima bi se odgovorilo na svakodnevne probleme građana; žali zbog nacionalističke i huškačke predizborne retorike koja produbljuje jaz između triju konstitutivnih naroda; napominje da su izbori od 7. listopada 2018. bili konkurentni i općenito uredni, usprkos nekim nepravilnostima te da su građani BiH ostvarili svoje demokratsko pravo na miran i uredan način; ponavlja da sve nepravilnosti na izborima treba istražiti i osuditi na najjasniji mogući način, a sve nezakonite aktivnosti treba podvrgnuti kaznenom progonu; ističe da u demokratskom izbornom postupku i dalje postoje nedostaci i očekuje da će se bez odgode prihvatiti preporuke OSCE/ODIHR-a; podsjeća da odluka Ustavnog suda iz 2010. u pogledu demokratskih prava građana Mostara da glasuju na lokalnim izborima još nije provedena; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali što prije izbora nije postignut kompromis u pogledu promjena izbornog zakonodavstva potrebnih za uklanjanje rupe u zakonu koja je posljedica odluke Ustavnog suda u predmetu Ljubić o izboru članova Doma naroda Federacije; prima na znanje odluku Središnje izborne komisije o raspodjeli mjesta u Domu naroda Federacije donesenu 18. prosinca 2018. i poziva političke aktere da na sustavan način riješe preostale pravne praznine u izbornom zakonodavstvu BiH; potiče sve političke vođe i izabrane parlamentarne zastupnike da pokažu odgovornost, da izbjegavaju izjave kojima se dovodi u pitanje jedinstvo države, da zaborave na svoja suprotstavljena stajališta i da pronađu kompromise i rješenja koje će svima biti prihvatljiva; upozorava da je potrebno izbjegavati odgode i pokušaje kočenja sastavljanja vlasti nakon izbora jer to ne bi bilo u interesu građana niti je cilj europske integracije; ističe da je održavanje izbora, provedba rezultata i formiranje vlade u skladu s relevantnim pravnim odredbama ključno obilježje demokracije koja dobro funkcionira, kao i zahtjev za svaku zemlju koja se želi pridružiti EU-u; |
| --- | --- |

5.

| 6. | čvrsto ponavlja da je potrebna brza uspostava Doma naroda Federacije u skladu s presudama Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, kao što su u zajedničkoj izjavi o izborima u BiH naglasili Visoka predstavnica/potpredsjednica Komisije Mogherini i povjerenik Hahn; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žali zbog toga što je pitanje demokratske i legitimne zastupljenosti triju konstitutivnih naroda i svih građana i dalje neriješeno; potiče sve strane da pravodobno pronađu kompromis jer bi to pitanje novi zakonodavci trebali što prije riješiti, među ostalim i provedbom odluka Europskog suda za ljudska prava u predmetima Sejdić-Finci i povezanim predmetima; ponavlja da je potrebno nastaviti s ustavnim, političkim i izbornim reformama koje bi preobrazile BiH u potpuno djelotvornu, uključivu i funkcionalnu državu koja se temelji na vladavini prava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žali zbog činjenice da se, zbog pokušaja da se u pravila o glasovanju Parlamentarnog odbora EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje uvede mogućnost blokiranja na temelju etničke pripadnosti, izaslanici BiH još nisu usuglasili o poslovniku Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje koji se nije sastao tri godine; žali zbog nedostatka suradnje s Europskim parlamentom, podsjeća da je to jasno kršenje obveza koje proizlaze iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju te potiče sve aktere da prihvate i pristanu na poslovnik Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje, na temelju preporuka Europskog parlamenta o toj temi; napominje da su demokratske institucije koje dobro funkcioniraju, uključujući parlament, preduvjet za napredovanje u postupku integracije u EU-u; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zabrinut je zbog manjka sustavnih regulatornih procjena učinka i javnih savjetovanja, nedovoljne i loše kvalitete i prakse praćenja i izvješćivanja te manjka službenih zahtjeva za objavljivanjem ključnih dokumenata vlade za planiranje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na donošenje dodatnih nediskriminirajućih i rodno osviještenih državnih strategija u područjima kao što su zapošljavanje i javno financijsko upravljanje, čime će se omogućiti dosljedna provedba reformi diljem zemlje, kao i pristup dodatnom financiranju iz IPA-e; sa zadovoljstvom napominje da je donošenje relevantnih strategija na razini zemlje omogućilo dodatno financiranje iz IPA-e II u ključnim područjima, kao što su poljoprivreda i ruralni razvoj, okoliš i energija, u okviru nedavno revidiranog okvirnog strateškog dokumenta za razdoblje 2014. – 2020.; naglašava potrebu da se financiranje sredstvima iz pretpristupne pomoći bolje iskoristi, među ostalim poboljšanjem koordinacije donatora i administrativnog kapaciteta; potiče donošenje nacionalnog programa za usklađivanje državnih zakona s pravnom stečevinom EU-a, što je zakonska obveza u skladu sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju i neophodno sredstvo pripreme za pristupanje EU-u; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno poziva na donošenje državne strategije za ljudska prava; naglašava da je potrebno što prije izmijeniti Zakon o ombudsmanu, kako bi se zajamčila usklađenost s pariškim načelima; smatra da je potrebno da BiH uspostavi nacionalni mehanizam za prevenciju s ciljem prevencije mučenja i zlostavljanja te da donese državni zakon o pravima civila mučenih tijekom rata, u skladu sa svojim međunarodnim obvezama; smatra da bi BiH trebala uložiti više napora u usklađivanje uvjeta u zatvorima i policijskim objektima za pritvor s međunarodnim standardima; ponovno potiče vlasti u Republici Srpskoj da ukinu odredbu o smrtnoj kazni iz ustava entiteta; ponavlja potrebu da se zajamči nediskriminirajući pristup pravdi diljem zemlje usklađenim i održivim sustavom besplatne pravne pomoći; poziva vlasti na aktivno promicanje europskih vrijednosti te nastavak europske perspektive; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva vlasti BiH da poduzmu konkretne korake za uključivanje pojma roda u sve politike, uključujući u Program reformi, i izražava zabrinutost zbog niske zastupljenosti žena na položajima donošenja odluka, osobito na lokalnoj razini; potiče političke stranke BiH da ulože više napora kako bi osigurale zastupljenost žena na svim razinama političkog sustava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | žali zbog činjenice da BiH i dalje krši Europsku konvenciju o ljudskim pravima jer nije provela presudu Europskog suda za ljudska prava u predmetima Sejdić-Finci, Zornić, Pilav i Šlaku, čime se omogućuje otvorena diskriminacija među građanima u BiH, što je u očitoj suprotnosti s vrijednostima i normama EU-a; podsjeća na to da bi Komisija prilikom pripreme svojeg mišljenja trebala uzeti u obzir ovo pitanje; naglašava da bi provedba ovih presuda pridonijela uspostavljanju demokratskog i funkcionalnog društva; naglašava da se, kao i u slučaju svake zemlje koja se želi pridružiti EU-u, od BiH očekuje da progresivno uskladi svoj ustavni i pravni sustav sa zahtjevima pravne stečevine EU-a u pogledu nediskriminacije te očekuje napredak u tim važnim pitanjima; ustraje u tome da provedba tih presuda ne smije utjecati na provedbu Programa reformi i da mora voditi do ukidanja svih ograničenja prava na kandidaturu na temelju etničke pripadnosti i prebivališta ili zbog izbora građana da se ne povezuje s konstitutivnim narodima; stoga vjeruje da se ustavna i izborna reforma trebaju provesti zajedno; traži od političkih vođa da izbjegavaju nacionalističku retoriku koja dovodi do podjele društva te da nastave s političkim dijalogom i aktivnostima koje vode suradnji političkih predstavnika triju naroda i drugih; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva na učinkovitije mjere za suzbijanje svih oblika diskriminacije, posebice donošenjem državnih strategija za ljudska prava i nediskriminaciju; potiče suradnju triju naroda i drugih o kulturnim, vjerskim i obrazovnim pitanjima kako bi se premostile etničke podjele; žali što nije bilo napretka u rješavanju pitanja koje se odnosi na sustav „dviju škola pod jednim krovom”; potiče na poduzimanje odlučnih mjera na svim razinama kako bi se pronašla sustavna rješenja kojima će se zajamčiti uključivo i nediskriminirajuće obrazovanje za svu djecu; napominje da se donošenjem programa i nastavnih planova na cijelom području BiH trebaju poštovati kulturna i jezična raznolikost naroda, uz naglašavanje međusobnog razumijevanja i pomirenja; zabrinut je zbog toga što nedostatak sredstava i koordinacije sprečava provedbu akcijskog plana za djecu 2015. – 2018.; pozdravlja zakonodavstvo BiH o udomiteljskoj skrbi i naglašava potrebu za pružanjem dodatne potpore deinstitucionalizaciji skrbi o djeci u cijeloj zemlji; poziva na bolji pristup obrazovanju i odgovarajućim socijalnim službama za djecu s invaliditetom te općenito, na poboljšanje pristupa zgradama, institucijama i prijevozu za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva na učinkovitiju provedbu pravnih odredbi u pogledu ravnopravnosti između muškaraca i žena kako bi se smanjile razlike u plaći između žena i muškaraca i poboljšale mogućnosti pristupa tržištu rada za žene te kako bi se u društvu uklonili rodni stereotipi; sa zabrinutošću primjećuje izostanak djelotvorne provedbe zakonodavstva o sprečavanju i zaštiti od rodno uvjetovanog nasilja, posebice nasilja u obitelji; ističe potrebu za usklađivanjem zakonodavstva s Konvencijom iz Istanbula; potiče na napredak u jamčenju poštovanja prava osoba s invaliditetom, posebice brzim rješavanjem relevantnih preporuka UN-a; priznaje mjere poduzete u pogledu pravne zaštite pripadnika zajednice LGBTI, no naglašava da je potrebno učiniti više kako bi se osigurao kazneni progon nasilja i zločina iz mržnje usmjerenih protiv njih, kao i promicanje njihove socijalne uključenosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zabrinut je zbog toga što se nedostatkom koordinacije između različitih razina vlasti i nedostatkom financijskih sredstava i dalje otežava učinkovita zaštita manjina i ranjivih skupina, posebice Roma; poziva na poduzimanje dodatnih koraka za jačanje zaštite prava manjina; sa zabrinutošću primjećuje da rezultati istraživanja iz 2017. o marginaliziranim Romima u BiH pokazuju da ta manjina ima ograničen pristup mogućnostima u svim aspektima ljudskog razvoja; osuđuje stigmatizaciju i socijalnu isključenost Roma; poziva vlasti da odaju počast Romima žrtvama holokausta, da proglase 2. kolovoza danom sjećanja na holokaust Roma te da uključe romske žrtve u odavanje počasti koje se održava 27. siječnja svake godine za obilježavanje Dana sjećanja na holokaust; pozdravlja donošenje revidiranog akcijskog plana za stanovanje, zapošljavanje i zdravstvenu skrb Roma 2017. ustraje na provedbi mjera za dodatno poboljšanje stopa obrazovanja i zaposlenosti, životnih, stambenih i zdravstvenih uvjeta Roma i drugih etničkih manjina, s naglaskom na poboljšanju i potpunoj provedbi relevantnih postojećih politika i zakonodavnih okvira; izražava zabrinutost zbog male zastupljenosti članova nacionalnih manjina u političkom i javnom životu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prima na znanje sudjelovanje BiH u procjeni OECD-ova programa za međunarodnu procjenu učenika 2018., koje je potpomognuto financijskom potporom Europske komisije; pohvaljuje obrazovne institucije BiH (nadležne ministre i institucije na razini kantona, entiteta i države te u distriktu Brčko) za suradnju i želju za zajedničkim radom; potiče buduće vlade na svim razinama da upotrijebe rezultate ispitivanja, čija se objava očekuje 2019., radi pokretanja konstruktivne rasprave i razvoja obrazovnih reformi koje će dovesti do bolje kvalitete obrazovnih rezultata; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva na sveobuhvatnu reformu sustava socijalne zaštite, ukidanjem diskriminirajućih praksi u skladu s obvezama u pogledu ljudskih prava i osiguranjem odgovarajućih minimalnih standarda za zaštitu najranjivijeg stanovništva, među ostalim rješavanjem nedostataka u zakonodavstvu zbog kojih neka djeca nemaju pristup zdravstvenom osiguranju; poziva sve relevantne institucije BiH da ojačaju koordinaciju i suradnju u području praćenja prava djeteta, uključujući uspostavu sveobuhvatnog mehanizma za prikupljanje podataka o djeci u BiH; |
| --- | --- |

18.

| 19. | napominje da je BiH i dalje zemlja porijekla, tranzita i odredišta za trgovinu ljudima; poziva na poboljšanje upravljanja granicama i jačanje specijaliziranih jedinica za istraživanje trgovine ljudima radi učinkovite borbe protiv krijumčara; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zabrinut je zbog nedostatnih obrazovnih i gospodarskih reformi koje dovode do visoke stope nezaposlenosti mladih i gospodarske emigracije, i zbog nedostatka odgovarajućih politika i ulaganja u djecu i mlade; potiče BiH da riješi pitanje velike rodne neravnoteže u pogledu sudjelovanja na tržištu rada i isključenosti mladih koji pripadaju manjinskim skupinama iz obrazovnog sustava i mjera zapošljavanja; poziva na proaktivniju i sustavniju politiku u pogledu mladih u BiH kojom bi se trebali osnažiti mladi u zemlji; u tom pogledu potiče BiH da uspostavi poseban okvir i jamči potpuno funkcioniranje Komisije za koordinaciju pitanja mladih u ministarstvu civilnih poslova BiH; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva na to da se strategije i zakoni u području prava pripadnika manjinskih skupina i njihove zaštite u potpunosti provode i da ih se podržava javnim sredstvima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potiče BiH da osigura pravo na vlasništvo; ističe nedostatak sveobuhvatnog zakonodavnog okvira u pogledu zahtjeva za povrat i potiče vlasti da sa zainteresiranim stranama pokrenu dijalog o pitanjima u vezi s povratom ili odštetom za oduzeto vlasništvo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | žali zbog nedostatka napretka u pogledu slobode izražavanja i neovisnosti medija; jasno odbija neprestane pokušaje političkog i financijskog pritiska na medije; osuđuje stalne slučajeve zastrašivanja, prijetnji smrću i verbalnih i fizičkih napada na novinare, osobito na istraživačke novinare koji pišu o slučajevima ratnih zločina koji nisu podvrgnuti kaznenom progonu; poziva vlasti da prikupljaju podatke o tim slučajevima, zajamče brzu istragu i kazneni progon počinitelja te da promiču okruženje koje pridonosi slobodi izražavanja; ističe potrebu za jačanjem financijske stabilnosti i političke neutralnosti Regulatorne agencije za komunikacije; ponovno poziva na osiguranje neovisnosti, dostupnosti sadržaja na svim službenim jezicima i održivog financiranja javnih radiotelevizijskih kuća; poziva na stavljanje većeg naglaska na radne uvjete novinara u cijelom sektoru; izražava zabrinutost nedostatkom transparentnosti vlasništva nad medijima te ponavlja svoj poziv na osiguranje potpune transparentnosti usvajanjem odgovarajućeg zakonodavnog okvira; žali zbog činjenice da se zbog političke opstrukcije ne može uspostaviti funkcionalna usluga javne radiodifuzije; ponavlja svoj poziv za jamčenje medijskog pluralizma i naglašava da bi proizvodnja i emitiranje radiotelevizijskih sadržaja na svim službenim jezicima BiH doprinijela zaštiti kulturne raznolikosti u toj zemlji; naglašava da, kao i u drugim zemljama u regiji, i dalje postoji zabrinutost u pogledu političke instrumentalizacije medija, izravne ili one koju vrše politički akteri ili poslovni akteri u nastojanju da nametnu politički utjecaj; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja napore čiji je cilj promicanje pomirenja, uzajamnog poštovanja i vjerske tolerancije u zemlji, uključujući napore Međureligijskog vijeća u BiH; žali zbog stalnih slučajeva diskriminacije na temelju vjere, kao i incidenata kojima su na meti bili vjerski objekti; pohvaljuje i podržava one koji se bore za slobodu izražavanja, protiv govora mržnje, vjerske mržnje i koji promiču uključivost; odbacuje poticanje na strah od drugih te poziva vlasti da pravodobno i dosljedno reagiraju u tim slučajevima; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja donošenje strateškog okvira za reformu državne uprave u Bosni i Hercegovini za razdoblje 2018. – 2022. i poziva na njezinu brzu provedbu; ponovno skreće pozornost na rascjepkanost i politizaciju sustava donošenja politika u BiH i ističe potrebu za reformom ustavnog okvira u skladu s najvišim standardima ljudskih prava i sloboda te potrebu za poboljšanjem kvalitete, koherentnosti i financijske isplativosti javnih politika diljem zemlje; poziva na donošenje državne strategije za javno financijsko upravljanje i na povećanje transparentnosti proračuna u BiH, kao i na uspostavu snažnijih mehanizama za sprečavanje neučinkovitosti i rasipanja javnih resursa, uključujući u području javne nabave; posebice poziva na poduzimanje mjera za smanjenje rizika od politizacije javne službe s pomoću učinkovitog sustava za upravljanje ljudskim resursima na svim upravnim razinama te standardizacijom postupaka javne službe na svim razinama vlasti, osobito na federalnoj i kantonskoj razini u Federaciji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | priznaje da je došlo do napretka u uspostavi institucijskih mehanizama za suradnju između vlasti i organizacija civilnog društva te u osiguranju javnog financiranja organizacija civilnog društva; ponovno poziva na donošenje strateškog okvira za suradnju s civilnim društvom na svim razinama upravljanja radi jačanja transparentnosti javnog donošenja odluka i poduzimanja dodatnih napora za omogućivanje javnog preispitivanja rada vlade; osim toga naglašava potrebu za većim sudjelovanjem civilnog društva u planiranju, praćenju i provedbi programa podrške EU-a; potiče vlasti na vođenje djelotvornog dijaloga koji bi mogao dovesti do zakonodanvih inicijativa i inicijativa za izgradnju kapaciteta kojima bi se povećali kapaciteti socijalnih partnera i civilnog društva; ističe da je organizacijama civilnog društva koje djeluju u području ljudskih prava, demokracije i vladavine prava, uključujući nadzorne organizacije i organizacije koje se zalažu za određeni cilj te male lokalne organizacije, potrebno javno financiranje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | i dalje je zabrinut zbog raširene korupcije u BiH i stalne neusklađenosti između iskazane političke volje za suzbijanjem korupcije i nedostatka konkretnih rezultata; ističe da ne postoji evidencija istaknutih slučajeva te da je pravni i institucijski okvir za suzbijanje sustavne korupcije u područjima kao što su financiranje političkih stranaka, javna nabava, sukob interesa i objava imovinskih kartica slab i neprimjeren; poziva na poduzimanje mjera za poboljšanje pravnog i institucijskog okvira protiv korupcije u skladu s europskim standardima, boljim usklađivanjem s akcijskim planovima donesenima na različitim razinama, provedbom postojećih strategija i poboljšanjem suradnje tijela za sprečavanje korupcije s agencije za borbu protiv korupcije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smatra da su potrebni dodatni napori za poboljšanu borbu protiv raširene korupcije; potiče na poduzimanje mjera za znatno poboljšanje rezultata u području sprečavanja i suzbijanja korupcije, uključujući mjere za nametanje učinkovitih i odvraćajućih kazni te zapljenu imovine stečene kriminalnim djelovanjem; naglašava potrebu za izgradnjom kapaciteta za istrage zločina povezanih s gospodarstvom, financijama i javnom nabavom i za borbu protiv njih; ističe da je potrebno obratiti posebnu pozornost na provedbu učinkovitih provjera financiranja političkih stranaka i izbornih kampanja te na poboljšanje javnog pristupa izjavama javnih dužnosnika o imovinskom stanju i njihova nadzora, uključujući one koji se kandidiraju na izborima; poziva na rješavanje preporuka GRECO-a, posebice onih koje se odnose na financiranje političkih stranaka i sukobe interesa; smatra da je za BiH od ključne važnosti da donese zakon o sukobu interesa u skladu s europskim i međunarodnim standardima; potiče BiH da provede analizu postojećeg pravnog okvira za borbu protiv korupcije i da zatim donese koherentnu strategiju za rješavanje utvrđenih propusta i slabosti, u skladu s međunarodnim i europskim standardima; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja donošenje akcijskog plana za provedbu strategije reforme sektora pravosuđa za razdoblje 2014. – 2018. u ožujku 2017. i uspostavu potrebnih struktura za izvješćivanje i praćenje; ukazuje na potrebu za odlučnim mjerama za njegovu provedbu; zabrinut je zbog stalnih politički motiviranih prijetnji pravosuđu; ponavlja potrebu za jačanjem neovisnosti pravosuđa, uključujući od političkog utjecaja, kao i njegove nepristranosti, stručnosti, učinkovitosti i odgovornosti; pozdravlja donošenje detaljnog akcijskog plana za provedbu preporuka Europske komisije o problemima u okviru nadležnosti Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća koji je donijelo Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće, čiji je cilj jačanje mjera u pogledu imenovanja i integriteta te disciplinskih mjera u pravosuđu, uključujući i poboljšanim izjavama o imovini; potiče na brzo donošenje povezanih zakonodavnih akata; naglašava potrebu za revizijom zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću na temelju preporuka Komisije i mišljenja Venecijanske komisije; poziva na standardizaciju kaznenih zakona za slučajeve ratnih zločina i naglašava važnost rodnih procjena tekuće pravosudne reforme; |
| --- | --- |

29.

| 30. | žali zbog činjenice da vlasti na svim razinama i dalje zanemaruju ili odbijaju obvezujuće odluke pravosuđa, uključujući onog na najvišem stupnju, te podsjeća ta se tim djelovanjem ozbiljno osporava vladavina prava; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja daljnje smanjenje zaostatka predmeta koji se odnose na ratne zločine, stalan pozitivni trend u kaznenom progonu ratnih zločina koji uključuju seksualno nasilje, i poboljšanje potpore žrtvama i svjedocima na sudu; potiče vlasti BiH da usklade zakonodavstvo o civilnim ratnim žrtvama kako bi uključili i žrtve seksualnog nasilja radi sprječavanja diskriminacije u pogledu statusa i pristupa odšteti u različitim entitetima; poziva na brzu izmjenu nacionalne strategije za ratne zločine kako bi se zajamčila učinkovitija raspodjela predmeta među različitim razinama upravljanja, zajedno s novim kriterijima i rokovima za obradu najsloženijih predmeta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | napominje da još uvijek nedostaje sveobuhvatna strategija za tranzicijsko pravosuđe i čvrst mehanizam odštete za kršenje ljudskih prava tijekom rata diljem zemlje, uključujući za žrtve seksualnog nasilja povezanoga s ratom; poziva na donošenje zakona o žrtvama mučenja u BiH, strategije za tranzicijsko pravosuđe i programa za žrtve seksualnog nasilja te na uspostavu posebnog fonda za naknadu štete žrtvama silovanja, mučenja i zlostavljanja za vrijeme rata i uspostavu odgovarajućih mehanizama naknade štete za civilne ratne žrtve, što uključuje povrat, naknadu, rehabilitaciju, odštetu i jamstvo neponavljanja povrede; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno izražava svoju potporu inicijativi za uspostavu regionalne komisije za utvrđivanje činjenica o svim žrtvama ratnih zločina i drugim teškim povredama ljudskih prava počinjenima na području bivše Jugoslavije (REKOM); naglašava važnost toga da vođe u BiH budu ozbiljno uključeni u njezinu uspostavu; naglašava važnost tog procesa i aktivne uključenosti svih regionalnih političkih vođa kako bi REKOM započeo s radom bez daljnje odgode; skreće pozornost na prijedlog akcijskog plana Koalicije za REKOM s jasnim datumima i referentnim vrijednostima; |
| --- | --- |

33.

| 34. | žali zbog svakog slavljenja osoba osuđenih za najgore zločine protiv čovječanstva; hitno poziva na to da se iskaže poštovanje žrtvama ratnih zločina i da se promiče pomirenje; podsjeća sve političke vođe i institucije u BiH da su odgovorni za objektivnu procjenu događaja iz ratnih vremena u interesu istine, pomirenja i mirne budućnosti te za izbjegavanje zlouporabe pravosuđa u političke svrhe; naglašava da se procesuiranje ratnih zločina treba temeljiti na konceptu neovisnosti pravosuđa te da ne smije biti korišteno za politizaciju u dnevno političke svrhe, reviziju povijesti i produbljivanje podjela u društvu; žali zbog odluke Narodne skupštine Republike Srpske da opozove svoje odobrenje izvješća o Srebrenici iz 2004. i osuđuje izjave svih strana kojima se slave ratni zločinci; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava da je, iako je postignut znatan napredak, potrebno pružiti više pozornosti trajnom utjecaju traume seksualnog nasilja povezanoga sa sukobima u ratu 1992. – 1995. u BiH; naglašava da je potrebno osigurati da muške i ženske osobe koje su doživjele seksualno nasilje, uključujući djecu rođenu u tom kontekstu, imaju pravedan pristup skrbi, potpori i pravosuđu putem sveobuhvatnih odšteta, uključujući rehabilitaciju i ublažavanje stigmatizacije žrtava seksualnog nasilja povezanoga sa sukobima; |
| --- | --- |

35.

| 36. | priznaje određen, ali još uvijek nedovoljan napredak postignut u provedbi Priloga VII. Mirovnom sporazumu iz Daytona o izbjeglicama i interno raseljenim osobama; primjećuje spor napredak u rješavanju problema trajno velikog broja interno raseljenih osoba, povratnika pripadnika manjina, izbjeglica i nestalih osoba; poziva vlasti da započnu intenzivnu suradnju između dvaju entiteta i da u potpunosti dijele relevantne vojne i obavještajne podatke kako bi se identificirale osobe koje se još uvijek smatraju nestalima u ratu; pozdravlja nedavne inicijative čiji je cilj jačanje regionalne suradnje s radi rješavanja problema nestalih osoba i poziva vlasti u BiH da se uključe u taj proces; naglašava da je važno prikupljati podatke o povratnicima; osuđuje slučajeve uništavanja njihove imovine i napominje da je uspjeh politike o povratnicima u BiH ključan za pomirenje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva na provedbu dodatnih mjera i konkretnih programa u pogledu održiva povratka izbjeglica, pristupa zdravstvenoj skrbi i zapošljavanju, socijalnoj zaštiti, sigurnosti i obrazovanju, te na to da se znatna pozornost obrati na naknadu štete za imovinu koja se ne može vratiti; potiče u tom pogledu nastavak operacija Komisije za imovinske zahtjeve raseljenih osoba i izbjeglica; |
| --- | --- |

37.

| 38. | žali što zemlja još uvijek trpi zbog postojanja mina koje pokrivaju otprilike 2,2 % njezine ukupne površine i izravno utječu na sigurnost više od 540 000 stanovnika; pozdravlja stalnu potporu EU-a razminiranju i pohvaljuje izvrstan rad Deminerskog bataljona Oružanih snaga u BiH; sa zabrinutošću primjećuje nedostatak dovoljne količine najnovije tehnologije za razminiranje, što bi moglo dovesti do smanjenja očišćenog područja s trenutačnih 3 km2 na manje od 1 km2 godišnje od 2020.; stoga potiče države članice da dobro opreme Deminerski bataljon potrebnim sredstvima i opremom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja donošenje strategije za borbu protiv organiziranog kriminala za razdoblje 2017. – 2020. te napredak u provedbi akcijskih planova za mjere protiv pranja novca i za financiranje terorizma; poziva na jačanje napora za postizanje rezultata istraga, kaznenih progona, konačnih presuda i oduzimanje prihoda od organiziranog kriminala; pozdravlja donošenje dugo očekivanih izmjena Kaznenog zakona koje je donio Zastupnički dom BiH 17. rujna 2018. jer su one ključne kako bi se institucijama vladavine prava omogućilo da provode osjetljive istrage i da surađuju s međunarodnim agencijama za provedbu zakona i poziva Komisiju da pomno prati provedbu tih izmjena; naglašava da bi usklađivanje Zakona o obavještajno sigurnosnoj agenciji s europskim i međunarodnim standardima trebalo i dalje biti visoki prioritet vlasti; cijeni činjenicu da je BiH uklonjena s popisa FATF-a „visokorizičnih trećih zemalja sa strateškim nedostacima u pogledu sprečavanja pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma” i poziva na poduzimanje dodatnih napor kako bi se uklonila s popisa visokorizičnih zemalja EU-a; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva na trajne napore u borbi protiv radikalizacije te na daljnje mjere za identifikaciju, sprečavanje i sveobuhvatno zaustavljanje kretanja stranih boraca, uz nezakonitu trgovinu oružjem, te kanala novca koji je namijenjen daljnjoj radikalizaciji; potiče vlasti da dodatno ojačaju kapacitete BiH za suzbijanje terorizma s pomoću bolje koordinacije i suradnje, razmjene informacija o kriminalu, sprečavanja radikalizacije i programa za deradikalizaciju; poziva vlasti na razvoj strategije za borbu protiv kiberkriminala i sličnih sigurnosnih prijetnji; podsjeća na potrebu za jačom suradnjom u vezi s problemima u području upravljanja granicama sa susjednim zemljama; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pohvaljuje napore vlasti BiH da zaustave odlaske svojih građana na strana bojišta te potiče vlasti da kazne strane terorističke borce na odgovarajući način i da zatim provedu njihovu društvenu reintegraciju; sa zabrinutošću primjećuje da su na nekim mjestima u zemlji utvrđene jedinice za radikalizaciju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | sa zabrinutošću primjećuje sve veći broj migranata koji u zadnje vrijeme pristižu u BiH te nedostatak koordinacije između različitih državnih razina u odgovoru na tu situaciju; smatra da pitanje migracija ne bi trebalo biti politizirano; pozdravlja humanitarnu pomoć EU-a koja rješava rastuće potrebe izbjeglica, tražitelja azila i migranata u zemlji i donošenje posebne mjere 10. kolovoza 2018. (vrijedne 6 milijuna EUR) za pružanje potpore BiH u upravljanju tokovima migracija; naglašava važnost uzimanja u obzir rodne perspektive humanitarne pomoći i učinka izbjegličkih kampova na zajednice domaćine; smatra da je suradnja sa susjednim zemljama i EU-om ključna za rješavanje ovog zajedničkog izazova; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva na donošenje novog niza reformi usmjerenih prema EU-u, odmah nakon uspostave novih vlasti u BiH, kako bi se nastavio postupak provedbe reformi i unaprijedila europska integracija zemlje; ističe da bi financijsku potporu EU-a trebala popratiti djelotvorna uvjetovanost i da bi EU trebao razviti akcijske planove i okvire za praćenje u skladu s 20 načela europskog stupa socijalnih prava kako bi ostvarila „novu pojačanu dimenziju za zapadni Balkan” kako je navedeno u Strategiji za zapadni Balkan 2018.; priznaje da je BiH napredovala u pogledu gospodarskog razvoja i konkurentnosti, no napominje da je zemlja i dalje u ranoj fazi uspostave funkcionalnog tržišnog gospodarstva; čvrsto vjeruje da bi unapređenje društveno-gospodarskih reformi, uz ispravno sudjelovanje socijalnih partnera, trebalo biti visoki prioritet s ciljem poboljšanja životnih uvjeta u zemlji; prima na znanje vrlo slab napredak u socijalnom polju; naglašava da je potrebno ojačati temelje gospodarstva poput rasta i zapošljavanja te borbu protiv sive ekonomije; ističe važnost restrukturiranja javnog sektora, uključujući javna poduzeća, dodatno smanjenje neformalnog gospodarstva i povezanih fiskalnih opterećenja za rad, poboljšanje poslovnog okruženja (također razvojem jedinstvenog gospodarskog prostora u BiH), usmjeravanja javnih financija u smjeru koji potiče rast, posebice stavljanjem naglaska na srednjoročne potrebe, kao što su infrastruktura i obrazovanje, pružanjem pravovremenih i iscrpnih statističkih podataka u skladu s europskim i međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prima na znanje spor napredak u zaštiti okoliša i klimatskih promjena; ponavlja potrebu za usklađivanjem sa zajedničkom stečevinom EU-a i za osiguranjem djelotvorne i strukturirane provedbe zakonodavstva o okolišu u skladu sa standardima EU-a u cijeloj zemlji i u skladu sa strategijom aproksimacije zakonodavstva o okolišu; ponovno naglašava potrebu da se hitno riješi problem prekograničnog onečišćenja zraka koje uzrokuje rafinerija nafte u Bosanskom Brodu u skladu s okolišnim politikama EU-a; naglašava da je potrebno da BiH u potpunosti ispuni svoje obveze u vezi s Konvencijom o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica i Protokolom o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš, posebice u djelatnostima u riječnom slivu Neretve i Trebišnjice; ističe da je za projekte planiranja i izgradnje hidroelektrana potrebna sukladnost s međunarodnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a za zaštitu okoliša, uključujući direktive EU-a o pticama i staništima i Direktivu o procjeni utjecaja na okoliš; ističe da je hitno potrebno izbjeći svaki negativan utjecaj na područja od velikog prirodnog interesa na način da se poboljša kvaliteta procjena utjecaja na okoliš i zajamči uloga javnosti i savjetovanje s civilnim društvom u relevantnim projektima; |
| --- | --- |

44.

| 45. | napominje da je tržište za energiju i plin i dalje rascjepkano te da na njemu dominiraju ključna već pozicionirana poduzeća; poziva vlasti BiH da dodatno razviju prometnu i energetsku infrastrukturu zemlje i da hitno uspostave funkcionalne energetske i prometne lance; poziva BiH da iskoristi novi paket EU-a za razvoj regionalne povezanosti te da uloži napore u uspostavu regionalnog tržišta energijom u skladu s obvezama u području klime; podržava nastavak ulaganja u infrastrukturne projekte kojima će se poboljšati prometna povezanost unutar BiH i sa susjednim zemljama; poziva na poštovanje pravila natječaja i načela transparentnosti prilikom odabira izvođača radova kako bi se spriječile zlouporaba ovlasti i korupcija te zajamčio odabir najboljih ponuda; podržava prijedlog smanjenja naknade za roaming na zapadnom Balkanu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja konstruktivne i stabilne bilateralne odnose BiH i potpisivanje nekoliko bilateralnih sporazuma s njezinim susjedima; poziva na jačanje dobrosusjedskih odnosa s državama u okruženju i na dodatne napore radi rješavanja svih otvorenih bilateralnih pitanja, uključujući razgraničenje sa Srbijom i Hrvatskom, s ciljem približavanja članstvu u europskim organizacijama; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja Strategiju vanjske politike BiH za razdoblje 2018. – 2023. koju je usvojilo Predsjedništvo BiH te u kojoj se jasno navodi da je članstvo u EU-u jedan od glavnih strateških ciljeva te zemlje; žali što se razina usklađenosti s izjavama EU-a i odlukama Vijeća EU-a u vezi sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom spustila na 61 % u 2017.; naglašava potrebu za postizanjem rezultata koji se odnose na postupno usklađivanje sa ZVSP-om i poziva na znatno poboljšanje u tom području, koje predstavlja ključnu sastavnicu članstva u EU-u; snažno potiče BiH da se uskladi s odlukama Vijeća kojima se uvode restriktivne mjere EU-a u kontekstu nezakonitog pripajanja Krima Rusiji i događaja u istočnoj Ukrajini te žali zbog namjernog izostanka suradnje nekih političkih aktera; |
| --- | --- |

47.

| 48. | prima na znanje sve veći utjecaj stranih sila u BiH i čvrsto vjeruje da je veći angažman EU-a u BiH najbolji način za osiguranje napretka prema postizanju europskih vrijednosti, stabilnosti i napretka u zemlji; pozdravlja stalnu prisutnost operacije EUFOR Althea u zemlji, kojom se pomaže izgradnji kapaciteta i osposobljavanju Oružanih snaga BiH te se održavaju kapaciteti za odvraćanje radi pružanja potpore sigurnom i zaštićenom okruženju; pozdravlja to što je Vijeće sigurnosti UN-a produžilo mandat EUFOR-a do studenoga 2019.; |
| --- | --- |

48.

| 49. | potiče vlasti da zajamče sukladnost s međunarodnim standardima, standardima EU-a i ciljevima politika u području energije i klimatskih promjena; duboko žali zbog toga što su napori koje ova zemlja ulaže u borbu protiv klimatskih promjena i dalje tek deklarativne prirode te što se istodobno donose odluke o planiranju novih termoelektrana na ugljen; stoga poziva na otkazivanje projekata i planova hidroelektrane koji su štetni za prirodu, protivni volji lokalnog stanovništva, neusklađeni s prostornim razvojnim planovima na lokalnoj razini ili razini entiteta i korisni jedino ulagačima; |
| --- | --- |

49.

| 50. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, Predsjedništvu Bosne i Hercegovine, Vijeću ministara Bosne i Hercegovine, Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine, vladama i parlamentima Federacije Bosne i Hercegovine, Republike Srpske i distrikta Brčko te vladama deset kantona. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  S/2018/416, 3.5.2018.

(2)  S/2018/974, 31.10.2018.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/90 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/90

---

P8_TA(2019)0098

Stanje rasprave o budućnosti Europe

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o stanju rasprave o budućnosti Europe (2018/2094(INI))

(2020/C 449/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU) i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU) i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, Europsku socijalnu povelju te njezin dodatni protokol i njezinu revidiranu verziju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, Europsku socijalnu povelju te njezin dodatni protokol i njezinu revidiranu verziju,

| — | uzimajući u obzir članak 295. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 295. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir neformalni sastanak 27 čelnika država ili vlada EU-a od 29. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir neformalni sastanak 27 čelnika država ili vlada EU-a od 29. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju i Plan 27 država članica iz Bratislave od 16. rujna 2016. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju i Plan 27 država članica iz Bratislave od 16. rujna 2016. godine,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije razvijanjem potencijala sadržanog u Ugovoru iz Lisabona (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije razvijanjem potencijala sadržanog u Ugovoru iz Lisabona (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o mogućim promjenama i prilagodbama aktualnog institucijskog ustroja Europske unije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o mogućim promjenama i prilagodbama aktualnog institucijskog ustroja Europske unije (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o proračunskom kapacitetu europodručja (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o proračunskom kapacitetu europodručja (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. ožujka 2017. o ustavnim, pravnim i institucijskim posljedicama zajedničke sigurnosne i obrambene politike: mogućnosti koje daje Ugovor iz Lisabona (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. ožujka 2017. o ustavnim, pravnim i institucijskim posljedicama zajedničke sigurnosne i obrambene politike: mogućnosti koje daje Ugovor iz Lisabona (6),

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije od 1. ožujka 2017. i pet naknadnih dokumenata za razmatranje (COM(2017)2025, COM(2017)0206, COM(2017)0240, COM(2017)0291, COM(2017)0315, COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije od 1. ožujka 2017. i pet naknadnih dokumenata za razmatranje (COM(2017)2025, COM(2017)0206, COM(2017)0240, COM(2017)0291, COM(2017)0315, COM(2017)0358),

| — | uzimajući u obzir Rimsku deklaraciju od 25. ožujka 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimsku deklaraciju od 25. ožujka 2017.,

| — | uzimajući u obzir obavijest Ujedinjene Kraljevine od 29. ožujka 2017. o svojoj namjeri izlaska iz Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obavijest Ujedinjene Kraljevine od 29. ožujka 2017. o svojoj namjeri izlaska iz Europske unije,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o mišljenja Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Bijeloj knjizi Komisije o budućnosti Europe i šire od 6. srpnja 2017. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o mišljenja Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Bijeloj knjizi Komisije o budućnosti Europe i šire od 6. srpnja 2017. (7),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Odbora regija o Bijeloj knjizi Komisije o budućnosti Europe – Razmatranja i scenariji za EU27 do 2025. od 12. svibnja 2017. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Odbora regija o Bijeloj knjizi Komisije o budućnosti Europe – Razmatranja i scenariji za EU27 do 2025. od 12. svibnja 2017. (8),

| — | uzimajući u obzir različite doprinose nacionalnih parlamenata o Bijelog knjizi i dokumentima za razmatranje Komisije o budućnosti Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir različite doprinose nacionalnih parlamenata o Bijelog knjizi i dokumentima za razmatranje Komisije o budućnosti Europe,

| — | uzimajući u obzir govor predsjednika Komisije Jeana-Claudea Junckera o stanju Europske unije 2018. održan 12. rujna 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor predsjednika Komisije Jeana-Claudea Junckera o stanju Europske unije 2018. održan 12. rujna 2018.,

| — | uzimajući u obzir govor predsjednika Komisije Jeana-Claudea Junckera o stanju Europske unije 2017. održan 13. rujna 2017. i njegov plan za ujedinjeniju, snažniju i demokratskiju Uniju od 24. listopada 2017. (COM(2017)0650), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor predsjednika Komisije Jeana-Claudea Junckera o stanju Europske unije 2017. održan 13. rujna 2017. i njegov plan za ujedinjeniju, snažniju i demokratskiju Uniju od 24. listopada 2017. (COM(2017)0650),

| — | uzimajući u obzir govor na sveučilištu Sorbonne francuskog predsjednika Emmanuela Macrona od 26. rujna 2017. pod nazivom „Inicijativa za Europu: Suverena, ujedinjena demokratska Europa”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor na sveučilištu Sorbonne francuskog predsjednika Emmanuela Macrona od 26. rujna 2017. pod nazivom „Inicijativa za Europu: Suverena, ujedinjena demokratska Europa”,

| — | uzimajući u obzir neformalni sastanak na vrhu čelnika država i vlada EU-a u Tallinu od 29. rujna 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir neformalni sastanak na vrhu čelnika država i vlada EU-a u Tallinu od 29. rujna 2017.,

| — | uzimajući u obzir Program čelnika koji je donesen na sastanku Europskog vijeća od 19. i 20. listopada 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program čelnika koji je donesen na sastanku Europskog vijeća od 19. i 20. listopada 2017.,

| — | uzimajući u obzir međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava Vijeća, Parlamenta i Komisije od 17. studenoga 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava Vijeća, Parlamenta i Komisije od 17. studenoga 2017.,

| — | uzimajući u obzir plan Komisije za produbljenje europske ekonomske i monetarne unije (EMU) od 6. prosinca 2017. (COM(2017)0821) te osobito prijedlog za uspostavu Europskog monetarnog fonda (EMF) (COM(2017)0827), prijedlog za uvođenje sadržaja Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u pravni okvir Unije (COM(2017)0824) i komunikaciju o europskom ministru gospodarstva i financija (COM(2017)0823), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan Komisije za produbljenje europske ekonomske i monetarne unije (EMU) od 6. prosinca 2017. (COM(2017)0821) te osobito prijedlog za uspostavu Europskog monetarnog fonda (EMF) (COM(2017)0827), prijedlog za uvođenje sadržaja Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u pravni okvir Unije (COM(2017)0824) i komunikaciju o europskom ministru gospodarstva i financija (COM(2017)0823),

| — | uzimajući u obzir sastanak Europskog vijeća od 14. i 15. prosinca 2017. te sastanak čelnika i sastanke na vrhu država europodručja koji su se održavali u njegovu okviru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak Europskog vijeća od 14. i 15. prosinca 2017. te sastanak čelnika i sastanke na vrhu država europodručja koji su se održavali u njegovu okviru,

| — | uzimajući u obzir pismo 26 nacionalnih parlamenata iz 20 država članica od 20. prosinca 2017. o transparentnosti donošenja odluka u Vijeću, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo 26 nacionalnih parlamenata iz 20 država članica od 20. prosinca 2017. o transparentnosti donošenja odluka u Vijeću,

| — | uzimajući u obzir izjavu od 10. siječnja 2018. donesenu na sastanku na vrhu južnih zemalja Europske unije (Cipar, Francuska, Grčka, Malta, Portugal i Španjolska) naslovljenu „Poticanje razvoja EU-a u 2018.”, izjavu o budućnosti Europe koju su 26. siječnja 2018. dale zemlje Višegradske skupine (Češka, Mađarska, Poljska i Slovačka) te zajedničku izjavu europskih ministara financija iz Finske, Danske, Estonije, Irske, Latvije, Litve, Nizozemske i Švedske od 6. ožujka 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu od 10. siječnja 2018. donesenu na sastanku na vrhu južnih zemalja Europske unije (Cipar, Francuska, Grčka, Malta, Portugal i Španjolska) naslovljenu „Poticanje razvoja EU-a u 2018.”, izjavu o budućnosti Europe koju su 26. siječnja 2018. dale zemlje Višegradske skupine (Češka, Mađarska, Poljska i Slovačka) te zajedničku izjavu europskih ministara financija iz Finske, Danske, Estonije, Irske, Latvije, Litve, Nizozemske i Švedske od 6. ožujka 2018.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. veljače 2018. naslovljenu „Europa koja ostvaruje rezultate: institucionalne mogućnosti za učinkovitije funkcioniranje Europske unije” (COM(2018)0095), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. veljače 2018. naslovljenu „Europa koja ostvaruje rezultate: institucionalne mogućnosti za učinkovitije funkcioniranje Europske unije” (COM(2018)0095),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije (EU) 2018/234 od 14. veljače 2018. o poticanju europskog karaktera i učinkovite provedbe izbora 2019. za Europski parlament (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije (EU) 2018/234 od 14. veljače 2018. o poticanju europskog karaktera i učinkovite provedbe izbora 2019. za Europski parlament (9),

| — | uzimajući u obzir neformalni sastanak 27 čelnika država ili vlada EU-a od 23. veljače 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir neformalni sastanak 27 čelnika država ili vlada EU-a od 23. veljače 2018.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. ožujka 2018. o stanju temeljnih prava u EU-u u 2016. godini (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. ožujka 2018. o stanju temeljnih prava u EU-u u 2016. godini (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. travnja 2018. o provedbi odredbi Ugovora o nacionalnim parlamentima (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. travnja 2018. o provedbi odredbi Ugovora o nacionalnim parlamentima (11),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije za Uredbu Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. od 2. svibnja 2018. (COM(2018)0322), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije za Uredbu Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. od 2. svibnja 2018. (COM(2018)0322),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije za Odluku Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije od 2. svibnja 2018. (COM(2018)0325), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije za Odluku Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije od 2. svibnja 2018. (COM(2018)0325),

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održan 17. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održan 17. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Posebno izvješće Europskog ombudsmana u strateškoj istrazi OI/2/2017/TE o transparentnosti zakonodavnog postupka Vijeća od 16. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Posebno izvješće Europskog ombudsmana u strateškoj istrazi OI/2/2017/TE o transparentnosti zakonodavnog postupka Vijeća od 16. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Meseberga od 19. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Meseberga od 19. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir sastanak Europskog vijeća od 28. – 29. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak Europskog vijeća od 28. – 29. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 9. listopada 2018. naslovljeno „Promišljanje o Europi: glas regionalnih i lokalnih vlasti za obnovu povjerenja u Europsku uniju”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 9. listopada 2018. naslovljeno „Promišljanje o Europi: glas regionalnih i lokalnih vlasti za obnovu povjerenja u Europsku uniju”,

| — | uzimajući u obzir rasprave o budućnosti Europe s čelnicima država ili vlada u prostorima Europskog parlamenta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rasprave o budućnosti Europe s čelnicima država ili vlada u prostorima Europskog parlamenta,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za pravna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za pravna pitanja,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za proračunski nadzor i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0427/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za proračunski nadzor i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0427/2018),

| A. | budući da je od povijesne Schumanove deklaracije od 9. svibnja 1950. Europska unija primjer nadnacionalne integracije bez premca koja je svojim je građanima omogućila dugotrajan mir, blagostanje i dobrobit; budući da su zajednička sigurnost, poštovanje ljudskog dostojanstva, sloboda, demokracija, jednakost, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava te dobrobit njezinih naroda u središtu njezinih težnji i djelovanja; |
| --- | --- |

A.

budući da je od povijesne Schumanove deklaracije od 9. svibnja 1950. Europska unija primjer nadnacionalne integracije bez premca koja je svojim je građanima omogućila dugotrajan mir, blagostanje i dobrobit; budući da su zajednička sigurnost, poštovanje ljudskog dostojanstva, sloboda, demokracija, jednakost, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava te dobrobit njezinih naroda u središtu njezinih težnji i djelovanja;

| B. | budući da su slobodno kretanje robe, usluga, kapitala i ljudi, jedinstvena valuta, program Erasmus, regionalne, poljoprivredne i kohezijske politike te Obzor 2020. tek neka od temeljnih postignuća Unije koja doprinose dobrobiti europskih građana; budući da Unija treba raspolagati odgovarajućim ovlastima i sredstvima za suočavanje s izazovima 21. stoljeća; |
| --- | --- |

B.

budući da su slobodno kretanje robe, usluga, kapitala i ljudi, jedinstvena valuta, program Erasmus, regionalne, poljoprivredne i kohezijske politike te Obzor 2020. tek neka od temeljnih postignuća Unije koja doprinose dobrobiti europskih građana; budući da Unija treba raspolagati odgovarajućim ovlastima i sredstvima za suočavanje s izazovima 21. stoljeća;

| C. | budući da se u proteklih nekoliko godina Unija suočila s većim brojem kriza kojima su stavljeni na kušnju otpornost i kapacitet za djelovanje na odlučan i ujedinjen način; |
| --- | --- |

C.

budući da se u proteklih nekoliko godina Unija suočila s većim brojem kriza kojima su stavljeni na kušnju otpornost i kapacitet za djelovanje na odlučan i ujedinjen način;

| D. | budući da je u razdoblju od 2014. do 2017. bilo na snazi više socijalno uravnoteženih i djelotvornih monetarnih i makroekonomskih politika, kao što su nestandardne politike Europske središnje banke, fleksibilnost Pakta o stabilnosti i rastu te Plan ulaganja za Europu, koje su pridonijele gospodarskom i socijalnom oporavku EU-a; |
| --- | --- |

D.

budući da je u razdoblju od 2014. do 2017. bilo na snazi više socijalno uravnoteženih i djelotvornih monetarnih i makroekonomskih politika, kao što su nestandardne politike Europske središnje banke, fleksibilnost Pakta o stabilnosti i rastu te Plan ulaganja za Europu, koje su pridonijele gospodarskom i socijalnom oporavku EU-a;

| E. | budući da su, iako je Europa uspjela kontrolirati i prebroditi najkritičnije trenutke financijske gospodarske krize, važne i hitne reforme na razini EU-a i država članica u području općeg gospodarskog upravljanja te osobito u europodručju, kao i u smislu daljnjeg jačanja oporavka jedinstvenog tržišta i razvoja socijalnih standarda socijalnih država, još uvijek pred nama; |
| --- | --- |

E.

budući da su, iako je Europa uspjela kontrolirati i prebroditi najkritičnije trenutke financijske gospodarske krize, važne i hitne reforme na razini EU-a i država članica u području općeg gospodarskog upravljanja te osobito u europodručju, kao i u smislu daljnjeg jačanja oporavka jedinstvenog tržišta i razvoja socijalnih standarda socijalnih država, još uvijek pred nama;

| F. | budući da bi, s obzirom na brojne unutarnje i vanjske trenutačne i buduće izazove s kojima se Unija suočava u nestabilnom i složenom globalnom svijetu, posebno one koji se odnose na migracije, demografski pad, terorizam, sigurnost, klimatske promjene, pitanje okoliša, očuvanje multilateralnog svjetskog poretka, dovršetak EMU-a, globalizaciju, slobodnu i pravednu međunarodnu trgovinu temeljenu na pravilima, vanjske poslove i obranu, razvoj socijalnog stupa i borbu protiv populizma, netolerancije i ksenofobije, EU trebao promicati obnovljeni duh suradnje i solidarnosti među državama članicama na temelju članaka 2. i 3. UEU-a i Povelje o temeljnim pravima, dok bi cilj utvrđen Ugovorom iz Lisabona o stvaranju sve tješnje povezane unije među narodima Europe trebao i dalje nadahnjivati mjere Unije za daljnje jačanje europske integracije i učinkovito rješavanje tih izazova; |
| --- | --- |

F.

budući da bi, s obzirom na brojne unutarnje i vanjske trenutačne i buduće izazove s kojima se Unija suočava u nestabilnom i složenom globalnom svijetu, posebno one koji se odnose na migracije, demografski pad, terorizam, sigurnost, klimatske promjene, pitanje okoliša, očuvanje multilateralnog svjetskog poretka, dovršetak EMU-a, globalizaciju, slobodnu i pravednu međunarodnu trgovinu temeljenu na pravilima, vanjske poslove i obranu, razvoj socijalnog stupa i borbu protiv populizma, netolerancije i ksenofobije, EU trebao promicati obnovljeni duh suradnje i solidarnosti među državama članicama na temelju članaka 2. i 3. UEU-a i Povelje o temeljnim pravima, dok bi cilj utvrđen Ugovorom iz Lisabona o stvaranju sve tješnje povezane unije među narodima Europe trebao i dalje nadahnjivati mjere Unije za daljnje jačanje europske integracije i učinkovito rješavanje tih izazova;

| G. | budući da je Parlament vrlo zabrinut zbog porasta populističkih, ksenofobnih i antieuropskih pokreta diljem Europe; budući da Unija i njezine države članice moraju ojačati svoje napore za obranu i promicanje demokratskih vrijednosti, temeljnih načela i ciljeva europske integracije; |
| --- | --- |

G.

budući da je Parlament vrlo zabrinut zbog porasta populističkih, ksenofobnih i antieuropskih pokreta diljem Europe; budući da Unija i njezine države članice moraju ojačati svoje napore za obranu i promicanje demokratskih vrijednosti, temeljnih načela i ciljeva europske integracije;

| H. | budući da je referendumom u Ujedinjenoj Kraljevini iz lipnja 2016. koji je rezultirao objavom Ujedinjene Kraljevine od 29. ožujka 2017. o njezinoj namjeri izlaska iz Europske unije ojačana rasprava o budućnosti Unije; budući da su pregovori o planiranom povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz EU-a pokazali visoku razinu međuovisnosti država članica, stupanj do kojeg se svi oslanjamo na zajedničke instrumente i politike te troškove svakog izlaska; |
| --- | --- |

H.

budući da je referendumom u Ujedinjenoj Kraljevini iz lipnja 2016. koji je rezultirao objavom Ujedinjene Kraljevine od 29. ožujka 2017. o njezinoj namjeri izlaska iz Europske unije ojačana rasprava o budućnosti Unije; budući da su pregovori o planiranom povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz EU-a pokazali visoku razinu međuovisnosti država članica, stupanj do kojeg se svi oslanjamo na zajedničke instrumente i politike te troškove svakog izlaska;

| I. | budući da se jačanje rasprave o budućnosti Europe, osim u rezolucijama Parlamenta o budućnosti Europe od 16. veljače 2017., odražava i u Deklaraciji i Planu iz Bratislave, Bijeloj knjizi Komisije o budućnosti Europe, Rimskoj deklaraciji, programu čelnika koju je u listopadu 2017. donijelo Europsko vijeće te raznim doprinosima pojedinih država članica ili skupina, kao i Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora i Odbora regija, te u plenarnim raspravama u Europskom parlamentu o „Budućnosti Europe” s čelnicima država ili vlada, na međuparlamentarnim sjednicama odbora i u organizaciji dijaloga i savjetovanja s građanima koje provode razne institucije, tijela i države članice; |
| --- | --- |

I.

budući da se jačanje rasprave o budućnosti Europe, osim u rezolucijama Parlamenta o budućnosti Europe od 16. veljače 2017., odražava i u Deklaraciji i Planu iz Bratislave, Bijeloj knjizi Komisije o budućnosti Europe, Rimskoj deklaraciji, programu čelnika koju je u listopadu 2017. donijelo Europsko vijeće te raznim doprinosima pojedinih država članica ili skupina, kao i Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora i Odbora regija, te u plenarnim raspravama u Europskom parlamentu o „Budućnosti Europe” s čelnicima država ili vlada, na međuparlamentarnim sjednicama odbora i u organizaciji dijaloga i savjetovanja s građanima koje provode razne institucije, tijela i države članice;

| J. | budući da anketa Parlamenta, provedena između 8. i 26. rujna 2018., pokazuje da 62 % ispitanika smatra da je članstvo u njihovim državama dobro i da 68 % ispitanika smatra da je njihova zemlja imala koristi od članstva u EU-u, što je najviši rezultat zabilježen od 1983.; |
| --- | --- |

J.

budući da anketa Parlamenta, provedena između 8. i 26. rujna 2018., pokazuje da 62 % ispitanika smatra da je članstvo u njihovim državama dobro i da 68 % ispitanika smatra da je njihova zemlja imala koristi od članstva u EU-u, što je najviši rezultat zabilježen od 1983.;

| K. | budući da vrijednosti i načela na kojima se temelji Unija obilježavaju sferu s kojom se može poistovjetiti svaki europski građanin, bez obzira na političke ili kulturne razlike koje se povezuju s nacionalnim identitetom; |
| --- | --- |

K.

budući da vrijednosti i načela na kojima se temelji Unija obilježavaju sferu s kojom se može poistovjetiti svaki europski građanin, bez obzira na političke ili kulturne razlike koje se povezuju s nacionalnim identitetom;

| L. | budući da su predstojeći izbori za Europski parlament prilika za razmatranje rasprave o budućnosti Europe i s obzirom na glavne institucionalne prioritete Europskog parlamenta, Komisije i Vijeća za novo razdoblje; |
| --- | --- |

L.

budući da su predstojeći izbori za Europski parlament prilika za razmatranje rasprave o budućnosti Europe i s obzirom na glavne institucionalne prioritete Europskog parlamenta, Komisije i Vijeća za novo razdoblje;

| M. | budući da se EU suočava s iznimno važnim razdobljem izgradnje, s obzirom na prirodu i dimenziju svojih izazova, i budući da se oni mogu riješiti samo zajedničkim radom, većom i boljom integracijom i solidarnošću među državama članicama, te u potpunosti se koristeći postojećim odredbama Ugovora iz Lisabona i reformom Ugovorâ kako bi se poboljšalo institucionalno donošenje odluka i osigurala odgovarajuća ravnoteža nadležnosti; |
| --- | --- |

M.

budući da se EU suočava s iznimno važnim razdobljem izgradnje, s obzirom na prirodu i dimenziju svojih izazova, i budući da se oni mogu riješiti samo zajedničkim radom, većom i boljom integracijom i solidarnošću među državama članicama, te u potpunosti se koristeći postojećim odredbama Ugovora iz Lisabona i reformom Ugovorâ kako bi se poboljšalo institucionalno donošenje odluka i osigurala odgovarajuća ravnoteža nadležnosti;

| N. | budući da bi ciljevi institucionalnih reformi trebali biti usmjereni na veću demokratizaciju postupaka donošenja odluka te jačanje transparentnosti donošenja odluka i odgovornosti Unije i njezinih institucija; budući da je sada, s obzirom na te ciljeve, prikladno vrijeme za promicanje istinskog građanskog sudjelovanja u europskom projektu i organiziranje savjetovanja te poticanje redovitog dijaloga s građanima i predstavničkim udrugama, u skladu sa zahtjevima članka 11. UEU-a; |
| --- | --- |

N.

budući da bi ciljevi institucionalnih reformi trebali biti usmjereni na veću demokratizaciju postupaka donošenja odluka te jačanje transparentnosti donošenja odluka i odgovornosti Unije i njezinih institucija; budući da je sada, s obzirom na te ciljeve, prikladno vrijeme za promicanje istinskog građanskog sudjelovanja u europskom projektu i organiziranje savjetovanja te poticanje redovitog dijaloga s građanima i predstavničkim udrugama, u skladu sa zahtjevima članka 11. UEU-a;

| O. | budući da je Uniji potrebna jača struktura vlasti, uz pojačani demokratski nadzor Parlamenta, kako bi se suočila s izazovima današnjice i budućnosti; budući da su transparentnost i integritet institucija i tijela EU-a ključni za izgradnju povjerenja građana; |
| --- | --- |

O.

budući da je Uniji potrebna jača struktura vlasti, uz pojačani demokratski nadzor Parlamenta, kako bi se suočila s izazovima današnjice i budućnosti; budući da su transparentnost i integritet institucija i tijela EU-a ključni za izgradnju povjerenja građana;

| P. | budući da zajednička francusko-njemačka Deklaracija iz Meseberga sadrži niz promišljanja i prijedloga za jačanje europske suradnje, posebno u području gospodarskog upravljanja; |
| --- | --- |

P.

budući da zajednička francusko-njemačka Deklaracija iz Meseberga sadrži niz promišljanja i prijedloga za jačanje europske suradnje, posebno u području gospodarskog upravljanja;

| Q. | budući da je promicanje europske dimenzije kulture i obrazovanja ključno za jačanje europskog građanstva, uzimajući pritom u obzir da je Unija suočena s nedostatkom znanja, što znači da mlađe generacije postignuća Unije uglavnom uzimaju zdravo za gotovo; |
| --- | --- |

Q.

budući da je promicanje europske dimenzije kulture i obrazovanja ključno za jačanje europskog građanstva, uzimajući pritom u obzir da je Unija suočena s nedostatkom znanja, što znači da mlađe generacije postignuća Unije uglavnom uzimaju zdravo za gotovo;

| 1. | podsjeća da je u rezolucijama Parlamenta o budućnosti Europe od 16. veljače 2017. istaknuta važnost jedinstvenog institucijskog okvira i metode Zajednice te da je u njima predloženo nekoliko prijedloga i inicijativa koji su od osobitog značaja za europsku integraciju kojima se može pridonijeti izgradnji budućnosti Europe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da se Unija sa svojim izazovima u pogledu svoje budućnosti mora suočiti putem veće i bolje političke integracije, uz potpuno poštovanje i promicanje ljudskih prava, temeljnih sloboda i demokratskih vrijednosti te zajednički rad; ističe da građani žele Europu koja štiti njihova prava, dobrobit i socijalni model na temelju zajedničkog suvereniteta, što zahtijeva odgovarajuću političku integraciju; poziva čelnike država ili vlada da nastave tim putem u obnovljenom duhu solidarnosti i suradnje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da su čelnici država ili vlada koji su sudjelovali u Parlamentu na plenarnoj sjednici tijekom rasprava o budućnosti Europe potvrdili da je potrebno zajedno se suočiti s izazovima budućnosti te bolje raditi na onom što se može postići samo zajedničkim djelovanjem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponavlja svoje uvjerenje da diferencirana integracija mora ostati dostupna svim državama članicama te i dalje predstavljati metodu dublje europske integracije, koju ne treba miješati s idejom Europe à la carte; ustraje u tome da je potrebno izbjeći svaku percepciju stvaranja prvog i drugog razreda članstva u Uniji u trenutačnoj raspravi o diferenciranoj integraciji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da diferencirana integracija ne bi trebala predstavljati način za smanjenje političke integracije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da je zbog krize došlo do neravnoteže između glavnih institucija Unije i da Europsko vijeće provodi vlastitu političku inicijativu na štetu prava Komisije na inicijativu podupirući međuvladinu metodu; međutim, smatra da je metoda Zajednice najprikladnija za funkcioniranje Unije; podsjeća na brojne rezolucije koje je Parlament usvojio u tom pogledu te ponavlja svoj poziv Europskom vijeću da u potpunosti poštuje granice svojih nadležnosti koje su sadržane osobito u članku 15. UEU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponavlja da je jednoglasnost koja se Ugovorima zahtijeva u nekim temeljnim pitanjima gotovo nepremostiva prepreka u važnim trenucima i odlukama te se stoga u pogledu postupaka donošenja odluka zalaže za načelo glasovanja kvalificiranom većinom u Vijeću, a za zakonodavstvo za primjenu redovnog zakonodavnog postupka u svim područjima u kojima je to moguće; podsjeća da se to na temelju postojećih Ugovora može ostvariti primjenom različitih prijelaznih klauzula ili, u slučaju pojačane suradnje, primjenom članka 333. UFEU-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | u tom pogledu pozdravlja najavu predsjednika Junckera iz njegova govora o stanju Unije od 13. rujna 2017. i 12. rujna 2018. o namjeri da se predloži primjena glasovanja kvalificiranom većinom u Vijeću za određena područja politika, no žali zbog toga što se Uredba o VFO-u ne nalazi među njima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | posebno pozdravlja činjenicu da je Komisija predložila upotrebu sustava glasovanja kvalificiranom većinom u zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici (ZVSP) u pogledu stajališta o pitanjima ljudskih prava u međunarodnim forumima, odluka o uspostavi režima sankcija i odluka o pokretanju ili provedbi civilnih misija kao odgovor na krize u inozemstvu, s obzirom na važnost ubrzavanja postupaka odlučivanja i povećanja njihove učinkovitosti te s obzirom na potrebu za tim da Unija više nastupa jednoglasno; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponavlja svoj prijedlog da se Vijeće pretvori u istinski zakonodavni dom ravnopravan s Parlamentom, kao što je navedeno u Rezoluciji od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona i o poboljšanju transparentnosti postupka donošenja odluka; u tom kontekstu ukazuje na posebno izvješće Ombudsmana o transparentnosti zakonodavnog postupka Vijeća i pismo izaslanstava COSAC-a od 20. prosinca 2017. u kojem se poziva na veću transparentnost u donošenju političkih odluka, osobitu od strane Vijeća i neformalnih tijela kao što je Euroskupina, u skladu sa sličnim zahtjevima Parlamenta u tom pogledu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da postoje različite mogućnosti kako bi Komisija bila fleksibilnija prilagodbom strukture i metoda rada Kolegija povjerenika, na primjer imenovanjem potpredsjednika odgovornih za skupine politika ili imenovanjem starijih i mlađih povjerenika; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da, iako Parlament u skladu s važećim Ugovorima nema formalno pravo na zakonodavnu inicijativu, on može zahtijevati da Komisija podnese odgovarajući prijedlog o pitanjima za koja smatra da zahtijevaju akt Unije u svrhu provedbe Ugovorâ te podsjeća Komisiju, u skladu s člankom 10. Međuinstitucijskog sporazuma od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva (12), na njezinu obvezu brzog i detaljnog razmatranja zahtjevâ za prijedloge akata Unije; nadalje podsjeća da ovaj međuinstitucijski sporazum sadrži i odredbe o međuinstitucijskom godišnjem i višegodišnjem programiranju koje pružaju dodatno sredstvo kojim Parlament usmjerava zakonodavni program; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća na svoj prijedlog prema kojem bi se, u slučaju moguće buduće revizije Ugovora, pravo na zakonodavnu inicijativu moglo pružiti Parlamentu kao izravnom predstavniku građana EU-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | inzistira na tome da treba ojačati ovlasti nadzora i pravo na istragu Parlamenta te da mu treba dodijeliti posebne, stvarne i jasno razgraničene ovlasti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzima u obzir izvješće Radne skupine za supsidijarnost, proporcionalnost i inicijativu „Činiti manje, ali učinkovitije” od 10. srpnja 2018. u kojem su predstavljene preporuke o novom načinu rada na supsidijarnosti i proporcionalnosti; smatra da je Parlament već naglasio mnoge od tih preporuka, posebno u pogledu uloge nacionalnih parlamenata u Uniji i mogućnosti reforme sustava ranog upozoravanja; podsjeća da je radna skupina utvrdila da u svim postojećim područjima djelovanja EU-a postoji dodana vrijednost EU-a te stoga nije utvrdila ni jednu nadležnost ni područja politike iz Ugovorâ koja bi se u cijelosti ili djelomično ponovno trebala delegirati državama članicama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja preporuke različitih institucija koje pozivaju na aktivniju ulogu nacionalnih parlamenata, posebno u kontroliranju djelovanja njihovih vlada u europskim institucijama; također podsjeća na temeljnu ulogu lokalnih vlasti, a posebno regionalnih parlamenata sa zakonodavnim ovlastima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe važnost suradnje na međuinstitucijskoj razini, poštujući pritom ovlasti svake od institucija kako su navedene u Ugovorima, koja je 13. travnja 2016. dobila novi okvir donošenjem međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva te naglašava da je pojednostavnjenje trajan proces koji za svrhu ima učiniti procese i postupke na razini EU-a razumljivijima, kako bi se zajamčilo da se uzimaju u obzir stajališta svih relevantnih dionika i u konačnici olakšalo sudjelovanje građana u radu Europske unije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja zajedničku izjavu o europskom stupu socijalnih prava koju su potpisali Vijeće, Parlament i Komisija tijekom sastanka na vrhu za pravedno zapošljavanje i rast u Göteborgu; ističe da su nadležnosti i alati potrebno za ostvarenje stupa uglavnom u rukama lokalnih, regionalnih i nacionalnih tijela, kao i socijalnih partnera i civilnog društva, dok Europski semestar nudi okvir za praćenje uspješnosti država članica u tom pogledu; u tom kontekstu nadalje podsjeća da se socijalni dijalog pokazao kao neophodan instrument za poboljšanje donošenja politika i zakona EU-a i jačanje njihove legitimnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | napominje da zbog svoje neobvezujuće prirode europski stup socijalnih prava ne može utjecati na EU da se umjesto gospodarske, unutarnje i fiskalne politike usredotoči na socijalne ciljeve; ističe da se u okviru horizontalne socijalne klauzule iz članka 9. UFEU-a zahtijeva od Unije da pomno razmotri učinak zakonodavstva EU-a na socijalne standarde i zapošljavanje, uz dužno savjetovanje sa socijalnim dionicima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da zaštita okoliša mora biti glavni prioritet EU-a s obzirom na trenutačnu degradaciju okoliša te da se mora uključiti u sve politike i mjere Unije; naglašava da bi EU trebao poduzeti učinkovite mjere za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje udjela obnovljivih izvora energije u kombinaciji izvora energije i uštede energije na razinama potrebnima za postizanje ciljeva utvrđenih u Pariškom sporazumu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | još jednom poziva države članice da potpišu i ratificiraju izmijenjenu Europsku socijalnu povelju i Europsku konvenciju o socijalnoj sigurnosti (ETS br. 78); |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da je važno nastaviti proces produbljivanja i dovršenja ekonomske i monetarne unije kako bi se doprinijelo očuvanju stabilnosti jedinstvene valute i poboljšala konvergencija ekonomskih i fiskalnih politika, politika tržišta rada i socijalnih standarda među državama članicama; ponovno ističe da su, s iznimkom izuzeća Danske, sve države članice obvezne uvesti euro; podržava daljnje mjere u razvoju Europskog stabilizacijskog mehanizma; |
| --- | --- |

22.

| 23. | u tom pogledu naglašava potrebu za snažnim političkim angažmanom, učinkovitim upravljanjem i demokratskom odgovornošću na europskoj i nacionalnoj razini, a posebno parlamentarnim nadzorom Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata u različitim fazama Europskog semestra kako bi se omogućilo gospodarsko i financijsko upravljanje europodručjem s povećanim socijalnim, gospodarskim i demokratskim legitimitetom te poboljšalo praćenje provedbe preporuka Unije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća na stajalište iz svoje Rezolucije od 16. veljače 2017. o mogućim promjenama i prilagodbama aktualnog institucijskog ustroja Europske unije da bi fiskalna i ekonomska politika trebale postati „podijeljena nadležnost” između Unije i država članica; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prima na znanje približavanje stavova Francuske i Njemačke o ideji proračunskog kapaciteta za europodručje; podsjeća na svoje stajalište da bi takav kapacitet trebalo razviti unutar okvira EU-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | prima na znanje prijedlog Komisije o europskoj funkciji stabilizacije ulaganja i raspravlja o novim proračunskim alatima usmjerenima na stabilizaciju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prima na znanje prijedlog Programa potpore reformama koji je iznijela Komisija; naglašava da je važno da se ne oslabi moć suodlučivanja i nadzora Parlamenta u potrošnji sredstava iz fondova EU-a; zabrinut je zbog toga što je u razdoblju 2011. – 2017. u potpunosti provedeno samo 9 % preporuka za pojedine zemlje; prima na znanje instrument za konvergenciju, kojim će se državama članicama izvan europodručja koje imaju održive fiskalne i ekonomske politike pružati poticaj i pomoć u provedbi reformi i ispunjavanju kriterija za uvođenje eura; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja budući program InvestEU i naglašava da bi fond trebao nastaviti smanjivati investicijski jaz u EU-u; podupire ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu, uključujući kulturnu baštinu, u cilju poticanja rasta, ulaganja i zapošljavanja, s posebnim naglaskom na malim i srednjim poduzećima, društvima male i srednje tržišne kapitalizacije i socijalnim poduzećima, čime bi se doprinijelo poboljšanju blagostanja, ravnopravnijoj raspodjeli dohotka i ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji u Uniji; |
| --- | --- |

28.

| 29. | prima na znanje komunikaciju Komisije o europskom ministru gospodarstva i financija; ističe da bi se povezivanjem stajališta potpredsjednika Komisije za gospodarstvo i predsjednika Euroskupine mogla poboljšati parlamentarna odgovornost na europskoj razini; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da bi se budućim proračunom EU-a trebala promicati europska dodana vrijednost u smislu socioekonomskog učinka, podupirati modernizacija politika EU-a, osigurati financijska sredstva za nove izazove, nastaviti raditi na gospodarskoj i socijalnoj konvergenciji i koheziji između država članica i unutar njih kako bi se unaprijedila europska solidarnost, stabilnost i jednakost te pametan, održiv i uključiv rast, među ostalim i u svjetlu obveza EU-a u okviru Pariškog sporazuma, osigurati poštovanje i promicanje temeljnih vrijednosti iz članaka 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te osigurati nova vlastita sredstva, uzimajući u obzir rad Skupine na visokoj razini za vlastita sredstva; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja činjenicu da se prijedlogom Komisije o vlastitim sredstvima uvode nova stvarna vlastita sredstva, kako je zatražio Parlament, ali žali što nije uveden nijedan drugi mogući izvor prihoda; izražava zabrinutost zbog prijedloga Komisije za VFO za razdoblje 2021. – 2027. jer ne postoji financijska obveza za suočavanje s trenutačnim izazovima za EU, kao i s onima koji predstoje; žali zbog stava nekih država članica koje, unatoč jednoglasnom prepoznavanju potrebe za suočavanjem s novim izazovima i odgovornostima, te stoga i potrebe za više financijskih sredstava, odbijaju EU-u omogućiti više sredstava; ističe da se potrošnjom na razini EU-a može uštedjeti na nacionalnoj razini izbjegavanjem udvostručavanja i preko ekonomija razmjera; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava da je važno osigurati uzlaznu gospodarsku i socijalnu konvergenciju u postupku europskog semestra; priznaje važnost uspostave europskog stupa socijalnih prava; napominje da je europski semestar ojačan i pojednostavljen, ali ističe da bi se većim sudjelovanjem nacionalnih parlamenata pomoglo u jačanju njihova osjećaja odgovornosti, što bi dovelo do bolje provedbe preporuka za pojedine zemlje te bi se time poboljšao postupak europskog semestra; napominje da je odgovornost ponajprije država članica da odaberu odgovarajuće i održive fiskalne i ekonomske politike; |
| --- | --- |

32.

| 33. | žali zbog toga što dosad nije došlo do praktičnog naknadnog postupanja niti u vezi s pozivom na kodeks o konvergenciji – koji bi se trebao donijeti suodlučivanjem – radi učinkovitijeg okvira za usklađivanje gospodarskih politika; nadalje podsjeća da je Parlament, iako priznaje da je europski semestar već pojednostavnjen, pozvao na zaključenje međuinstitucijskog sporazuma kako bi Parlament dobio važniju ulogu u europskom semestru; u tom kontekstu, posebno u skladu sa svojom rezolucijom o provedbi odredbi Ugovora o nacionalnim parlamentima, podsjeća na svoj prijedlog da se proračunski kalendari na nacionalnoj i europskoj razini bolje usklade tijekom postupka kako bi se Europski parlament i nacionalne parlamente više uključilo u europski semestar; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava važnost predanosti procesu dovršavanja bankovne unije i potrebu za jamčenjem otvorenosti i jednakog postupanja prema svim državama članicama koje sudjeluju u bankovnoj uniji; podsjeća na to da se mora nastaviti s dovršetkom bankovne unije, uključujući europski sustav osiguranja depozita i fiskalni zaštitni mehanizam za jedinstveni fond za sanaciju, kao i s mjerama za postizanje smanjenja rizika; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja prijedloge povezane sa sprečavanjem pranja novca koje je Komisija predstavila u kontekstu revizije Europskog sustava financijskog nadzora; potiče Vijeće da s Parlamentom dovrši zakonodavne pregovore prije kraja ovog parlamentarnog saziva jer je potrebno ojačati politike o sprečavanju pranja novca kako bi se u budućnosti izbjegle situacije u kojima financijske institucije aktivno olakšavaju pranje novca; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju da s pomoću europskih nadzornih tijela utvrdi i ukloni prepreke unutarnjem tržištu te da pomaže u jamčenju zaštite potrošača; mišljenja je da bi jedan od glavnih prioriteta Komisije trebalo biti djelotvorno izvršavanje zakonodavstva EU-a; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da dade prednost uredbama pred direktivama kao zakonodavnom instrumentu za zakonodavstvo u području bankovne unije i financijskih usluga, po potrebi i na temelju pojedinačnih slučajeva, kako bi se izbjegla fragmentacija i stvaranje situacije u kojoj se nadzornici moraju baviti različitim nacionalnim sustavima; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava da je hitno potrebno dovršiti uniju tržišta kapitala; ističe da su razvijena i dobro integrirana tržišta kapitala komplementarna s bankovnom unijom jer doprinose podjeli rizika u privatnom sektoru, povećavaju gospodarsku konvergenciju i pomažu ublažiti buduće šokove te potencijalno mogu dovesti do bolje dodjele sredstava gdje je to potrebno; poziva na provođenje sveobuhvatne studije o najprikladnijem okviru kako bi se bolje u obzir uzela priroda financijskih usluga koja se brzo razvija; ističe činjenicu da bi bolji pristup dodatnim izvorima financiranja bio posebno koristan za novoosnovana poduzeća i MSP-ove, tako što bi se promicao njihov stabilan rast i održivi razvoj; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja dosad obavljeni posao i smatra da je potrebno nastaviti sa sveobuhvatnom revizijom postojećeg zakonodavstva o PDV-u; snažno naglašava da je potrebno ojačati borbu protiv poreznih prijevara, izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza; prima na znanje rad Komisije u području pravednog oporezivanja digitalnog gospodarstva; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva sve institucije i tijela EU-a, uključujući Komisiju, Europsku središnju banku, Europsku investicijsku banku i jedinstveni nadzorni mehanizam, da još više povećaju svoje napore u području komunikacije kako bi bolje objasnili svoj rad i poboljšali informacije dostupne građanima EU-a; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava da je Europa pozitivna sila u svijetu te da bi to trebala i ostati putem poštovanja svojih vrijednosti, multilateralizma i međunarodnog prava; podsjeća da Unija i njezine države članice najviše doprinose međunarodnoj razvojnoj pomoći; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja Odluku Vijeća o uspostavi stalne strukturirane suradnje (PESCO), koordinirano godišnje preispitivanje u području obrane (CARD) i Europski fond za obranu (EDF) kao važne korake prema zajedničkoj obrambenoj politici te prima na znanje prijedloge određenih država članica za Europsko vijeće sigurnosti i Europsku inicijativu za intervencije; podsjeća na svoje pozive na uspostavu stalnog Vijeća ministara obrane kojim bi predsjedala potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te ističe važnost odgovarajuće demokratske odgovornosti za odluke koje se donose u tom području i potrebu za pojačanom suradnjom Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja jačanje Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu i ponovno poziva na stvaranje europskog tijela za civilnu zaštitu s obzirom na to da postojeći Ugovori pružaju dobar temelj za to; |
| --- | --- |

43.

| 44. | podsjeća da se očekuje skoro pristupanje Unije Europskoj konvenciji o ljudskim pravima; i poziva na uključivanje odredbi Ugovora o Euratomu u UEU i UFEU; |
| --- | --- |

44.

| 45. | žali zbog nedostatka dogovora među državama članicama o prioritetima i provedbi sveobuhvatne imigracijske politike na razini EU-a, čime bi se, između ostalih ciljeva, omogućili organizacija i uređenje migracijskih tokova, učinkovitija kontrola vanjskih granica EU-a, suradnja sa zemljama podrijetla i tranzita te jamčenje poštovanja temeljnih prava migranata i tražitelja azila; ističe da je potrebno prevladati očite proturječnosti u pogledu interesa koje pokazuju države članice, kao i nezadovoljstvo građana, kako se ne bi ugrozio europski integracijski projekt, koji trpi zbog instrumentalizacije migracije koju provode euroskeptične stranke; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podsjeća na svoje stajalište o reviziji Dublinskog sustava; nadalje ističe važnost jačanja partnerstva s Afrikom i prima na znanje komunikaciju Komisije od 12. rujna 2018. naslovljenu „Poboljšanje zakonitih načina dolaska u Europu: neizostavan dio uravnotežene i sveobuhvatne migracijske politike kojima se uspostavljaju pravni kanali za migracije” (COM(2018)0635); |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe da je važno zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) podupirati dobrim proračunom; podsjeća na središnji značaj ZPP-a za povijest Unije; skreće pozornost na temeljnu ulogu koju on ima u osiguranju dinamičnih ruralnih regija i sigurne opskrbe hranom; napominje da je predstojeća reforma ZPP-a prilika za snažniji rad na ostvarivanju njegovih ciljeva; ističe da je ZPP jedna od najstarijih politika te da i dalje mora ostati jedna od najvažnijih i najintegriranijih politika, da će ona nastaviti doprinositi izgradnji budućnosti Europe većom integracijom, očuvanjem okoliša te sigurnošću hrane i sigurnošću opskrbe hranom za građane EU-a; napominje da politike poljoprivrednog i ruralnog razvoja imaju golem potencijal u smislu pružanja javnih dobara; naglašava da europska poljoprivreda ima ključnu ulogu u prehranjivanju planeta i pružanju radnih mjesta za 46 milijuna ljudi; ističe ulogu ZPP-a u očuvanju zdravlja i stanja tla, vode i ostalih prirodnih resursa; naglašava da poljoprivreda ima ključnu ulogu u prioritetima Unije u pogledu ublažavanja učinaka klimatskih promjena i promicanja održivog razvoja; naglašava važnost dobro financiranog i reformiranog ZPP-a za svladavanje mnogih izazova s kojima će se Unija morati suočiti u budućnosti; ističe da ZPP ne obuhvaća samo poljoprivredu i poljoprivrednike, već da je u ZPP-u riječ o potpori širim ruralnim zajednicama u kojima djeluju poljoprivrednici i njihovu razvoju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ističe da zajednička trgovinska politika mora ostati temelj vanjske politike Unije s obzirom na to da ima izravan učinak na živote građana te da mora pomoći Uniji u njezinoj prilagodbi novoj ulozi u svijetu u kojemu je na međunarodnoj sceni više vodećih aktera; apelira na Vijeće, Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje da surađuju na sljedećim područjima:






  (a) | osnaživanju zajedničke trgovinske politike njezinom integracijom u širi politički okvir; preuzimanju inicijative u svjetskoj trgovinskoj politici na multilateralnoj i bilateralnoj razini; |
| --- | --- | --- |

48.

(a)

osnaživanju zajedničke trgovinske politike njezinom integracijom u širi politički okvir; preuzimanju inicijative u svjetskoj trgovinskoj politici na multilateralnoj i bilateralnoj razini;

| (b) | preuzimanju uloge predvodnika u zaštiti otvorenog, pravednog i održivog globalnog trgovinskog sustava koji se temelji na propisima i usmjeren je prema razvoju te jamčenju da poduzeća iz EU-a mogu djelovati na globalnoj razini u okviru jednakih uvjeta, predvidljivih propisa, poštenog tržišnog natjecanja i utvrđenih obveza, što bi trebalo uključivati konstruktivan rad na zajedničkom stajalištu Unije u međuvladinim pregovorima u okviru UN-a o odgovornosti za povrede ljudskih prava te promicanje korporativne odgovornosti i obveza u pogledu dužne pažnje koje se odnose na opskrbne i proizvodne lance; |
| --- | --- |

(b)

preuzimanju uloge predvodnika u zaštiti otvorenog, pravednog i održivog globalnog trgovinskog sustava koji se temelji na propisima i usmjeren je prema razvoju te jamčenju da poduzeća iz EU-a mogu djelovati na globalnoj razini u okviru jednakih uvjeta, predvidljivih propisa, poštenog tržišnog natjecanja i utvrđenih obveza, što bi trebalo uključivati konstruktivan rad na zajedničkom stajalištu Unije u međuvladinim pregovorima u okviru UN-a o odgovornosti za povrede ljudskih prava te promicanje korporativne odgovornosti i obveza u pogledu dužne pažnje koje se odnose na opskrbne i proizvodne lance;

| (c) | podrobnom i pravodobnom obavještavanju Parlamenta o pregovorima i mandatu Vijeća, kao i tijekom provedbe međunarodnih sporazuma, u cilju jamčenja da je u stanju koristiti svoje ovlasti i prava; pojednostavnjenju i skraćenju pregovaračkih postupaka te povećanju nadzorne uloge Parlamenta u njima; povećanju transparentnosti prema građanima EU-a objavom pregovaračkih smjernica (mandata) za trgovinske sporazume prije početka pregovora; potpunom poštovanju odredbi Ugovora i nedavne sudske prakse EU-a kojima se utvrđuje da je zajednička trgovinska politika u isključivoj nadležnosti Unije; |
| --- | --- |

(c)

podrobnom i pravodobnom obavještavanju Parlamenta o pregovorima i mandatu Vijeća, kao i tijekom provedbe međunarodnih sporazuma, u cilju jamčenja da je u stanju koristiti svoje ovlasti i prava; pojednostavnjenju i skraćenju pregovaračkih postupaka te povećanju nadzorne uloge Parlamenta u njima; povećanju transparentnosti prema građanima EU-a objavom pregovaračkih smjernica (mandata) za trgovinske sporazume prije početka pregovora; potpunom poštovanju odredbi Ugovora i nedavne sudske prakse EU-a kojima se utvrđuje da je zajednička trgovinska politika u isključivoj nadležnosti Unije;

| (d) | sustavnom uključivanju poglavlja o digitalnoj trgovini, malim i srednjim poduzećima i obveznoj provedbi poglavlja o trgovini i održivom razvoju te odredbi o rodnoj ravnopravnosti u trgovinskim sporazumima, kao i predvođenju multilateralnih rasprava o tim temama; zaštiti privatnosti podataka građana EU-a; |
| --- | --- |

(d)

sustavnom uključivanju poglavlja o digitalnoj trgovini, malim i srednjim poduzećima i obveznoj provedbi poglavlja o trgovini i održivom razvoju te odredbi o rodnoj ravnopravnosti u trgovinskim sporazumima, kao i predvođenju multilateralnih rasprava o tim temama; zaštiti privatnosti podataka građana EU-a;

| (e) | jačanju usklađenosti zajedničke trgovinske politike sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom (ZVSP), europskom razvojnom politikom i klimatskom politikom u cilju jamčenja vrijednosti i ciljeva iz članka 3. stavka 5. Ugovora o Europskoj uniji i članaka 21., 207. i 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, uz cjelovito pridržavanje Europskog konsenzusa o razvoju; |
| --- | --- |

(e)

jačanju usklađenosti zajedničke trgovinske politike sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom (ZVSP), europskom razvojnom politikom i klimatskom politikom u cilju jamčenja vrijednosti i ciljeva iz članka 3. stavka 5. Ugovora o Europskoj uniji i članaka 21., 207. i 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, uz cjelovito pridržavanje Europskog konsenzusa o razvoju;

| 49. | smatra da bi Unija trebala nastaviti unapređivati međunarodnu trgovinu i pritom braniti socijalne, radne i ekološke standarde; upozorava na trgovinske ratove u kojima nema pobjednika i koji povećavaju političke i sigurnosne napetosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | podsjeća da prema članku 17. stavku 7. UEU-a, „uzimajući u obzir izbore za Europski parlament i nakon održavanja odgovarajućih savjetovanja, Europsko vijeće, odlučujući kvalificiranom većinom, predlaže Europskom parlamentu kandidata za predsjednika Komisije”; ističe odlučnost da se nastavi s postupkom vodećih kandidata (Spitzenkandidaten) u izboru sljedećeg predsjednika Komisije te pozdravlja potporu koju su u tom pogledu pružile Komisija i određene države članice; naglašava da su u postupku imenovanja predsjednika Komisije od ključne važnosti odgovarajuća savjetovanja s Parlamentom jer će nakon izbora odrediti kandidata kojeg može podržati većina zastupnika te će rezultate svojih unutarnjih rasprava poslati Europskom vijeću; podsjeća da se kandidat mora imenovati kao vodeći kandidat jedne od europskih političkih stranaka i da mora voditi kampanju za mjesto predsjednika Komisije uoči europskih izbora; smatra da je ta praksa uvelike dokazala svoju vrijednost time što jača društvenu legitimnost europskih izbora i nadnacionalnu uloga Europskog parlamenta kao predstavnika europskog građanstva i europske demokracije; ponovno upozorava da će Europski parlament biti spreman odbiti bilo kojeg kandidata u postupku imenovanja za mjesto predsjednika Komisije koji nije bio imenovan kao vodeći kandidat uoči europskih izbora; |
| --- | --- |

50.

| 51. | žali zbog učestalog i raširenog iskušenja da se Bruxellesu pripišu nepopularne odluke, a da se nacionalna tijela oslobodi njihove političke odgovornosti, s obzirom na to da taj nepravedan i oportunistički stav šteti Europi, promiče antieuropsko raspoloženje i nacionalizam te diskreditira institucije EU-a; nadalje smatra da su ta pripisivanja u suprotnosti s imperativom odgovornosti djelovanja vlada; naglašava da je pravilna provedba i primjena prava EU-a ključna za ostvarivanje politika Unije i za poticanje uzajamnog povjerenja između Unije, država članica i građana te izražava zabrinutost zbog djelovanja država članica koje to svojevoljno ne čine; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava potrebu za snažnijom procjenom društvenih i ekoloških posljedica politika EU-a, imajući na umu i troškove nedonošenja zakonodavstva na europskoj razini (takozvana „cijena nedjelovanja na europskoj razini”); |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe da potrebno posvetiti posebnu pozornost upravnom pravu EU-a, kako je navedeno u Rezoluciji Parlamenta od 9. lipnja 2016. u kojoj se poziva na otvorenu, učinkovitu i neovisnu upravu Europske unije (13); |
| --- | --- |

53.

| 54. | ističe potrebu za jačanjem europskog javnog prostora kao nadnacionalnog područja demokracije; naglašava da se glavni izazovi s kojima se Europa suočava moraju razmotriti i raspraviti u okviru europske perspektive, a ne samo iz nacionalne perspektive, primjenjujući pritom u potpunosti odredbe sadržane u člancima 10. i 11. UEU-a; ističe da zbog toga europska demokracija mora ojačati transnacionalnu dimenziju svojih ciljeva i izazova, uz istodobno promicanje europskog građanstva koje se temelji na zajedničkim vrijednostima u Europskoj uniji, više europskog institucijskog obrazovanja, savjetodavnim i participativnijim društvenim okvirom, kao i više europski i manje nacionalno usmjerenom kampanjom za predstojeće europske izbore 2019. godine; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja pristup EU-a pregovorima o urednom povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije i ističe iznimno jedinstvo koje su pokazale institucije i države članice EU-a; primjećuje da je iskustvo u pregovorima pokazalo iznimnu složenost takvih odluka; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ističe da se ni nacionalnom suverenošću ni supsidijarnošću ne može opravdati ili ozakoniti sustavno odbijanje neke države članice da poštuje temeljne vrijednosti Europske unije kojima su nadahnuti uvodni članci Ugovorâ EU-a koje su sve države članice dobrovoljno potpisale i koje su se obvezale poštovati; nadalje ističe da je poštovanje tih vrijednosti temelj kohezije europskog projekta, prava svih europskih građana i uzajamnog povjerenja potrebnog među državama članicama; ponovno poziva Komisiju da brzo podnese prijedlog kojim će se provesti rezolucija od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava; |
| --- | --- |

56.

| 57. | podsjeća da su, prema Sudu (spojeni predmeti C-8/15 P do C-10/15 P (14)), europske institucije obvezne poštovati i podupirati odredbe Povelje EU-a o temeljnim pravima čak i kad djeluju izvan pravnog okvira EU-a; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ponavlja da se u kontekstu rasprave o budućnosti Europe treba razmotriti kako bi se proračunski sustav Unije mogao reformirati na način da se omogući odgovarajući proračun kojim bi se zajamčili financiranje planiranih politika i bolja ravnoteža između predvidljivosti i sposobnosti reagiranja, te zajamčilo da opći financijski mehanizmi ne budu složeniji no što je to nužno za ostvarivanje ciljeva politika Unije i jamčenje odgovornosti; smatra da treba po potrebi i bez ugrožavanja funkcionalnosti programâ ojačati uvjetovanje politika kako bi se osiguralo učinkovito i dobro financijsko upravljanje u provedbi potrošnje Unije; |
| --- | --- |

58.

| 59. | naglašava važnost fokusiranja osobito na učinkovitije korištenje sredstava i na demokratske mehanizme proračuna EU-a za kontrolu; poziva sve institucije EU-a da unaprijede postupke i prakse kojima se nastoje zaštititi financijski interesi Unije i da aktivno doprinose postupku davanja razrješnice usmjerenom na rezultate; u tom kontekstu smatra da je postupak davanja razrješnice neophodan instrument demokratske odgovornosti prema građanima Unije i podsjeća na poteškoće do kojih se više puta došlo zbog nedostatka suradnje Vijeća; ustraje u tome da Vijeće mora biti odgovorno i transparentno, kao što su i druge institucije; naglašava da u tome ne bi trebalo biti iznimaka; |
| --- | --- |

59.

| 60. | skreće pozornost na fenomen korupcije koji ima značajne financijske posljedice i predstavlja ozbiljnu prijetnju za demokraciju, vladavinu prava i javna ulaganja; ističe važnost čuvanja novca poreznih obveznika EU-a od prijevara i drugih nezakonitih aktivnosti koje utječu na financijske interese Unije; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ponavlja da, uzimajući u obzir trenutačno stanje projekta integracije, EU mora iscrpiti sve mogućnosti kako bi se osigurala puna provedba Ugovora iz Lisabona; ističe da bi se naknadna revizija Ugovora trebala temeljiti na sazivanju konvencije – kojom bi se jamčila uključivost na temelju sudjelovanja svih predstavnika i osigurala platforma za promišljanje i uključivanje dionika i građana – u cilju razmatranja i donošenja zaključaka na temelju različitih doprinosa institucija i drugih tijela Unije u postupku promišljanja o budućnosti Europe te prijedloga koje su iznijeli čelnici država ili vlada, nacionalni parlamenti i civilno društvo te građani; |
| --- | --- |

61.

| 62. | naglašava da je proces promišljanja o budućnosti Europe već započeo na temelju različitih stajališta o reformi EU-a koja su zauzeli Parlament, Europsko vijeće i Komisija; žali zbog toga što su, unatoč tim stajalištima, predviđene samo marginalne reforme; naglašava da bi nakon uspostave novog Parlamenta i Komisije trebalo iskoristiti napore ostvarene u prethodnom zakonodavnom razdoblju i početi raditi na podnesenim prijedlozima; |
| --- | --- |

62.

| 63. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  SL C 215, 19.6.2018., str. 162.

(2)  SL C 242, 10.7.2018., str. 24.

(3)  SL C 252, 18.7.2018., str. 215.

(4)  SL C 252, 18.7.2018., str. 201.

(5)  SL C 252, 18.7.2018., str. 235.

(6)  SL C 263, 25.7.2018., str. 125.

(7)  SL C 345, 13.10.2017., str. 11.

(8)  SL C 306, 15.9.2017., str. 1.

(9)  SL L 45, 17.2.2018., str. 40.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0056.

(11)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0186.

(12)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

(13)  SL C 86, 6.3.2018., str. 126.

(14)  Presuda Suda (veliko vijeće) od 20. rujna 2016., Ledra Advertising Ltd i dr. protiv Europske komisije i Europske središnje banke., ECLI:EU:C:2016:701.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/102 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/102

---

P8_TA(2019)0111

Nazadovanje u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (2018/2684(RSP))

(2020/C 449/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (O-000135/2018 – B8-0005/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (O-000135/2018 – B8-0005/2019),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za prava žena i jednakost spolova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za prava žena i jednakost spolova,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 8. i 153. (o ravnopravnosti muškaraca i žena), 10. i 19. (o nediskriminaciji) te 6., 9. i 168. (o zdravlju), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 8. i 153. (o ravnopravnosti muškaraca i žena), 10. i 19. (o nediskriminaciji) te 6., 9. i 168. (o zdravlju),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegove članke 2. i 3., u kojima su načela rodne ravnopravnosti i nediskriminacije utvrđena kao jedna od temeljnih vrijednosti Unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegove članke 2. i 3., u kojima su načela rodne ravnopravnosti i nediskriminacije utvrđena kao jedna od temeljnih vrijednosti Unije,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 21. (o nediskriminaciji), 23. (o ravnopravnosti žena i muškaraca) i 35. (o zdravstvenoj zaštiti), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 21. (o nediskriminaciji), 23. (o ravnopravnosti žena i muškaraca) i 35. (o zdravstvenoj zaštiti),

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje iz rujna 1995. te Međunarodnu konferenciju o stanovništvu i razvoju iz rujna 1994. (konferencija iz Kaira) i njezin Program djelovanja te ishode konferencija održanih radi njihove revizije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje iz rujna 1995. te Međunarodnu konferenciju o stanovništvu i razvoju iz rujna 1994. (konferencija iz Kaira) i njezin Program djelovanja te ishode konferencija održanih radi njihove revizije,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija),

| — | uzimajući u obzir zaključke Godišnjeg kolokvija o temeljnim pravima 2017. u organizaciji Komisije pod nazivom „Prava žena u burnim vremenima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Godišnjeg kolokvija o temeljnim pravima 2017. u organizaciji Komisije pod nazivom „Prava žena u burnim vremenima”,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se nazadovanje može definirati kao otpor progresivnim društvenim promjenama, gubitak stečenih prava ili zadržavanje neravnopravnog statusa quo te budući da je nazadovanje u području prava žena i rodne ravnopravnosti vrlo zabrinjavajuće; budući da se takav otpor provodi bez obzira na društveni položaj ili dob pojedinca, da može biti formalne ili neformalne prirode te da može uključivati pasivne ili aktivne strategije za sprečavanje daljnjeg napretka i to pokušajima promijene zakona ili politika kojima bi se u konačnici ograničila stečena prava građana; budući da takav otpor prati širenje lažnih vijesti i štetnih stereotipnih predodžbi; |
| --- | --- |

A.

budući da se nazadovanje može definirati kao otpor progresivnim društvenim promjenama, gubitak stečenih prava ili zadržavanje neravnopravnog statusa quo te budući da je nazadovanje u području prava žena i rodne ravnopravnosti vrlo zabrinjavajuće; budući da se takav otpor provodi bez obzira na društveni položaj ili dob pojedinca, da može biti formalne ili neformalne prirode te da može uključivati pasivne ili aktivne strategije za sprečavanje daljnjeg napretka i to pokušajima promijene zakona ili politika kojima bi se u konačnici ograničila stečena prava građana; budući da takav otpor prati širenje lažnih vijesti i štetnih stereotipnih predodžbi;

| B. | budući da su prava žena ljudska prava; |
| --- | --- |

B.

budući da su prava žena ljudska prava;

| C. | budući da razina rodne ravnopravnosti često predstavlja prvo upozorenje koje ukazuje na pogoršanje stanja temeljnih prava i vrijednosti u određenom društvu, uključujući demokraciju i vladavinu prava; budući da su nastojanja da se prava žena ograniče ili ugroze često znak šireg društvenog sukoba; |
| --- | --- |

C.

budući da razina rodne ravnopravnosti često predstavlja prvo upozorenje koje ukazuje na pogoršanje stanja temeljnih prava i vrijednosti u određenom društvu, uključujući demokraciju i vladavinu prava; budući da su nastojanja da se prava žena ograniče ili ugroze često znak šireg društvenog sukoba;

| D. | budući da su sve države članice u okviru međunarodnog prava i ugovora EU-a preuzele obveze i dužnosti da će poštovati, jamčiti, štititi i ispunjavati temeljna prava i prava žena; |
| --- | --- |

D.

budući da su sve države članice u okviru međunarodnog prava i ugovora EU-a preuzele obveze i dužnosti da će poštovati, jamčiti, štititi i ispunjavati temeljna prava i prava žena;

| E. | budući da je ravnopravnost muškaraca i žena jedna od temeljnih vrijednosti EU-a; budući da je pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno pravo sadržano u Ugovorima, koje treba primjenjivati u zakonodavstvu, praksi, sudskoj praksi i svakodnevnom životu; |
| --- | --- |

E.

budući da je ravnopravnost muškaraca i žena jedna od temeljnih vrijednosti EU-a; budući da je pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno pravo sadržano u Ugovorima, koje treba primjenjivati u zakonodavstvu, praksi, sudskoj praksi i svakodnevnom životu;

| F. | budući da se u članku 13. UFEU-a navodi: „U svim svojim aktivnostima, Unija teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena.”; budući da primarnu zadaću uklanjanja tih nejednakosti imaju države članice; |
| --- | --- |

F.

budući da se u članku 13. UFEU-a navodi: „U svim svojim aktivnostima, Unija teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena.”; budući da primarnu zadaću uklanjanja tih nejednakosti imaju države članice;

| G. | budući da indeks rodne ravnopravnosti za razdoblje od 2005. do 2015. ukazuje na postojane nejednakosti i tek minimalan napredak; budući da je za postizanje rodno ravnopravnih društava s jednakom razinom poštovanja, sigurnosti i zastupljenosti žena i muškaraca u svim područjima života i rada potrebno u svim državama članicama ostvariti znatan napredak; budući da svi imaju koristi od politika rodne ravnopravnosti jer one imaju pozitivan utjecaj na cijelo društvo; budući da zaustavljanje napretka u području prava žena znači da idemo korak unazad; |
| --- | --- |

G.

budući da indeks rodne ravnopravnosti za razdoblje od 2005. do 2015. ukazuje na postojane nejednakosti i tek minimalan napredak; budući da je za postizanje rodno ravnopravnih društava s jednakom razinom poštovanja, sigurnosti i zastupljenosti žena i muškaraca u svim područjima života i rada potrebno u svim državama članicama ostvariti znatan napredak; budući da svi imaju koristi od politika rodne ravnopravnosti jer one imaju pozitivan utjecaj na cijelo društvo; budući da zaustavljanje napretka u području prava žena znači da idemo korak unazad;

| H. | budući da se razvoj politika o ravnopravnosti treba temeljiti na pristupu žena i muškaraca jednakim prilikama, uz istovremeno pružanje potpore ženama i muškarcima u usklađivanju profesionalnog i obiteljskog života; |
| --- | --- |

H.

budući da se razvoj politika o ravnopravnosti treba temeljiti na pristupu žena i muškaraca jednakim prilikama, uz istovremeno pružanje potpore ženama i muškarcima u usklađivanju profesionalnog i obiteljskog života;

| I. | budući da napredak u području rodne ravnopravnosti i poboljšanja prava žena nije ni automatski ni linearan; budući da zaštita i poboljšanje rodne ravnopravnosti zahtijeva trajne napore; |
| --- | --- |

I.

budući da napredak u području rodne ravnopravnosti i poboljšanja prava žena nije ni automatski ni linearan; budući da zaštita i poboljšanje rodne ravnopravnosti zahtijeva trajne napore;

| J. | budući da se diskriminacija žena može manifestirati na različite načine, uključujući strukturnu i ekonomsku diskriminaciju te diskriminaciju na radnom mjestu, te da zbog svoje sveprisutnosti može biti skrivena i neprimjetna; |
| --- | --- |

J.

budući da se diskriminacija žena može manifestirati na različite načine, uključujući strukturnu i ekonomsku diskriminaciju te diskriminaciju na radnom mjestu, te da zbog svoje sveprisutnosti može biti skrivena i neprimjetna;

| K. | budući da smo u ovom desetljeću na svjetskoj i europskoj razini svjedoci vidljivog i organiziranog trenda protiv rodne ravnopravnosti i prava žena, među ostalim u Europskoj uniji, a posebice u određenim državama članicama; |
| --- | --- |

K.

budući da smo u ovom desetljeću na svjetskoj i europskoj razini svjedoci vidljivog i organiziranog trenda protiv rodne ravnopravnosti i prava žena, među ostalim u Europskoj uniji, a posebice u određenim državama članicama;

| L. | budući da se to nazadovanje može vidjeti i na razini EU-a te da i dalje žali zbog toga što je Komisija na početku aktualnog saziva odlučila da neće nastaviti s dotadašnjom provedbom strategije rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

L.

budući da se to nazadovanje može vidjeti i na razini EU-a te da i dalje žali zbog toga što je Komisija na početku aktualnog saziva odlučila da neće nastaviti s dotadašnjom provedbom strategije rodne ravnopravnosti;

| M. | budući da su glavne mete tog nazadovanja u području prava žena i rodne ravnopravnosti zajedničke svim državama članicama i obuhvaćaju ključna područja institucijskog i političkog okvira za rodnu ravnopravnost i prava žena, kao što je rodno osviještena politika, zaštita socijalnih i radnih prava, obrazovanje, spolno i reproduktivno zdravlje i prava, sprečavanje i borba protiv nasilja nad ženama i rodno uvjetovanog nasilja, prava LGBTI+ zajednice, zastupljenost žena na položajima za političko donošenje odluka i na radnom mjestu, prikladno financiranje organizacija za ženska i druga ljudska prava te radni prostor i prikladna sredstva za organizacije žena; budući da neki borci i organizacije protiv ljudskih prava svojim strategijama nastoje ukinuti postojeće zakone o temeljnim ljudskim pravima koja se odnose na: spolnost i reprodukciju, uključujući pravo na pristup modernim oblicima kontracepcije, na tehnologije potpomognute oplodnje ili siguran pobačaj; ravnopravnost za pripadnike LGBTI+ zajednice (lezbijke, homoseksualace, biseksualne, transrodne i interseksualne osobe); pristup istraživanju u području matičnih stanica; pravo na promjenu spola ili roda bez straha od pravnih posljedica; |
| --- | --- |

M.

budući da su glavne mete tog nazadovanja u području prava žena i rodne ravnopravnosti zajedničke svim državama članicama i obuhvaćaju ključna područja institucijskog i političkog okvira za rodnu ravnopravnost i prava žena, kao što je rodno osviještena politika, zaštita socijalnih i radnih prava, obrazovanje, spolno i reproduktivno zdravlje i prava, sprečavanje i borba protiv nasilja nad ženama i rodno uvjetovanog nasilja, prava LGBTI+ zajednice, zastupljenost žena na položajima za političko donošenje odluka i na radnom mjestu, prikladno financiranje organizacija za ženska i druga ljudska prava te radni prostor i prikladna sredstva za organizacije žena; budući da neki borci i organizacije protiv ljudskih prava svojim strategijama nastoje ukinuti postojeće zakone o temeljnim ljudskim pravima koja se odnose na: spolnost i reprodukciju, uključujući pravo na pristup modernim oblicima kontracepcije, na tehnologije potpomognute oplodnje ili siguran pobačaj; ravnopravnost za pripadnike LGBTI+ zajednice (lezbijke, homoseksualace, biseksualne, transrodne i interseksualne osobe); pristup istraživanju u području matičnih stanica; pravo na promjenu spola ili roda bez straha od pravnih posljedica;

| N. | budući da nesigurni radni odnosi i razni oblici netipičnih oblika rada naročito pogađaju žene; budući da su u razdoblju 2008. – 2014. stope nezaposlenosti naglo porasle zbog duboke gospodarske krize koja je teško pogodila EU te da je stopa nezaposlenosti žena 2014. (10,4 %) i dalje je bila viša od stope nezaposlenosti muškaraca (10,2 %); budući da je gospodarska kriza utjecala na cijelu Europsku uniju, pri čemu su ruralna područja iskusila izrazito visoke razine nezaposlenosti, siromaštva i depopulacije, što je naročito utjecalo na žene; |
| --- | --- |

N.

budući da nesigurni radni odnosi i razni oblici netipičnih oblika rada naročito pogađaju žene; budući da su u razdoblju 2008. – 2014. stope nezaposlenosti naglo porasle zbog duboke gospodarske krize koja je teško pogodila EU te da je stopa nezaposlenosti žena 2014. (10,4 %) i dalje je bila viša od stope nezaposlenosti muškaraca (10,2 %); budući da je gospodarska kriza utjecala na cijelu Europsku uniju, pri čemu su ruralna područja iskusila izrazito visoke razine nezaposlenosti, siromaštva i depopulacije, što je naročito utjecalo na žene;

| O. | budući da su u prošlom desetljeću organizacije, skupine i borci za prava žena djelovali kao katalizatori i vođe zakonodavnog i političkog razvoja u pogledu napretka i provedbe prava žena; budući da su oni sada suočeni s velikim problemima u pristupu financijskim sredstvima zbog restriktivnih kriterija i administrativnog opterećenja te sve nepovoljnijeg okruženja koje im više ne omogućuje da učinkovito obavljaju svoje zadaće od javnog interesa; |
| --- | --- |

O.

budući da su u prošlom desetljeću organizacije, skupine i borci za prava žena djelovali kao katalizatori i vođe zakonodavnog i političkog razvoja u pogledu napretka i provedbe prava žena; budući da su oni sada suočeni s velikim problemima u pristupu financijskim sredstvima zbog restriktivnih kriterija i administrativnog opterećenja te sve nepovoljnijeg okruženja koje im više ne omogućuje da učinkovito obavljaju svoje zadaće od javnog interesa;

| P. | budući da brojne države članice još uvijek nisu ratificirale niti prenijele Istanbulsku konvenciju te da u Europskoj uniji postoje državna ograničenja u pogledu pristupa spolnim i reproduktivnim pravima; |
| --- | --- |

P.

budući da brojne države članice još uvijek nisu ratificirale niti prenijele Istanbulsku konvenciju te da u Europskoj uniji postoje državna ograničenja u pogledu pristupa spolnim i reproduktivnim pravima;

| Q. | budući da su u prvoj polovici 2018. u nekoliko država zabilježene negativne reakcije na Istanbulsku konvenciju, što je potaknulo govor mržnje posebno usmjeren protiv pripadnika LGBTI+ zajednice; budući da te reakcije nikada nisu naišle na kritike ni u Vijeću ni u Europskom vijeću; |
| --- | --- |

Q.

budući da su u prvoj polovici 2018. u nekoliko država zabilježene negativne reakcije na Istanbulsku konvenciju, što je potaknulo govor mržnje posebno usmjeren protiv pripadnika LGBTI+ zajednice; budući da te reakcije nikada nisu naišle na kritike ni u Vijeću ni u Europskom vijeću;

| R. | budući da je Vijeće Europe 2017. upozorilo da su spolna i reproduktivna prava žena ugrožena jer je nekoliko država članica pokušalo ograničiti zakonodavstvo o pristupu pobačaju i kontracepciji; budući da su, slično tomu, Odbor UN-a za uklanjanje svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i Odbor za prava osoba s invaliditetom (CRPD) u kolovozu 2018. objavili zajedničku izjavu u kojoj ističu da su pristup sigurnom i zakonitom pobačaju te povezanim uslugama i informacijama ključni aspekti reproduktivnog zdravlja žena te istodobno pozvali zemlje da zaustave nazadovanje spolnih i reproduktivnih prava žena, djevojaka i djevojčica jer se time ugrožava njihovo zdravlje i život; budući da je Europski parlament potvrdio da odbijanje zajamčenog i zakonitog pristupa pobačaju predstavlja nasilje nad ženama; |
| --- | --- |

R.

budući da je Vijeće Europe 2017. upozorilo da su spolna i reproduktivna prava žena ugrožena jer je nekoliko država članica pokušalo ograničiti zakonodavstvo o pristupu pobačaju i kontracepciji; budući da su, slično tomu, Odbor UN-a za uklanjanje svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i Odbor za prava osoba s invaliditetom (CRPD) u kolovozu 2018. objavili zajedničku izjavu u kojoj ističu da su pristup sigurnom i zakonitom pobačaju te povezanim uslugama i informacijama ključni aspekti reproduktivnog zdravlja žena te istodobno pozvali zemlje da zaustave nazadovanje spolnih i reproduktivnih prava žena, djevojaka i djevojčica jer se time ugrožava njihovo zdravlje i život; budući da je Europski parlament potvrdio da odbijanje zajamčenog i zakonitog pristupa pobačaju predstavlja nasilje nad ženama;

| S. | budući da u nekim državama članicama organizacije koje se aktivno suprotstavljaju spolnim i reproduktivnim pravima žena primaju punu potporu vlade u obliku javnog financiranja, zahvaljujući čemu mogu organizirati koordinirane aktivnosti na međunarodnoj i europskoj razini; |
| --- | --- |

S.

budući da u nekim državama članicama organizacije koje se aktivno suprotstavljaju spolnim i reproduktivnim pravima žena primaju punu potporu vlade u obliku javnog financiranja, zahvaljujući čemu mogu organizirati koordinirane aktivnosti na međunarodnoj i europskoj razini;

| T. | budući da u svim državama članicama ne postoji obrazovanje o odnosima, spolnosti i rodnoj ravnopravnosti koje zadovoljava standarde Svjetske zdravstvene organizacije za spolni odgoj i njezinog Akcijskog plana o spolnom i reproduktivnom zdravlju, što predstavlja neusklađenost s međunarodnim smjernicama; zabrinut je zbog činjenice da određeni politički pokreti pružaju sve veći otpor takvom obrazovanju i stigmatiziraju one koji u njemu sudjeluju, pri čemu je taj otpor u brojnim državama članicama često posljedica kampanja dezinformiranja o sadržaju spolnog odgoja, koje onemogućuju da se svima pruži to informativno, važno i uključivo obrazovanje; |
| --- | --- |

T.

budući da u svim državama članicama ne postoji obrazovanje o odnosima, spolnosti i rodnoj ravnopravnosti koje zadovoljava standarde Svjetske zdravstvene organizacije za spolni odgoj i njezinog Akcijskog plana o spolnom i reproduktivnom zdravlju, što predstavlja neusklađenost s međunarodnim smjernicama; zabrinut je zbog činjenice da određeni politički pokreti pružaju sve veći otpor takvom obrazovanju i stigmatiziraju one koji u njemu sudjeluju, pri čemu je taj otpor u brojnim državama članicama često posljedica kampanja dezinformiranja o sadržaju spolnog odgoja, koje onemogućuju da se svima pruži to informativno, važno i uključivo obrazovanje;

| U. | budući da stoljetne patrijarhalne strukture diljem svijeta služe potlačivanju žena i njihovih prava te održavanju rodne neravnopravnosti; budući da će za prevladavanje tih struktura biti potreban sukob s različitim pozicijama i mehanizmima moći u cijelom svijetu; |
| --- | --- |

U.

budući da stoljetne patrijarhalne strukture diljem svijeta služe potlačivanju žena i njihovih prava te održavanju rodne neravnopravnosti; budući da će za prevladavanje tih struktura biti potreban sukob s različitim pozicijama i mehanizmima moći u cijelom svijetu;

| V. | budući da je poticanje rodne ravnopravnosti i ulaganje u žene isplativo za cijelo društvo s obzirom na to da će žene koje imaju ekonomske resurse i prilike za vodstvo ulagati u zdravlje, ishranu, obrazovanje i dobrobit svoje djece i obitelji; |
| --- | --- |

V.

budući da je poticanje rodne ravnopravnosti i ulaganje u žene isplativo za cijelo društvo s obzirom na to da će žene koje imaju ekonomske resurse i prilike za vodstvo ulagati u zdravlje, ishranu, obrazovanje i dobrobit svoje djece i obitelji;

| 1. | potiče Komisiju i države članice da kao svoj prioritet odrede i nastave se zalagati za rodnu ravnopravnost, prava žena i prava LGBTI+ zajednice, uključujući prava najosjetljivijih manjina; podsjeća sve države članice da su obvezne poštovati prava žena i promicati rodnu ravnopravnost; poziva da se u svim područjima osude svi govori i mjere kojima se ugrožavaju prava žena, njihova autonomija i emancipacija; napominje da je važan način borbe protiv tog nazadovanja proaktivno poticanje rodne ravnopravnosti utemeljene na pravima te općenito promicanje rodno osviještene politike; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da vrsta, intenzitet i učinci nazadovanja prava žena variraju među zemljama i regijama, odnosno da u nekim slučajevima ostaju na razini retorike, dok su u drugima pretočeni u mjere i inicijative; budući da je to nazadovanje ipak vidljivo u gotovo svim državama članicama; smatra da rasprave i političke opcije također utječu na to nazadovanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da neovisnost žena kroz društvenu i gospodarsku emancipaciju iziskuje politike usmjerene na radno mjesto, kojima se doprinosi borbi protiv velikih nejednakosti i diskriminacije na radnom mjestu te jamči bolja plaća i veća regulacija rada i radnog vremena, uz mjere za suzbijanje i zabranu svih oblika nesigurnog zaposlenja te kojima se brani pravo na kolektivno pregovaranje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da to nazadovanje najviše osjete žene u manjinskim skupinama, uključujući rodne i spolne, etničke i vjerske manjine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da se rodna ravnopravnost ne može postići ako sve žene ne ostvare ista prava, uključujući žene iz vjerskih i etničkih manjina koje se suočavaju s višeslojnim nejednakostima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | osuđuje činjenicu da se u nekim državama članicama politika rodne ravnopravnosti iznova tumači i usmjerava na politiku obitelji i majčinstva; napominje da se to odnosi samo na određene skupine i ne predstavlja uključiv pristup; nadalje napominje da ta politika nije usmjerena na održive strukturne promjene koje bi dovele do održivog poboljšanja prava žena i rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice da zajamče zaštitu prava žena i pripadnika LGBTI+ zajednice i njihovo priznavanje kao načela jednakosti u okviru demokracije i vladavine prava; smatra, međutim, da za postizanje rodne ravnopravnosti nije dovoljno ugraditi prava žena u zakonodavstvo te da se ona može postići samo ako države članice prenesu i donesu te zakone i u konačnici ih provode i primjenjuju u cilju potpune zaštite prava žena; žali zbog toga što sveobuhvatan pristup ženskim pravima nije pokretač svih nacionalnih i europskih javnih politika, uz dodjelu odgovarajućeg proračuna; smatra da je radi sprečavanja nazadovanja ključno ulagati u obrazovanje; poziva Komisiju i države članice da bolje informiraju javnost o društvenoj važnosti i prednostima zaštite prava žena i rodne ravnopravnosti te uklanjanja rodnih stereotipova i da dodatno podupru razvoj i širenje informacija i istraživanja na temelju dokaza u području prava žena; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva sve države članice da se obvežu na poštovanje međunarodnih ugovora i povezanih konvencija te načela sadržanih u njihovim temeljnim zakonima kako bi se zajamčilo poštovanje i poboljšanje prava žena i manjina, uključujući spolna i reproduktivna prava te rodnu ravnopravnost općenito; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da su i dalje prisutni brojni izazovi u sprečavanju i borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama, uključujući štetne tradicionalne prakse i rodno utemeljeno nasilje; zabrinut je zbog učestalosti različitih oblika nasilja, kao što je seksistički govor i govor mržnje usmjeren protiv LGBTI osoba, mizoginija i internetsko nasilje, uključujući uznemiravanje i uhođenje, te nasilje nad ženama na radnom mjestu ili u kontekstu trgovine ljudima i prostitucije; podsjeća da je protiv rodno uvjetovanog nasilja potrebno provoditi preventivne i zaštitne mjere za žene, djevojke i djevojčice te privesti počinitelje pravdi, no također osigurati dostatna financijska sredstva, osoblje i potporu za ženska skloništa; podsjeća da je provedba Direktive o pravima žrtava, Direktive o europskom nalogu za zaštitu i Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima od ključne važnosti; ističe da je potrebno riješiti problem nedostatka usporedivih podataka kako bi se donositelje politika dobro informiralo o tim novim promjenama; poziva da se na razini EU-a i država članica nastavi s kampanjama za senzibilizaciju javnosti o borbi protiv rodno uvjetovanog nasilja i nasilja u obitelji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva svoje zastupnike da na plenarnim sjednicama ne toleriraju seksistički govor te da u tu svrhu izmijene Poslovnik kako bi se unijela zabrana takvog govora; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponavlja poziv da se u Europskom parlamentu provedu najučinkovitije moguće mjere za borbu protiv spolnog uznemiravanja kako bi se postigla stvarna rodna ravnopravnost; traži da se provede vanjska revizija koja će istaknuti najbolja operativna pravila kako bi se za sve zaposlenike Parlamenta, uključujući zastupnike, uvelo obvezno osposobljavanje o „poštovanju i dostojanstvu na radnom mjestu” te poziva da se reorganiziraju dva odbora nadležna za rješavanje slučajeva uznemiravanja kako bi obuhvatili neovisne stručnjake i poštovali načelo rodne ravnoteže; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da je u cilju poboljšanja ravnopravnosti muškaraca i žena te suzbijanja nasilja nad ženama važno raditi s muškarcima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | osuđuje kampanju protiv Istanbulske konvencije, čiji je cilj suzbijanje nasilja nad ženama, i njezino pogrešno tumačenje; zabrinut je zbog toga što postoji snažan međunarodni konsenzus o odbijanju pravila nulte tolerancije za nasilje nad ženama i rodno utemeljeno nasilje; ističe da se time dovodi u pitanje suština načela ljudskih prava, jednakosti, autonomije i dostojanstva; poziva Vijeće da zaključi Unijinu ratifikaciju Istanbulske konvencije i njezinu punu provedbu te da zagovara njezinu ratifikaciju u svim državama članicama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da se obiteljsko nasilje u nekim državama članicama smatra najraširenijim oblikom nasilja i izražava zabrinutost zbog sve većeg broja žena koje doživljavaju obiteljsko nasilje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izražava žaljenje zbog sve češćeg nasilja nad ženama, što se odražava u zabrinjavajućem broju ubojstava; |
| --- | --- |

15.

| 16. | napominje da žrtve rodno uvjetovanog nasilja, uključujući obiteljsko nasilje, često imaju ograničen pristup pravosuđu i pravoj zaštiti usprkos zakonodavstvu o suzbijanju svih oblika nasilja te napominje da se zakoni slabo provode i primjenjuju; poziva države članice da zajamče da sve žrtve rodno uvjetovanog i obiteljskog nasilja dobiju rodno osjetljivu pravnu pomoć kako bi se izbjegla ponovna viktimizacija i nekažnjavanje te povećao broj prijava takvih kaznenih djela; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe zabrinjavajući trend smanjenja prostora za civilno društvo u svijetu ali i u Europi te povećanja kriminalizacije, birokratizacije i ograničavanja sredstava za organizacije u području temeljnih prava, uključujući organizacije i borce za prava žena; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izražava svoju snažnu potporu i solidarnost s raširenim inicijativama, uključujući one na lokalnoj razini, koje promiču organizacije i pokreti žena, a kojima se zahtijeva rodna ravnopravnost; ističe da je za nastavak njihova rada potrebna stalna financijska potpora; stoga poziva države članice i EU da povećaju sredstva za financijske instrumente koji su na raspolaganju tim organizacijama; ustraje u tome da se mora smanjiti birokracija potrebna za pristup sredstvima te da ne smije biti diskriminacije u pogledu ciljeva i aktivnosti tih organizacija; |
| --- | --- |

18.

| 19. | stoga je zabrinut zbog vijesti o smanjenju sredstava dostupnih organizacijama za prava žena i ženskim skloništima u nekim državama članicama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice da osiguraju dostatna financijska sredstva za provedbu instrumenata za suzbijanje svih oblika nasilja, a posebno nasilja nad ženama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | napominje da u nekoliko država članica postoji tendencija izgradnje paralelnog sustava nevladinih organizacija koji se sastoji od osoba i organizacija bliskih vladi; ističe važnost kritičkog i raznovrsnog sustava nevladinih organizacija, kako za prava žena i rodnu ravnopravnost tako i za daljnji razvoj društva u cjelini; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju i države članice da preispitaju svoje mehanizme dodjele, nadzora i ocjene financiranja te da zajamče njihovu rodnu osjetljivost i prilagođenost problemima s kojima se zbog nazadovanja suočavaju određene organizacije i pokreti, posebno male i srednje organizacije, i da primjene instrumente kao što su rodno osviještene procjene učinka i izrada proračuna; poziva Komisiju i države članice da povećaju sredstva namijenjena zaštiti i promicanju prava žena i rodne ravnopravnosti u Europskoj uniji i svijetu, uključujući spolno i reproduktivno zdravlje i prava; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju da pruži izravnu i znatnu financijsku potporu organizacijama žena u zemljama u kojima se organizacije civilnog društva suočavaju sa sustavnim gubitkom sredstava i napadima kako bi se zajamčio kontinuitet prekinutih usluga kojima se štite i podupiru žene i njihova prava te da provede pregled financiranja kako bi se osiguralo da države članice raspoređuju sredstva EU-a tako da se potpora pruža organizacijama čije su aktivnosti i usluge nediskriminirajuće, uključive i usmjerene na preživjele te ne služe održavanju rodnih stereotipova, tradicionalnih rodnih uloga ili netolerancije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da je prostitucija ozbiljan oblik nasilja i iskorištavanja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da potakne provođenje ocjene postojeće situacije u pogledu prostitucije u EU-u jer mreža trgovaca ljudima profitira od unutarnjeg tržišta te traži od nje da dodijeli financijska sredstva za programe u okviru kojih bi se žrtvama trgovine ljudima i seksualnog iskorištavanja pružila financijska pomoć i omogućio izlazak iz prostitucije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Europsku komisiju da u sljedeću strategiju o javnom zdravlju uključi promicanje i poboljšanje spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice da okončaju i ukinu rezove koji se primjenjuju na programe rodne ravnopravnosti, javne usluge i, naročito, na pružanje spolne i reproduktivne zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | žali zbog činjenice da u nekim državama članicama ekonomska sfera određuje trajanje rodiljnog dopusta, ne uzimajući u obzir društvene i zdravstvene čimbenike koji utječu i na žene i na djecu; podsjeća na to da je zaštita prava na rodiljni, očinski i roditeljski dopust povezana sa zaštitom radničkih prava i sigurnosti radnih mjesta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća da jamčenje rodne ravnopravnosti i rješavanje problema rodne razlike u plaćama i mirovinama donose znatne društvene i ekonomske koristi za obitelji i društva; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva na ciljane inicijative za osnaživanje ekonomskog položaja žena i na rješavanje rodne segregacije i pristupa žena tržištima rada, posebno u području ženskog poduzetništva, digitalizacije i STEM-a, kako bi se smanjio rodne razlike u digitalnoj sferi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da je potrebno osnažiti položaj žena i omogućiti im da sudjeluju u donošenju odluka i vodstvu kako bi se srušili negativni stereotipovi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva da se poduzmu stvarne mjere kako bi se smanjile rodne razlike u plaćama, koje negativno utječu na društveni i ekonomski položaj žena; naglašava da su zaštita i aktivna provedba kolektivnih pregovora, promicanje plaća, zabrana svih oblika nesigurnog rada i regulacija radničkih prava ključni koraci za smanjenje razlike u plaćama između žena i muškaraca; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da je potrebno dodatno poboljšati prikupljanje podataka razvrstanih po spolu u području poput neformalnog zapošljavanja, poduzetništva i pristupa financiranju, pristupa uslugama zdravstvene skrbi, nasilja nad ženama i neplaćenog rada; naglašava da je za donošenje politika na temelju informacija i dokaza potrebno prikupljati i koristiti kvalitetne podatke i dokaze; |
| --- | --- |

33.

| 34. | žali zbog činjenice da rodno osviještena izrada proračuna nije prepoznata kao horizontalno načelo u Uredbi o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. te poziva Vijeće da hitno izmijeni tu uredbu, čime bi potvrdilo svoju predanost rodnoj ravnopravnosti; poziva Komisiju i države članice da primijene rodno osjetljive pristupe pri izradi proračuna na način kojim se izričito prati koji je udio javnih sredstava namijenjen ženama te da se bore protiv nazadovanja u tom području tako da zajamče da se svim mjerama za mobiliziranje sredstava i raspodjelu izdataka promiče rodna ravnopravnost; |
| --- | --- |

34.

| 35. | napominje da je rodno osviještena politika dio sveobuhvatne strategije za rodnu ravnopravnost i stoga ističe da je predanost institucija EU-a u tom području od ključne važnosti; u tom kontekstu žali zbog činjenice da nije usvojena strategija EU-a za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2016. – 2020. te da je Strateško djelovanje za rodnu ravnopravnost sada degradirano na radni dokument službi Komisije; ponavlja svoj poziv Europskoj komisiji da usvoji strategiju EU-a za prava žena i rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Vijeće da zaustavi blokadu Direktive o rodnoj ravnoteži među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama (tzv. Direktiva o ženama u upravnim odborima) kako bi se riješilo pitanje znatne neravnoteže između žena i muškaraca u pogledu donošenja ekonomskih odluka na najvišim razinama; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Vijeće da zaustavi blokadu Direktive o primjeni načela jednakog postupanja izvan tržišta rada, neovisno o dobi, invaliditetu, seksualnoj orijentaciji ili vjerskim uvjerenjima, kojoj je cilj horizontalnim pristupom proširiti zaštitu od diskriminacije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ponavlja svoj poziv Komisiji da revidira preinaku Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (1) i potiče na provedbu prikladnih popratnih zakonodavnih mjera na temelju Preporuke Komisije iz 2014. o transparentnosti plaća u cilju uklanjanja trajnih rodnih razlika u plaćama; |
| --- | --- |

38.

| 39. | osuđuje činjenicu da je obustavljen rad na Direktivi o rodiljnom dopustu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisiju da razvije usklađene i sveobuhvatne smjernice za ostvarenje rodne ravnopravnosti i zaštitu jednakih prava za žene, uključujući uklanjanje svih oblika nasilja nad ženama; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da pomno prati promicanje i stanje rodne ravnopravnosti u najpogođenijim državama članicama, uz posebnu pozornost na institucijski, politički i zakonodavni okvir; |
| --- | --- |

41.

| 42. | izražava zabrinutost zbog velikog utjecaja protivnika reproduktivnih prava i autonomije žena na nacionalno pravo i politiku, naročito u nekim državama članicama, kojim se ugrožavaju zdravstvena i reproduktivna prava žena, ponajprije u pogledu ograničavanja pristupa planiranju obitelji i kontracepciji te pokušaja da se ograniči ili ukine pravo na dobrovoljni prekid trudnoće; ponovno ističe da je potrebno donijeti politike za zaštitu majčinstva i roditeljstva, kojima se jamči snažna zaštita na radnom mjestu i socijalna zaštita, te politike kojima bi se osigurala infrastruktura za potporu obitelji, ustanove za predškolsku dob te obiteljska skrb za bolesne i starije osobe; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kritizira zloupotrebu feminizma i borbe za prava žena u svrhu poticanja rasizma; |
| --- | --- |

43.

| 44. | preporučuje državama članicama da osiguraju obrazovanje o spolnosti i odnosima za sve mlade; smatra da su opsežnije obrazovne strategije ključno sredstvo za sprečavanje svih oblika nasilja, posebno rodno uvjetovanog nasilja, naročito u adolescenciji; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  SL L 204, 26.7.2006., str. 23.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/109 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/109

---

P8_TA(2019)0112

Izazovi politika i strategije za borbu protiv raka kod žena i povezanih komorbiditeta

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o izazovima politika i strategijama za borbu protiv raka kod žena i povezanih komorbiditeta (2018/2782(RSP))

(2020/C 449/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. Ugovora o Europskoj uniji te članke 8., 9. 10. i 19. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. Ugovora o Europskoj uniji te članke 8., 9. 10. i 19. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 35. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 35. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Povelju protiv raka donesenu 4. veljače 2000. u Parizu tijekom prvog Svjetskog sastanka na vrhu protiv raka (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju protiv raka donesenu 4. veljače 2000. u Parizu tijekom prvog Svjetskog sastanka na vrhu protiv raka (1),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 2. prosinca 2003. o probiru raka (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 2. prosinca 2003. o probiru raka (2),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 24. lipnja 2009. o borbi protiv raka: Europsko partnerstvo (COM(2009)0291), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 24. lipnja 2009. o borbi protiv raka: Europsko partnerstvo (COM(2009)0291),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 23. rujna 2014. o provedbi Komunikacije Komisije od 24. lipnja 2009. o borbi protiv raka: Europsko partnerstvo i drugo Izvješće o provedbi Preporuke Vijeća od 2. prosinca 2003. o pregledima za rano otkrivanje raka (2003/878/EZ) (COM(2014)0584), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 23. rujna 2014. o provedbi Komunikacije Komisije od 24. lipnja 2009. o borbi protiv raka: Europsko partnerstvo i drugo Izvješće o provedbi Preporuke Vijeća od 2. prosinca 2003. o pregledima za rano otkrivanje raka (2003/878/EZ) (COM(2014)0584),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. lipnja 2003. o raku dojke u Europskoj uniji (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. lipnja 2003. o raku dojke u Europskoj uniji (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2006. o raku dojke u proširenoj Europskoj uniji (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2006. o raku dojke u proširenoj Europskoj uniji (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. travnja 2008. o borbi protiv raka u proširenoj Europskoj uniji (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. travnja 2008. o borbi protiv raka u proširenoj Europskoj uniji (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. svibnja 2010. o Komunikaciji Komisije o borbi protiv raka: Europsko partnerstvo (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. svibnja 2010. o Komunikaciji Komisije o borbi protiv raka: Europsko partnerstvo (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o sprječavanju bolesti povezanih s dobi kod žena (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o sprječavanju bolesti povezanih s dobi kod žena (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o promicanju ravnopravnosti spolova u istraživanjima o mentalnom zdravlju i kliničkim istraživanjima (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o promicanju ravnopravnosti spolova u istraživanjima o mentalnom zdravlju i kliničkim istraživanjima (8),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2017. o medicinskim proizvodima, o izmjeni Direktive 2001/83/EZ, Uredbe (EZ) br. 178/2002 i Uredbe (EZ) br. 1223/2009 te o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 90/385/EEZ i 93/42/EEZ (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2017. o medicinskim proizvodima, o izmjeni Direktive 2001/83/EZ, Uredbe (EZ) br. 178/2002 i Uredbe (EZ) br. 1223/2009 te o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 90/385/EEZ i 93/42/EEZ (9),

| — | uzimajući u obzir publikaciju organizacije CanCon Cancer Control Joint Action (Zajedničko djelovanje za kontrolu raka) iz 2017. naslovljenu „Europski vodič za poboljšanje kvalitete sveobuhvatnog nadzora raka”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju organizacije CanCon Cancer Control Joint Action (Zajedničko djelovanje za kontrolu raka) iz 2017. naslovljenu „Europski vodič za poboljšanje kvalitete sveobuhvatnog nadzora raka”,

| — | uzimajući u obzir publikaciju Zajedničkog istraživačkog centra Europske komisije iz 2017. naslovljenu „Izvješće o europskoj anketi o provedbi jedinica za bolesti dojke: inicijativa Europske komisije za borbu protiv raka dojke – popratne informacije o politikama i inicijativama u području skrbi za rak dojke”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Zajedničkog istraživačkog centra Europske komisije iz 2017. naslovljenu „Izvješće o europskoj anketi o provedbi jedinica za bolesti dojke: inicijativa Europske komisije za borbu protiv raka dojke – popratne informacije o politikama i inicijativama u području skrbi za rak dojke”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2012. o neispravnim implantatima od silikonskog gela za dojke koje proizvodi francusko poduzeće PIP (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2012. o neispravnim implantatima od silikonskog gela za dojke koje proizvodi francusko poduzeće PIP (10),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Znanstvenog odbora za nove i novoutvrđene zdravstvene rizike o sigurnosti silikonskih implantata za dojke poduzeća Poly Implant Prothèse (PIP) objavljeno 1. veljače 2012. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Znanstvenog odbora za nove i novoutvrđene zdravstvene rizike o sigurnosti silikonskih implantata za dojke poduzeća Poly Implant Prothèse (PIP) objavljeno 1. veljače 2012. (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2001. o predstavkama koje su proglašene dopuštenima o silikonskim implantatima (predstavke br. 0470/1998 i 0771/1998) (12), a posebno nedavno zaprimljenu predstavku 0663/2018 o protezama za dojke i učincima na zdravlje žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2001. o predstavkama koje su proglašene dopuštenima o silikonskim implantatima (predstavke br. 0470/1998 i 0771/1998) (12), a posebno nedavno zaprimljenu predstavku 0663/2018 o protezama za dojke i učincima na zdravlje žena,

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o izazovima politika i strategijama za borbu protiv raka kod žena i povezanih komorbiditeta (O-000134/2018 – B8-0006/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o izazovima politika i strategijama za borbu protiv raka kod žena i povezanih komorbiditeta (O-000134/2018 – B8-0006/2019),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za prava žena i jednakost spolova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za prava žena i jednakost spolova,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se u Povelji Europske unije o temeljnim pravima priznaje pravo osoba na pristup preventivnoj zdravstvenoj zaštiti i pravo na liječenje; |
| --- | --- |

A.

budući da se u Povelji Europske unije o temeljnim pravima priznaje pravo osoba na pristup preventivnoj zdravstvenoj zaštiti i pravo na liječenje;

| B. | budući da svaki treći Europljanin tijekom svojeg života oboli od raka, a svake godine oko 1,3 milijuna ljudi umre od raka u EU-u što predstavlja oko 26 % svih smrtnih slučajeva (13); |
| --- | --- |

B.

budući da svaki treći Europljanin tijekom svojeg života oboli od raka, a svake godine oko 1,3 milijuna ljudi umre od raka u EU-u što predstavlja oko 26 % svih smrtnih slučajeva (13);

| C. | budući da je rak pluća glavni razlog smrtnosti povezane s rakom u EU-u, a slijede rak debelog crijeva i rak dojke; |
| --- | --- |

C.

budući da je rak pluća glavni razlog smrtnosti povezane s rakom u EU-u, a slijede rak debelog crijeva i rak dojke;

| D. | budući da rak i drugi povezani komorbiditeti pogađaju i žene i muškarce, ali su vrste raka specifične za svaki spol i različiti su pristupi dijagnostici i prevenciji za žene i muškarce te je stoga potrebna ciljana politika; |
| --- | --- |

D.

budući da rak i drugi povezani komorbiditeti pogađaju i žene i muškarce, ali su vrste raka specifične za svaki spol i različiti su pristupi dijagnostici i prevenciji za žene i muškarce te je stoga potrebna ciljana politika;

| E. | budući da su glavni oblici raka koji zahvaćaju žene rak dojke, rak maternice i rak vrata maternice; budući da je rak dojke najčešći oblik raka koji ima smrtonosne posljedice kod žena, ne samo u EU-u (16 %), već globalno; |
| --- | --- |

E.

budući da su glavni oblici raka koji zahvaćaju žene rak dojke, rak maternice i rak vrata maternice; budući da je rak dojke najčešći oblik raka koji ima smrtonosne posljedice kod žena, ne samo u EU-u (16 %), već globalno;

| F. | budući da podaci pokazuju da su žene koje rade u noćnoj smjeni izložene 30 % većem riziku od obolijevanja od raka dojke; |
| --- | --- |

F.

budući da podaci pokazuju da su žene koje rade u noćnoj smjeni izložene 30 % većem riziku od obolijevanja od raka dojke;

| G. | budući da podaci pokazuju da bi se polovica svih smrtnih slučajeva uzrokovanih rakom mogla spriječiti (14) ako bi se rak otkrio na vrijeme i liječio na odgovarajući način; |
| --- | --- |

G.

budući da podaci pokazuju da bi se polovica svih smrtnih slučajeva uzrokovanih rakom mogla spriječiti (14) ako bi se rak otkrio na vrijeme i liječio na odgovarajući način;

| H. | budući da stopa preživljavanja pacijentica zahvaćenih rakom dojke može doseći 80 % u slučaju rane dijagnoze i pravovremenog liječenja; |
| --- | --- |

H.

budući da stopa preživljavanja pacijentica zahvaćenih rakom dojke može doseći 80 % u slučaju rane dijagnoze i pravovremenog liječenja;

| I. | budući da se žene pogođene rakom često suočavaju s ozbiljnim i često podcijenjenim psihološkim problemima, osobito u slučajevima u kojima su izvršene mastektomija ili histerektomija; |
| --- | --- |

I.

budući da se žene pogođene rakom često suočavaju s ozbiljnim i često podcijenjenim psihološkim problemima, osobito u slučajevima u kojima su izvršene mastektomija ili histerektomija;

| J. | budući da rak može imati negativne posljedice na plodnost žena i negativne fizičke posljedice za žene, poput boli, limfedema, itd.; |
| --- | --- |

J.

budući da rak može imati negativne posljedice na plodnost žena i negativne fizičke posljedice za žene, poput boli, limfedema, itd.;

| K. | budući da rak negativno utječe na osobni, društveni i poslovni život žena i znatno utječe na njihovo samopouzdanje i samoprihvaćanje; |
| --- | --- |

K.

budući da rak negativno utječe na osobni, društveni i poslovni život žena i znatno utječe na njihovo samopouzdanje i samoprihvaćanje;

| L. | budući da posebnu pozornost treba posvetiti ženama i muškarcima koji su oboljeli od raka i povezanih komorbidnosti i koji su suočeni sa specifičnim izazovima u pogledu bolesti i obiteljskih obveza skrbi za djecu, stariju osobu ili osobu s invaliditetom; |
| --- | --- |

L.

budući da posebnu pozornost treba posvetiti ženama i muškarcima koji su oboljeli od raka i povezanih komorbidnosti i koji su suočeni sa specifičnim izazovima u pogledu bolesti i obiteljskih obveza skrbi za djecu, stariju osobu ili osobu s invaliditetom;

| M. | budući da svaka žena i muškarac koji su oboljeli od raka i povezanih komorbiditeta moraju imati jednak pristup pregledima za rano otkrivanje raka, liječenju te cjenovno pristupačnoj i visokokvalitetnoj podršci nakon liječenja; |
| --- | --- |

M.

budući da svaka žena i muškarac koji su oboljeli od raka i povezanih komorbiditeta moraju imati jednak pristup pregledima za rano otkrivanje raka, liječenju te cjenovno pristupačnoj i visokokvalitetnoj podršci nakon liječenja;

| N. | budući da rano otkrivanje raka putem liječničkih pregleda može spasiti živote pogođenih osoba; budući da je stoga od ključne važnosti povećati pristup preventivnim mjerama dostupnima preko liječničkih pregleda; |
| --- | --- |

N.

budući da rano otkrivanje raka putem liječničkih pregleda može spasiti živote pogođenih osoba; budući da je stoga od ključne važnosti povećati pristup preventivnim mjerama dostupnima preko liječničkih pregleda;

| O. | budući da EU i dalje karakteriziraju mnoge znatne razlike unutar država članica i među njima: u privatnom i javnom sektoru, u ruralnim i urbanim područjima, u regijama i gradovima te čak i u bolnicama u samom gradu kad je riječ o kvaliteti pruženog liječenja; budući da države članice imaju vrlo različite zdravstvene sustave i različite standarde; budući da postoji ozbiljni jaz u učestalosti i smrtnosti između srednje i istočne Europe i europskog prosjeka; budući da su države članice odgovorne za organiziranje sustava zdravstvene skrbi i odredbe za dijagnosticiranje raka i liječenje raka; budući da suradnja i razmjena najboljih praksi na razini EU-a ima veliku dodanu vrijednost; |
| --- | --- |

O.

budući da EU i dalje karakteriziraju mnoge znatne razlike unutar država članica i među njima: u privatnom i javnom sektoru, u ruralnim i urbanim područjima, u regijama i gradovima te čak i u bolnicama u samom gradu kad je riječ o kvaliteti pruženog liječenja; budući da države članice imaju vrlo različite zdravstvene sustave i različite standarde; budući da postoji ozbiljni jaz u učestalosti i smrtnosti između srednje i istočne Europe i europskog prosjeka; budući da su države članice odgovorne za organiziranje sustava zdravstvene skrbi i odredbe za dijagnosticiranje raka i liječenje raka; budući da suradnja i razmjena najboljih praksi na razini EU-a ima veliku dodanu vrijednost;

| P. | budući da svaki uspješni put k liječenju raka i povezanih komorbiditeta treba voditi računa o specifičnim potrebama muškaraca i žena i zabilježenim razlikama između njih u pogledu prevencije i liječenja pacijenata oboljelih od raka, kao i o uključivoj komunikaciji između pacijenata, osoba koje su preživjele rak, članova obitelji i pružatelja skrbi, medicinskog osoblja i znanstvenika; |
| --- | --- |

P.

budući da svaki uspješni put k liječenju raka i povezanih komorbiditeta treba voditi računa o specifičnim potrebama muškaraca i žena i zabilježenim razlikama između njih u pogledu prevencije i liječenja pacijenata oboljelih od raka, kao i o uključivoj komunikaciji između pacijenata, osoba koje su preživjele rak, članova obitelji i pružatelja skrbi, medicinskog osoblja i znanstvenika;

| Q. | budući da i dalje ne postoji holističko liječenje pacijenata oboljelih od raka te je struktura liječenja često nefleksibilna i ne odražava potrebe žena, osobito mladih žena i žena pripadnica skupine LGBTIQ+; |
| --- | --- |

Q.

budući da i dalje ne postoji holističko liječenje pacijenata oboljelih od raka te je struktura liječenja često nefleksibilna i ne odražava potrebe žena, osobito mladih žena i žena pripadnica skupine LGBTIQ+;

| R. | budući da pogođene žene i muškarci trebaju imati pristup točnim informacijama u svakoj fazi bolesti, kao i prevenciji, kvalitetnim programima otkrivanja raka, dijagnozi, praćenju i liječenju te podršci nakon oporavka; |
| --- | --- |

R.

budući da pogođene žene i muškarci trebaju imati pristup točnim informacijama u svakoj fazi bolesti, kao i prevenciji, kvalitetnim programima otkrivanja raka, dijagnozi, praćenju i liječenju te podršci nakon oporavka;

| S. | budući da liječenje raka ima teške posljedice, kako fizičke tako i psihološke, i budući da je ključno pružiti dobru kvalitetu života pacijentima i njihovim obiteljima na način da im se pruže odgovarajuća podrška i pomoć prilagođene njihovim konkretnim situacijama i potrebama; |
| --- | --- |

S.

budući da liječenje raka ima teške posljedice, kako fizičke tako i psihološke, i budući da je ključno pružiti dobru kvalitetu života pacijentima i njihovim obiteljima na način da im se pruže odgovarajuća podrška i pomoć prilagođene njihovim konkretnim situacijama i potrebama;

| T. | budući da je učinak raka na ljudske živote i ljudsku patnju veoma zabrinjavajući i može se učiniti mnogo više za spašavanje života udruživanjem resursa, znanja i postojećih tehnologija; |
| --- | --- |

T.

budući da je učinak raka na ljudske živote i ljudsku patnju veoma zabrinjavajući i može se učiniti mnogo više za spašavanje života udruživanjem resursa, znanja i postojećih tehnologija;

| U. | budući da su žene i muškarci pogođeni rakom na različite načine, a žene koje prežive rak mogu se susresti s posebnim poteškoćama pri povratku na posao, u obrazovanje ili u obiteljski život; budući da dokazi pokazuju da rane psihosocijalne intervencije mogu imati pozitivan učinak u pružanju podrške u pogledu pitanja povezanih sa zaposlenjem osobama koje su preživjele rak; budući da psihosocijalna i strukovna rehabilitacija treba biti razvijena rodno osviještenim pristupom usmjerenim na osobu; |
| --- | --- |

U.

budući da su žene i muškarci pogođeni rakom na različite načine, a žene koje prežive rak mogu se susresti s posebnim poteškoćama pri povratku na posao, u obrazovanje ili u obiteljski život; budući da dokazi pokazuju da rane psihosocijalne intervencije mogu imati pozitivan učinak u pružanju podrške u pogledu pitanja povezanih sa zaposlenjem osobama koje su preživjele rak; budući da psihosocijalna i strukovna rehabilitacija treba biti razvijena rodno osviještenim pristupom usmjerenim na osobu;

| V. | budući da svake godine tisuće žena dobiju prsne proteze iz medicinskih ili estetskih razloga ili ponekad zbog kombinacije tih dvaju razloga, a da se pritom ne vodi računa o rizicima prije preporuke tih implantata pacijenticama; budući da je slučaj PIP-a usmjerio svu pozornost na jednog proizvođača, a nije se provela šira i temeljita istraga u pogledu ostalih aktera; budući da proizvođači implantata za dojke (osim PIP-a) ne pružaju informacije povezane sa sastavom i većim ili manjim štetnim učincima silikonskog gela koji farmaceutska industrija upotrebljava u te svrhe; budući da proizvođači ne mogu zajamčiti proteze koje su 100 % kohezivne, a problem istjecanja iz proteza i dalje nije riješen; budući da stopa pucanja i invazivni rizici silikona za cijelo tijelo predstavljaju stvaran problem; budući da bi kirurzi trebali ponuditi alternative implantatima za dojke jer je to gotovo nepovratni oblik kirurškog zahvata koji potencijalno može rezultirati mutilacijom i ozbiljnim zdravstvenim problemima kod žena, uključujući rakove i povezane komorbiditete; budući da je nekoliko izvješća uspostavilo izravnu vezu između upotrebe silikonskih implantata i anaplastičnog limfoma velikih stanica, rijetke vrste ne-Hodgkinova limfoma koja je rezultirala smrću barem 14 osoba među više od 409 zabilježenih slučajeva; |
| --- | --- |

V.

budući da svake godine tisuće žena dobiju prsne proteze iz medicinskih ili estetskih razloga ili ponekad zbog kombinacije tih dvaju razloga, a da se pritom ne vodi računa o rizicima prije preporuke tih implantata pacijenticama; budući da je slučaj PIP-a usmjerio svu pozornost na jednog proizvođača, a nije se provela šira i temeljita istraga u pogledu ostalih aktera; budući da proizvođači implantata za dojke (osim PIP-a) ne pružaju informacije povezane sa sastavom i većim ili manjim štetnim učincima silikonskog gela koji farmaceutska industrija upotrebljava u te svrhe; budući da proizvođači ne mogu zajamčiti proteze koje su 100 % kohezivne, a problem istjecanja iz proteza i dalje nije riješen; budući da stopa pucanja i invazivni rizici silikona za cijelo tijelo predstavljaju stvaran problem; budući da bi kirurzi trebali ponuditi alternative implantatima za dojke jer je to gotovo nepovratni oblik kirurškog zahvata koji potencijalno može rezultirati mutilacijom i ozbiljnim zdravstvenim problemima kod žena, uključujući rakove i povezane komorbiditete; budući da je nekoliko izvješća uspostavilo izravnu vezu između upotrebe silikonskih implantata i anaplastičnog limfoma velikih stanica, rijetke vrste ne-Hodgkinova limfoma koja je rezultirala smrću barem 14 osoba među više od 409 zabilježenih slučajeva;

| W. | budući da okolišni čimbenici utječu na zdravlje, a određene poznate karcinogene tvari doprinose povećanom riziku kod žena i muškaraca; |
| --- | --- |

W.

budući da okolišni čimbenici utječu na zdravlje, a određene poznate karcinogene tvari doprinose povećanom riziku kod žena i muškaraca;

| X. | budući da će povećanje očekivanog životnog vijeka rezultirati budućim znanstvenim, demografskim i medicinskim izazovima jer žene u pravilu žive duže od muškaraca; |
| --- | --- |

X.

budući da će povećanje očekivanog životnog vijeka rezultirati budućim znanstvenim, demografskim i medicinskim izazovima jer žene u pravilu žive duže od muškaraca;

| Y. | budući da je visokokvalitetno istraživanje o uzrocima i liječenju raka ključno za poboljšanje prevencije, dijagnoze, uspješnog liječenja i upravljanja patologijama; |
| --- | --- |

Y.

budući da je visokokvalitetno istraživanje o uzrocima i liječenju raka ključno za poboljšanje prevencije, dijagnoze, uspješnog liječenja i upravljanja patologijama;

| Z. | budući da bi za najbolje liječenje za određene oblike raka moglo biti potrebno da pacijenti putuju izvan svojih regija ili država članica kako bi imali pristup postupcima koji im mogu spasiti život; budući da se pacijenti kojima je potrebno liječenje u zemljama izvan EU-a mogu suočiti s ozbiljnim preprekama u pogledu pristupa pravovremenim postupcima; |
| --- | --- |

Z.

budući da bi za najbolje liječenje za određene oblike raka moglo biti potrebno da pacijenti putuju izvan svojih regija ili država članica kako bi imali pristup postupcima koji im mogu spasiti život; budući da se pacijenti kojima je potrebno liječenje u zemljama izvan EU-a mogu suočiti s ozbiljnim preprekama u pogledu pristupa pravovremenim postupcima;

| AA. | budući da žene čine većinu radne snage u određenim sektorima i često su izložene većem riziku od obolijevanja od raka povezanog s radom zbog izloženosti karcinogenim tvarima; |
| --- | --- |

AA.

budući da žene čine većinu radne snage u određenim sektorima i često su izložene većem riziku od obolijevanja od raka povezanog s radom zbog izloženosti karcinogenim tvarima;

| 1. | pozdravlja napredak postignut u stopama ranog otkrivanja, što je povećalo stope preživljavanja među pacijenticama oboljelima od raka dojke i ističe da bi sve države članice trebale nastojati poboljšati liječenja drugih oblika raka, poput raka jajnika ili raka vrata maternice, te povezanih komorbiditeta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je rak dojke najčešći smrtonosni rak među ženama u EU-u, a potom slijede rak pluća, rak debelog crijeva i rak gušterače, dok su rak prostate i rak pluća i dalje najčešći kod muškaraca; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju i države članice da borbi protiv raka nastave davati prioritet u zdravstvenoj politici izradom i uspostavom sveobuhvatne strategije EU-a te troškovno učinkovitih politika temeljenih na dokazima za borbu protiv raka i povezanih komorbiditeta; ističe da bi se time vodilo računa o posebnim potrebama žena i muškaraca s pomoću prikupljanja točnih i sveobuhvatnih podataka o učestalosti raka i preživljavanju raka, raščlanjenih po spolu kako bi se zajamčilo da su konkretna djelovanja usmjerena na pacijente oboljele od raka, poduzimajući pritom istraživanja, pokrećući preventivne mjere protiv određenih vrsta raka i pružajući pristup točnim informacijama, programima za rano otkrivanje raka, dijagnozama, praćenju, liječenju i podršci nakon liječenja kako bi se zajamčila zdravstvena skrb; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da, iako su pojedinačne države članice odgovorne za organizaciju sustava zdravstvene skrbi i za pružanje dugotrajne zdravstvene skrbi, suradnja na europskoj razini zajedno s učinkovitom uporabom sredstava EU-a može doprinijeti razvoju djelotvorne strategije EU-a protiv raka i povezanih komorbiditeta podržavanjem i nadopunjavanjem mjera poduzetnih na regionalnoj i nacionalnoj razini te pomaganjem državama članicama da odgovore na zajedničke izazove; stoga poziva Komisiju da služi kao platforma za razmjenu najboljih praksi među državama članicama u pogledu modela skrbi o raku i standarda za programe povezane s rakom koji su prilagođeni pojedinačnim situacijama i financijskim mogućnostima kako bi se stvorile sinergije u odgovaranju na zajedničke izazove; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da poveća svoje napore za poboljšanje koordinacije na razini EU-a u području istraživanja o rakovima koji pogađaju žene jer je ono trenutno jako fragmentirano i raznoliko diljem Unije; poziva Komisiju da na bolji način upotrijebi inovativno partnerstvo za borbu protiv raka kako bi postiglo veću koordinaciju, osobito u području raka jajnika; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju i države članice da uspostave kampanje za podizanje svijesti o rodno specifičnim rakovima koji neproporcionalno pogađaju žene i o načinu prevencije raka, pružajući informacije o životnim čimbenicima koje je moguće promijeniti u svrhu prevencije, poput promjena u dijeti, potrošnji alkohola i tjelovježbe; ističe da bi se tim kampanjama također trebalo poticati žene da sudjeluju u programima za rano otkrivanje raka dojke ili raka vrata maternice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | potiče države članice da osmisle programe i kampanje zdravstvenog obrazovanja i zdravstvene pismenosti kako bi se osnažilo žene i djevojčice i kako bi im se pružili alati za provođenje samoskrbi u svim zdravstvenim aspektima, kao dodatak javnim, sveobuhvatnim i besplatnim uslugama zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice da sudjeluju u sprečavanju raka potpunom provedbom Europskog kodeksa protiv raka (15); |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju i države članice da odlučno djeluju kako bi se na minimum svela izloženost žena i muškaraca karcinogenim tvarima, tvarima koje su toksične za reprodukciju i endokrinim disruptorima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe specifičnu situaciju muškaraca, osobito transrodnih muškaraca, pogođenih rakom dojke ili rakom maternice; potiče države članice da predvide usluge u području mentalnog zdravlja namijenjene rješavanju stresa koje te osobe mogu osjetiti; ističe važnost informiranja medicinskog i paramedicinskog osoblja o tim vrstama situacija preko odgovarajućeg osposobljavanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponavlja potrebu za širenjem specifičnih i točnih materijala i poziva Komisiju i države članice da provode informativne kampanje prilagođene različitim vrstama raka i različitim skupinama pacijenata, neovisno o tome jesu li žene ili muškarci, vodeći pritom računa o ključnim faktorima poput obiteljske povijesti, dobi, socioekonomskog statusa ili mjesta boravišta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | napominje da jedna trećina stanovništva i dalje nema visokokvalitetnu registraciju za rak, osobito u regijama s najmanje resursa i najlošijim zdravstvenim statusom; poziva Komisiju i države članice da pojačaju napore kako bi se razvili registri za rak; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja da bi prikupljanje podataka o aktivnostima ranog otkrivanja raka trebalo biti povezano s Eurostatovom Europskom zdravstvenom anketom i nacionalnim zdravstvenim anketama kako bi se dobile preciznije informacije o sudjelovanju u spontanim i organiziranim programima ranog otkrivanja raka i razmacima organizacije tih programa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju i države članice da pokrenu kampanje za informiranje i povećanje razine svijesti u srednjim školama o humanom papiloma virusa u cilju informiranja djevojčica i mladih žena o toj infekciji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potiče države članice da promiču uspostavu ažuriranih centara u kojima će se onkološkim pacijentima nuditi specijalizirana psihološka pomoć koju će pružati kvalificirani tehničari za pružanje skrbi u prijelaznim fazama, psiholozi i drugo relevantno medicinsko osoblje kako bi se odgovorilo na specifične potrebe pacijenata oboljelih od raka tijekom njihova liječenja pružanjem različitih oblika psihološke potpore; napominje da stalni tehnološki razvoj u području medicine rezultira time da medicinsko osoblje mora stalno stjecati novo znanje, što je ključno za rano otkrivanje i za kvalitetu liječenja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potiče države članice da ojačaju razvoj skrbi unutar zajednice kako bi se obuhvatio širi raspon usluga potrebnih osobama koje su preživjele rak i osobama s kroničnim zdravstvenim problemima; naglašava da bi pri razvoju skrbi u zajednici trebalo voditi računa o rodnoj dimenziji kako bi se odgovorilo na posebne potrebe žena koje su preživjele rak kada se vrate u obrazovanje i osposobljavanje, na rad i u obiteljski život, uzimajući u obzir njihove psihosocijalne potrebe; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja potporu Komisije u razvijanju europskog programa za osiguranje kvalitete u području usluga povezanih s rakom dojke; tvrdi da bi taj program trebao pružiti smjernice o rehabilitaciji, preživljavanju i palijativnoj skrbi, uz poseban fokus na potrebama pacijentica oboljelih od raka i osobama koje su preživjele i nalaze se u osjetljivim situacijama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice da poboljšaju pristup pravovremenim programima za rano otkrivanje raka s pomoću djelotvornijeg financiranja i većih resursa te da pokrenu kampanje za podizanje razine svijesti kako bi se sve skupine izložene riziku potaknulo da iskoriste mogućnost ranih liječničkih pregleda; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice da iskoriste sredstva EU-a, među ostalim europske strukturne i kohezijske fondove i instrumente Europske investicijske banke u cilju stvaranja centara za rano otkrivanje, prevenciju i liječenje raka čija je kvaliteta zajamčena i koji su lako dostupni svim pacijentima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice da, uz potporu Komisije i oslanjajući se na razne mogućnosti za financiranje koje pruža EU, financiraju usluge kojima se pruža podrška obiteljima u kojima je jedan član obolio od raka, uključujući obiteljsko savjetovanje i savjete o plodnosti za pacijente oboljele od raka i njihove obitelji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | potiče Komisiju da djeluje kako bi se u potpunosti podržala strategija Svjetske zdravstvene organizacije za uklanjanje raka vrata maternice; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju i države članice da u potpunosti provedu postojeći pravni okvir, osobito u područjima nadzora, vigilancije i inspekcije u vezi s upotrebom visokorizičnih medicinskih proizvoda i njihovim učinkom na zdravlje žena; također ih poziva da dodatno razviju mjere za jamčenje sigurnosti implantata za dojke; smatra da je hitno potrebna temeljita procjena rizika povezanih s tim implantatima, vodeći računa osobito o slučajevima raka, a posebice o anaplastičnom limfomu velikih stanica, kod žena; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva na uspostavu istražnog odbora kako bi se istražio učinak silikonskih implantata na zdravlje žena, a osobito moguća veza s oblicima raka i povezanim komorbiditetima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | traži da se ranom otkrivanju i temeljnom istraživanju za rak jajnika posvete veća pozornost i sredstva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | potiče Komisiju da prednost da mjerama za smanjenje razlika između srednje i istočne Europe i europskog prosjeka u pogledu učestalosti i smrtnosti raka jajnika i raka vrata maternice uklanjanjem strukturnih nejednakosti između zemalja putem organizacije djelotvornih i troškovno učinkovitih usluga ranog otkrivanja raka; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice da se također fokusiraju na poboljšanje kvalitete života žena i muškaraca oboljelih od raka i od drugih komorbiditeta čija bolest nije izlječiva, na primjer podupiranjem ustanova za palijativnu skrb; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja prijedlog Komisije za direktivu o ravnoteži između poslovnog i privatnog života za radnike i pružatelje skrbi; ističe da bi prijedlog trebao uključivati konkretne mjere osmišljene za smanjenje rizika od raka kod žena koje rade u noćnoj smjeni; u tom kontekstu naglašava važnost prava pojedinca na dopust i na traženje fleksibilnih radnih uvjeta, što bi moglo riješiti određene izazove s kojima se susreću roditelji koji rade i/ili pružatelji skrbi koji se brinu za člana obitelji koji je obolio od raka i povezanih komorbiditeta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000119111

(2)  SL L 327, 16.12.2003., str. 34.

(3)  SL C 68 E, 18.3.2004., str. 611.

(4)  SL C 313 E, 20.12.2006., str. 273.

(5)  SL C 247 E, 15.10.2009., str. 11.

(6)  SL C 81 E, 15.3.2011., str. 95.

(7)  SL C 434, 23.12.2015., str. 38.

(8)  SL C 252, 18.7.2018., str. 99.

(9)  SL L 117, 5.5.2017., str. 1.

(10)  SL C 332 E, 15.11.2013., str. 89.

(11)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_034.pdf

(12)  SL C 53 E, 28.2.2002., str. 231.

(13)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Cancer_statistics

(14)  http://cancer-code-europe.iarc.fr/index.php/hr/

(15)  http://cancer-code-europe.iarc.fr/index.php/hr/

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/115 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/115

---

P8_TA(2019)0113

Upotreba kanabisa u medicinske svrhe

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o upotrebi kanabisa u medicinske svrhe (2018/2775(RSP))

(2020/C 449/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o upotrebi kanabisa u medicinske svrhe (O-000122/2018 – B8-0001/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o upotrebi kanabisa u medicinske svrhe (O-000122/2018 – B8-0001/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je kanabis biljka koja sadrži više od 480 spojeva koji obuhvaćaju više od 100 kanabinoida sačinjenih od psihoaktivnih i nepsihoaktivnih spojeva; budući da su mnogi spojevi koji čine kanabis jedinstveni za tu biljku; |
| --- | --- |

A.

budući da je kanabis biljka koja sadrži više od 480 spojeva koji obuhvaćaju više od 100 kanabinoida sačinjenih od psihoaktivnih i nepsihoaktivnih spojeva; budući da su mnogi spojevi koji čine kanabis jedinstveni za tu biljku;

| B. | budući da su D9-tetrahidrokanabinol (THC) i kanabidiol (CBD) najbolje proučeni kanabinoidi utvrđeni u kanabisu, pri čemu je THC glavna psihoaktivna sastavnica kanabisa koja stvara ovisnost dok CBD nema svojstva opojnosti ili izazivanja ovisnosti; |
| --- | --- |

B.

budući da su D9-tetrahidrokanabinol (THC) i kanabidiol (CBD) najbolje proučeni kanabinoidi utvrđeni u kanabisu, pri čemu je THC glavna psihoaktivna sastavnica kanabisa koja stvara ovisnost dok CBD nema svojstva opojnosti ili izazivanja ovisnosti;

| C. | budući da je biljka kanabis sastavljena od brojnih drugih kanabinoida kao što su kanabikromen, kanabinol, kanabidiolna kiselina, kanabigerol i tetrahidrokanabivarin, koji mogu imati neuroprotektivno djelovanje, mogu doprinijeti smanjenju nekih simptoma u pacijenata kao što su kronična bol, upala ili bakterijske infekcije, a mogu pospješiti i rast kostiju; |
| --- | --- |

C.

budući da je biljka kanabis sastavljena od brojnih drugih kanabinoida kao što su kanabikromen, kanabinol, kanabidiolna kiselina, kanabigerol i tetrahidrokanabivarin, koji mogu imati neuroprotektivno djelovanje, mogu doprinijeti smanjenju nekih simptoma u pacijenata kao što su kronična bol, upala ili bakterijske infekcije, a mogu pospješiti i rast kostiju;

| D. | budući da se proizvodi dobiveni od kanabisa koji se koriste u medicinske svrhe uglavnom nazivaju „medicinski kanabis”; budući da taj pojam uglavnom nije pravno definiran te je i dalje dvosmislen i podložan tumačenjima; budući da bi pojam „medicinski kanabis” trebalo razlikovati od lijekova dobivenih od kanabisa koji su klinički ispitani i odobreni u skladu s propisima; |
| --- | --- |

D.

budući da se proizvodi dobiveni od kanabisa koji se koriste u medicinske svrhe uglavnom nazivaju „medicinski kanabis”; budući da taj pojam uglavnom nije pravno definiran te je i dalje dvosmislen i podložan tumačenjima; budući da bi pojam „medicinski kanabis” trebalo razlikovati od lijekova dobivenih od kanabisa koji su klinički ispitani i odobreni u skladu s propisima;

| E. | budući da se konvencijama UN-a i međunarodnim pravom ne sprečava medicinska upotreba kanabisa ili proizvoda na bazi kanabisa za liječenje konkretnih zdravstvenih stanja; |
| --- | --- |

E.

budući da se konvencijama UN-a i međunarodnim pravom ne sprečava medicinska upotreba kanabisa ili proizvoda na bazi kanabisa za liječenje konkretnih zdravstvenih stanja;

| F. | budući da se pristup zakonodavstvu o kanabisu, uključujući zakonodavstvo o kanabisu u medicinske svrhe, uvelike razlikuje među državama članicama EU-a, na primjer u pogledu najvećih dopuštenih razina koncentracije THC-a i CBD-a, što može dovesti do poteškoća za države koje primjenjuju oprezniji pristup; |
| --- | --- |

F.

budući da se pristup zakonodavstvu o kanabisu, uključujući zakonodavstvo o kanabisu u medicinske svrhe, uvelike razlikuje među državama članicama EU-a, na primjer u pogledu najvećih dopuštenih razina koncentracije THC-a i CBD-a, što može dovesti do poteškoća za države koje primjenjuju oprezniji pristup;

| G. | budući da ni u jednoj državi članici EU-a nije dopušteno pušenje kanabisa u medicinske svrhe ni kućni uzgoj kanabisa u medicinske svrhe; |
| --- | --- |

G.

budući da ni u jednoj državi članici EU-a nije dopušteno pušenje kanabisa u medicinske svrhe ni kućni uzgoj kanabisa u medicinske svrhe;

| H. | budući da se u EU-u i u svijetu mijenja političko okružje u vezi s medicinskim kanabisom; budući da i dalje postoji nerazumijevanje o raznim vrstama upotrebe kanabisa, čak i u nacionalnim administracijama, i da se legalizacija kanabisa za povremenu upotrebu miješa s nužnošću davanja sigurnog i zakonitog pristupa kanabisu u medicinske svrhe svim pacijentima kojima je potreban; |
| --- | --- |

H.

budući da se u EU-u i u svijetu mijenja političko okružje u vezi s medicinskim kanabisom; budući da i dalje postoji nerazumijevanje o raznim vrstama upotrebe kanabisa, čak i u nacionalnim administracijama, i da se legalizacija kanabisa za povremenu upotrebu miješa s nužnošću davanja sigurnog i zakonitog pristupa kanabisu u medicinske svrhe svim pacijentima kojima je potreban;

| I. | budući da upotreba kanabisa općenito može stvoriti ovisnost te je odgovorna za znatne društvene i zdravstvene probleme; budući da su zbog toga prevencija ovisnosti te praćenje i kontrola nezakonitih praksi i dalje nužni, posebno ako se upotreba kanabisa u medicinske svrhe proširi; |
| --- | --- |

I.

budući da upotreba kanabisa općenito može stvoriti ovisnost te je odgovorna za znatne društvene i zdravstvene probleme; budući da su zbog toga prevencija ovisnosti te praćenje i kontrola nezakonitih praksi i dalje nužni, posebno ako se upotreba kanabisa u medicinske svrhe proširi;

| J. | budući da do lipnja 2018. nijedan lijek na bazi kanabisa nije dobio dozvolu preko centraliziranog postupka dodjele dozvola u Europskoj agenciji za lijekove i da je u tom trenutku samo jedan takav proizvod prolazio kroz taj postupak; |
| --- | --- |

J.

budući da do lipnja 2018. nijedan lijek na bazi kanabisa nije dobio dozvolu preko centraliziranog postupka dodjele dozvola u Europskoj agenciji za lijekove i da je u tom trenutku samo jedan takav proizvod prolazio kroz taj postupak;

| K. | budući da je u sklopu postupka uzajamnog priznavanja samo jedan lijek na bazi kanabisa dobio dozvolu dobivši, dakle, odobrenje za stavljanje na tržište u 17 država članica EU-a za liječenje spastičnosti prouzročene multiplom sklerozom; |
| --- | --- |

K.

budući da je u sklopu postupka uzajamnog priznavanja samo jedan lijek na bazi kanabisa dobio dozvolu dobivši, dakle, odobrenje za stavljanje na tržište u 17 država članica EU-a za liječenje spastičnosti prouzročene multiplom sklerozom;

| L. | budući da pregled postojeće znanstvene literature o upotrebi kanabisa u medicinskom kontekstu daje uvjerljive ili zadovoljavajuće dokaze da kanabis i kanabinoidi imaju terapijske učinke u liječenju kronične boli u odraslih (npr. u slučaju raka), da ublažavaju mučninu i povraćanje povezane s kemoterapijom, kao i simptome spastičnosti koje opisuju pacijenti s multiplom sklerozom, te da su djelotvorni u liječenju pacijenata s poremećajima anksioznosti, PTSP-om i depresijom; |
| --- | --- |

L.

budući da pregled postojeće znanstvene literature o upotrebi kanabisa u medicinskom kontekstu daje uvjerljive ili zadovoljavajuće dokaze da kanabis i kanabinoidi imaju terapijske učinke u liječenju kronične boli u odraslih (npr. u slučaju raka), da ublažavaju mučninu i povraćanje povezane s kemoterapijom, kao i simptome spastičnosti koje opisuju pacijenti s multiplom sklerozom, te da su djelotvorni u liječenju pacijenata s poremećajima anksioznosti, PTSP-om i depresijom;

| M. | budući da postoje dokazi da bi kanabis ili kanabinoidi mogli biti učinkoviti u povećanju apetita i smanjenju gubitka težine povezanih s HIV-om/AIDS-om, ublažavanju simptoma kod mentalnih poremećaja kao što su psihoza ili Touretteov sindrom, kao i u slučaju epilepsije, ali i Alzheimerove bolesti, artritisa, astme, raka, Crohnove bolesti i glaukoma, te u smanjenju rizika od pretilosti i dijabetesa i ublažavanju menstrualnih bolova; |
| --- | --- |

M.

budući da postoje dokazi da bi kanabis ili kanabinoidi mogli biti učinkoviti u povećanju apetita i smanjenju gubitka težine povezanih s HIV-om/AIDS-om, ublažavanju simptoma kod mentalnih poremećaja kao što su psihoza ili Touretteov sindrom, kao i u slučaju epilepsije, ali i Alzheimerove bolesti, artritisa, astme, raka, Crohnove bolesti i glaukoma, te u smanjenju rizika od pretilosti i dijabetesa i ublažavanju menstrualnih bolova;

| N. | budući da su službeni podaci o istraživanjima u području medicinskog kanabisa i njegovu financiranju i dalje oskudni; budući da u okviru aktualnog istraživačkog programa u EU-u istraživanje u području medicinskog kanabisa nije dobilo izravnu potporu te nema dovoljno koordinacije u pogledu istraživačkih projekata o medicinskom kanabisu u državama članicama; |
| --- | --- |

N.

budući da su službeni podaci o istraživanjima u području medicinskog kanabisa i njegovu financiranju i dalje oskudni; budući da u okviru aktualnog istraživačkog programa u EU-u istraživanje u području medicinskog kanabisa nije dobilo izravnu potporu te nema dovoljno koordinacije u pogledu istraživačkih projekata o medicinskom kanabisu u državama članicama;

| O. | budući da je u sklopu evaluacije provedbe Strategije EU-a za borbu protiv droga 2013. – 2020. navedeno da su razni dionici primijetili da nije bilo rasprave o najnovijim trendovima u politici o kanabisu te da je to bilo jedno od najučestalijih pitanja prilikom razmatranja tema koje nisu obuhvaćene Strategijom; |
| --- | --- |

O.

budući da je u sklopu evaluacije provedbe Strategije EU-a za borbu protiv droga 2013. – 2020. navedeno da su razni dionici primijetili da nije bilo rasprave o najnovijim trendovima u politici o kanabisu te da je to bilo jedno od najučestalijih pitanja prilikom razmatranja tema koje nisu obuhvaćene Strategijom;

| P. | budući da ne postoji jedinstveni sustav standardizacije obilježivanja i označivanja lijekova koji sadrže THC, CBD i druge kanabinoide koji se nalaze u biljci kanabisu; |
| --- | --- |

P.

budući da ne postoji jedinstveni sustav standardizacije obilježivanja i označivanja lijekova koji sadrže THC, CBD i druge kanabinoide koji se nalaze u biljci kanabisu;

| Q. | budući da su pouzdane informacije o utjecaju lijekova koji sadrže THC i CBD za liječničko osoblje (studente medicine, liječnike, ljekarnike, psihijatre itd.), kao i informacije i upozorenja usmjerena na mlade i žene koje razmišljaju o majčinstvu, u državama članicama EU-a rijetke ili ne postoje; |
| --- | --- |

Q.

budući da su pouzdane informacije o utjecaju lijekova koji sadrže THC i CBD za liječničko osoblje (studente medicine, liječnike, ljekarnike, psihijatre itd.), kao i informacije i upozorenja usmjerena na mlade i žene koje razmišljaju o majčinstvu, u državama članicama EU-a rijetke ili ne postoje;

| R. | budući da unutar EU-a ne postoje propisi o stavljanju na tržište lijekova na bazi kanabisa; |
| --- | --- |

R.

budući da unutar EU-a ne postoje propisi o stavljanju na tržište lijekova na bazi kanabisa;

| 1. | poziva Komisiju i nacionalna tijela da surađuju i donesu pravnu definiciju medicinskoga kanabisa i da prikažu jasnu razliku između lijekova na bazi kanabisa koje su odobrile Europska agencija za lijekove (EMA) ili druge regulatorne agencije, medicinskoga kanabisa čija upotreba nije opravdana u kliničkim ispitivanjima i druge upotrebe kanabisa (npr. povremene ili industrijske); |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da istraživanje potencijalne koristi od lijekova na bazi kanabisa i kanabisa općenito nije bilo dovoljno financirano te da bi to pitanje trebalo na odgovarajući način razmotriti u sljedećem, devetom okvirnom programu i u sklopu nacionalnih istraživačkih programa kako bi se, među ostalim, istražile moguće upotrebe THC-a, CBD-a i drugih kanabinoida u liječenju te njihovi učinci na ljudski organizam, što podrazumijeva i pouke iz iskustva prepisivanja kanabisa izvan odobrene indikacije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju i države članice da riješe problem regulatornih, financijskih i kulturnih prepreka koje opterećuju znanstvena istraživanja u području upotrebe kanabisa u medicinske svrhe i istraživanje kanabisa općenito; nadalje poziva Komisiju i države članice da definiraju uvjete potrebne da se omogući provedba pouzdanih, neovisnih i opsežnih znanstvenih istraživanja o upotrebi kanabisa u medicinske svrhe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da u dogovoru s nadležnim tijelima utvrdi prioritetna područja za istraživanje kanabisa koji se koristi u medicinske svrhe te da se pritom osloni na pionirska istraživanja u drugim zemljama i usmjeri na ona područja koja mogu donijeti najveću dodanu vrijednost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju i države članice da poduzimaju više istraživanja i potiču inovacije u pogledu projekata povezanih s upotrebom kanabisa u medicinske svrhe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da izradi sveobuhvatnu strategiju kako bi se osigurali najviši standardi za neovisno istraživanje, razvoj, odobravanje, stavljanje na tržište i farmakovigilanciju te kako bi se izbjegla zloupotreba proizvoda dobivenih od kanabisa; naglašava potrebu za standardizacijom i ujednačavanjem proizvoda koji sadrže lijekove na bazi kanabisa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe važnost bliske suradnje i usklađivanja sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom prilikom poduzimanja daljnjih koraka EU-a u području medicinskog kanabisa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da uspostavi mrežu koja će objediniti Europsku agenciju za lijekove (EMA) i Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA) te nadležna nacionalna tijela i organizacije pacijenata, civilno društvo, socijalne partnere, organizacije potrošača, zdravstvene djelatnike i nevladine organizacije kao i ostale relevantne dionike kako bi se osigurala učinkovita provedba strategije za lijekove na bazi kanabisa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice da pruže zdravstvenim stručnjacima odgovarajuće medicinsko osposobljavanje te potaknu na stjecanje većeg znanja o medicinskom kanabisu na temelju neovisnih i opsežnih istraživanja; nadalje poziva države članice da dopuste liječnicima da se slobodno vode stručnom prosudbom kad je riječ o prepisivanju zakonski odobrenih lijekova na bazi kanabisa pacijentima s relevantnim bolestima, te da omoguće ljekarnicima da zakonito izdaju te lijekove; ističe potrebu da se sve medicinsko osoblje (kao što su studenti medicine, liječnici i ljekarnici) osposobljava i da ima pristup publikacijama s rezultatima neovisnih znanstvenih istraživanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da surađuje s državama članicama kako bi se poboljšao jednak pristup lijekovima na bazi kanabisa i zajamčilo da, ondje gdje su dopušteni, lijekovi učinkoviti u liječenju određenih bolesti budu obuhvaćeni programima zdravstvenog osiguranja jednako kao i drugi lijekovi; traži od država članica da pacijentima omoguće siguran i jednak izbor između različitih vrsta lijekova na bazi kanabisa i da pritom jamče da pacijente tijekom liječenja prate specijalizirani zdravstveni stručnjaci; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da je, kako bi se zajamčilo da pacijenti imaju pristup dobrom liječenju koje je individualno i usklađeno s potrebama koje oni imaju kao pacijenti s jednim ili više poremećaja, ključno da pacijenti dobivaju potpune informacije o svim sojevima biljaka korištenim u prepisanom lijeku; ističe da bi te informacije pacijentima omogućile da se osjećaju osnaženo, a zdravstvenim djelatnicima da prepisuju lijekove koji uzimaju u obzir cjelokupne potrebe pacijenata i odgovarajuću terapiju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice da razmotre relevantno zakonodavstvo o upotrebi lijekova na bazi kanabisa u slučajevima kada znanstvena istraživanja pokazuju da neke pozitivne učinke nije moguće postići običnim lijekovima koji ne stvaraju ovisnost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice da osiguraju dovoljnu dostupnost lijekova na bazi kanabisa kako bi se proizvodnjom u skladu s medicinskim standardima država članica ili eventualno uvozom koji se provodi prema njihovim državnim uvjetima za lijekove na bazi kanabisa zadovoljile stvarne potrebe u državama članicama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da surađuje s državama članicama kako bi se zajamčila sigurna i kontrolirana upotreba kanabisa u medicinske svrhe isključivo u obliku proizvoda dobivenih od kanabisa koji su provjereni u kliničkim ispitivanjima i koji su prošli zakonom propisani postupak ocjenjivanja i odobrenja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da zajamči da istraživanje i upotreba medicinskog kanabisa u Uniji ni na koji način neće pogodovati kriminalnim narkomrežama ili dovesti do njihova širenja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da bi sveobuhvatno reguliranje lijekova na bazi kanabisa koje se temelji na dokazima podrazumijevalo dodatne resurse za javna tijela, ograničilo crno tržište, zajamčilo kvalitetu proizvoda i točno označivanje kako bi se pomoglo u kontroliranju prodajnih točaka, ograničilo pristup toj tvari za maloljetnike te omogućilo pravnu sigurnost i siguran pristup pacijentima koji bi ga koristili u medicinske svrhe, s posebnim mjerama opreza za mlade i trudnice; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da stroga prevencija ovisnosti među maloljetnicima i osjetljivim skupinama mora uvijek biti dio svakog zakonodavnog okvira; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji. |
| --- | --- |

18.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/119 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/119

---

P8_TA(2019)0114

Razmatranja Odbora za predstavke tijekom 2018. godine

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o ishodu razmatranja Odbora za predstavke tijekom 2018. godine (2018/2280(INI))

(2020/C 449/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o ishodu razmatranja Odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o ishodu razmatranja Odbora za predstavke,

| — | uzimajući u obzir članke 10. i 11. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 10. i 11. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke 24. i 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), koji odražavaju važnost koja se Ugovorom pridaje pravu građana i rezidenata EU-a na izražavanje svoje zabrinutosti Europskom parlamentu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 24. i 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), koji odražavaju važnost koja se Ugovorom pridaje pravu građana i rezidenata EU-a na izražavanje svoje zabrinutosti Europskom parlamentu,

| — | uzimajući u obzir članak 228. UFEU-a o ulozi i zadaćama Europskog ombudsmana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 228. UFEU-a o ulozi i zadaćama Europskog ombudsmana,

| — | uzimajući u obzir članak 44. Povelje Europske unije o temeljnim pravima o pravu na podnošenje predstavki Europskom parlamentu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 44. Povelje Europske unije o temeljnim pravima o pravu na podnošenje predstavki Europskom parlamentu,

| — | uzimajući o obzir odredbe UFEU-a u vezi s postupkom zbog povrede, posebno njegove članke 258. i 260., |
| --- | --- |

—

uzimajući o obzir odredbe UFEU-a u vezi s postupkom zbog povrede, posebno njegove članke 258. i 260.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. i članak 216. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. i članak 216. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke (A8-0024/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke (A8-0024/2019),

| A. | budući da pravo na podnošenje predstavke ljudima pruža otvoren, demokratski i transparentan mehanizam za dobivanje izvansudskog pravnog lijeka za formalne pritužbe upućene njihovim izravno izabranim predstavnicima, posebno kad je riječ o područjima djelovanja Europske unije; |
| --- | --- |

A.

budući da pravo na podnošenje predstavke ljudima pruža otvoren, demokratski i transparentan mehanizam za dobivanje izvansudskog pravnog lijeka za formalne pritužbe upućene njihovim izravno izabranim predstavnicima, posebno kad je riječ o područjima djelovanja Europske unije;

| B. | budući da pravo na podnošenje predstavki treba biti ključan element participativne demokracije u kojoj se na učinkovit način štiti pravo svakog građanina na izravnu ulogu u demokratskom životu Unije; budući da bi se time trebala poboljšati sposobnost Europskog parlamenta da udovolji zahtjevima građana i rezidenata Europske unije; budući da istinska demokracija treba zajamčiti potpunu transparentnost, učinkovitu zaštitu temeljnih prava i praktičnu uključenost ljudi u postupke donošenja odluka; |
| --- | --- |

B.

budući da pravo na podnošenje predstavki treba biti ključan element participativne demokracije u kojoj se na učinkovit način štiti pravo svakog građanina na izravnu ulogu u demokratskom životu Unije; budući da bi se time trebala poboljšati sposobnost Europskog parlamenta da udovolji zahtjevima građana i rezidenata Europske unije; budući da istinska demokracija treba zajamčiti potpunu transparentnost, učinkovitu zaštitu temeljnih prava i praktičnu uključenost ljudi u postupke donošenja odluka;

| C. | budući da se svaka predstavka pažljivo razmatra i obrađuje; budući da svaki podnositelj predstavke ima pravo u razumnom roku, na vlastitom jeziku ili na jeziku na kojemu je predstavka napisana, primiti suštinski odgovor i informaciju o odluci o dopuštenosti koju donosi Odbor za predstavke; |
| --- | --- |

C.

budući da se svaka predstavka pažljivo razmatra i obrađuje; budući da svaki podnositelj predstavke ima pravo u razumnom roku, na vlastitom jeziku ili na jeziku na kojemu je predstavka napisana, primiti suštinski odgovor i informaciju o odluci o dopuštenosti koju donosi Odbor za predstavke;

| D. | budući da se rad Odbora za predstavke temelji na doprinosu podnositelja predstavki i podacima koje oni šalju; |
| --- | --- |

D.

budući da se rad Odbora za predstavke temelji na doprinosu podnositelja predstavki i podacima koje oni šalju;

| E. | budući da Odbor za predstavke smatra da je europska građanska inicijativa iznimno važan instrument izravne i participativne demokracije, koji omogućava građanima da se aktivno uključe u oblikovanje europskog zakonodavstva; |
| --- | --- |

E.

budući da Odbor za predstavke smatra da je europska građanska inicijativa iznimno važan instrument izravne i participativne demokracije, koji omogućava građanima da se aktivno uključe u oblikovanje europskog zakonodavstva;

| F. | budući da se o znatnom broju predstavki raspravlja na sjednicama odbora koje su otvorene za javnost i prenose se preko interneta; budući da podnositelji predstavki često koriste svoje pravo na podnošenje predstavki dostavljanjem informacija iz prve ruke članovima Odbora te, ako su prisutni, Komisiji i predstavnicima država članica, čime aktivno doprinose radu Odbora; budući da je 2018. na sjednicama Odbora prisustvovalo 187 podnositelja predstavki u cilju rasprave o predstavkama; |
| --- | --- |

F.

budući da se o znatnom broju predstavki raspravlja na sjednicama odbora koje su otvorene za javnost i prenose se preko interneta; budući da podnositelji predstavki često koriste svoje pravo na podnošenje predstavki dostavljanjem informacija iz prve ruke članovima Odbora te, ako su prisutni, Komisiji i predstavnicima država članica, čime aktivno doprinose radu Odbora; budući da je 2018. na sjednicama Odbora prisustvovalo 187 podnositelja predstavki u cilju rasprave o predstavkama;

| G. | budući da su predstavke dodatno jamstvo za građane i rezidente EU-a, u usporedbi s pritužbama upućenima izravno Komisiji, jer je Parlament uključen u postupak, što omogućava bolji nadzor nad činjenicama i transparentne rasprave o temama, uz nazočnost podnositelja predstavki, zastupnika u Europskom parlamentu i Komisije te, po potrebi, bilo kojeg drugog uključenog tijela; |
| --- | --- |

G.

budući da su predstavke dodatno jamstvo za građane i rezidente EU-a, u usporedbi s pritužbama upućenima izravno Komisiji, jer je Parlament uključen u postupak, što omogućava bolji nadzor nad činjenicama i transparentne rasprave o temama, uz nazočnost podnositelja predstavki, zastupnika u Europskom parlamentu i Komisije te, po potrebi, bilo kojeg drugog uključenog tijela;

| H. | budući da su detaljne informacije koje iznose podnositelji predstavki te stručno znanje koje pružaju Komisija, države članice i druga tijela ključni za rad i vjerodostojnost Odbora; |
| --- | --- |

H.

budući da su detaljne informacije koje iznose podnositelji predstavki te stručno znanje koje pružaju Komisija, države članice i druga tijela ključni za rad i vjerodostojnost Odbora;

| I. | budući da Europski parlament već dugo ima vodeću ulogu u oblikovanju postupka podnošenja predstavki na međunarodnoj razini te ima iznimno otvoren i transparentan postupak podnošenja predstavki, koji podnositeljima predstavki omogućuje da aktivno sudjeluju u njegovim aktivnostima; |
| --- | --- |

I.

budući da Europski parlament već dugo ima vodeću ulogu u oblikovanju postupka podnošenja predstavki na međunarodnoj razini te ima iznimno otvoren i transparentan postupak podnošenja predstavki, koji podnositeljima predstavki omogućuje da aktivno sudjeluju u njegovim aktivnostima;

| J. | budući da su tijekom 2018. obavljena četiri posjeta u svrhu utvrđivanja činjenica, u skladu s člankom 216.a Poslovnika: u Lužicu (Njemačka), radi utvrđivanja posljedica rudarenja lignita na lokalno stanovništvo, posebno na zajednicu Lužičkih Srba, te onečišćenja rijeke Spree i susjednih voda; u Famagustu (Cipar) u vezi s vraćanjem zatvorenog područja okupiranog grada Famaguste izvornim stanovnicima; u Doñanu (Španjolska) u vezi sa stanjem okoliša i mogućom degradacijom zaštićenog područja Nacionalnog parka Doñana zbog projekta skladištenja plina i prekomjernog iskorištavanja podzemnih voda; i u Valledoru (Italija) u vezi sa štetom za okoliš zbog odlagališta otpada i kamenoloma; |
| --- | --- |

J.

budući da su tijekom 2018. obavljena četiri posjeta u svrhu utvrđivanja činjenica, u skladu s člankom 216.a Poslovnika: u Lužicu (Njemačka), radi utvrđivanja posljedica rudarenja lignita na lokalno stanovništvo, posebno na zajednicu Lužičkih Srba, te onečišćenja rijeke Spree i susjednih voda; u Famagustu (Cipar) u vezi s vraćanjem zatvorenog područja okupiranog grada Famaguste izvornim stanovnicima; u Doñanu (Španjolska) u vezi sa stanjem okoliša i mogućom degradacijom zaštićenog područja Nacionalnog parka Doñana zbog projekta skladištenja plina i prekomjernog iskorištavanja podzemnih voda; i u Valledoru (Italija) u vezi sa štetom za okoliš zbog odlagališta otpada i kamenoloma;

| K. | budući da je u svojoj Rezoluciji od 5. srpnja 2018. o štetnim učincima američkog Zakona o izvršenju poreznih obveza s obzirom na račune u inozemnim financijskim institucijama (FATCA) na građane EU-a, a posebno na „slučajne Amerikance” (1), pozvao Komisiju i Vijeće da predstave zajednički pristup EU-a u odnosu na FATCA kako bi se na odgovarajući način zaštitila prava europskih građana (posebice „slučajnih Amerikanaca”) i poboljšala jednaka uzajamnost u automatskoj razmjeni informacija s SAD-om; |
| --- | --- |

K.

budući da je u svojoj Rezoluciji od 5. srpnja 2018. o štetnim učincima američkog Zakona o izvršenju poreznih obveza s obzirom na račune u inozemnim financijskim institucijama (FATCA) na građane EU-a, a posebno na „slučajne Amerikance” (1), pozvao Komisiju i Vijeće da predstave zajednički pristup EU-a u odnosu na FATCA kako bi se na odgovarajući način zaštitila prava europskih građana (posebice „slučajnih Amerikanaca”) i poboljšala jednaka uzajamnost u automatskoj razmjeni informacija s SAD-om;

| L. | budući da dopuštene predstavke često daju vrijedan doprinos radu nadležnih parlamentarnih odbora jer upućuju na navodne povrede prava EU-a; |
| --- | --- |

L.

budući da dopuštene predstavke često daju vrijedan doprinos radu nadležnih parlamentarnih odbora jer upućuju na navodne povrede prava EU-a;

| M. | budući da su predstavke korisni alati za otkrivanje povreda prava Unije koji omogućavaju Parlamentu i drugim institucijama EU-a da ocijene prijenos i primjenu prava EU-a te njegov utjecaj na građane i rezidente EU-a; |
| --- | --- |

M.

budući da su predstavke korisni alati za otkrivanje povreda prava Unije koji omogućavaju Parlamentu i drugim institucijama EU-a da ocijene prijenos i primjenu prava EU-a te njegov utjecaj na građane i rezidente EU-a;

| N. | budući da je u skladu s Poslovnikom Odbor za predstavke odgovoran za odnose s Europskim ombudsmanom, koji istražuje pritužbe povezane s nepravilnostima u upravljanju u institucijama i tijelima Europske unije; budući da je europska ombudsmanica Emily O’Reilly predstavila svoje Godišnje izvješće za 2017. na sjednici Odbora za predstavke održanoj 16. svibnja 2018., na kojemu se djelomično temelji godišnje izvješće Odbora za predstavke; |
| --- | --- |

N.

budući da je u skladu s Poslovnikom Odbor za predstavke odgovoran za odnose s Europskim ombudsmanom, koji istražuje pritužbe povezane s nepravilnostima u upravljanju u institucijama i tijelima Europske unije; budući da je europska ombudsmanica Emily O’Reilly predstavila svoje Godišnje izvješće za 2017. na sjednici Odbora za predstavke održanoj 16. svibnja 2018., na kojemu se djelomično temelji godišnje izvješće Odbora za predstavke;

| O. | budući da je Odbor za predstavke član Europske mreže pučkih pravobranitelja kojom su obuhvaćeni Europski ombudsman, nacionalni i regionalni pravobranitelji i slična tijela država članica, zemalja kandidatkinja te drugih zemalja Europskog gospodarskog prostora, a čiji je cilj promicanje razmjene informacija o zakonodavstvu i politikama EU-a te razmjena najboljih praksi; |
| --- | --- |

O.

budući da je Odbor za predstavke član Europske mreže pučkih pravobranitelja kojom su obuhvaćeni Europski ombudsman, nacionalni i regionalni pravobranitelji i slična tijela država članica, zemalja kandidatkinja te drugih zemalja Europskog gospodarskog prostora, a čiji je cilj promicanje razmjene informacija o zakonodavstvu i politikama EU-a te razmjena najboljih praksi;

| P. | budući da je proveden niz tehničkih poboljšanja kako bi portal za predstavke bio jednostavniji za korištenje i pristupačniji građanima, primjerice dodatno poboljšanje funkcije pretraživanja, povećanje broja prikazanih rezultata i omogućavanje korisnicima da pronađu predstavke putem istaknutih ključnih riječi u naslovu i sažetku predstavke te uvođenje detaljnijih obavijesti korisnicima na njihovu jeziku; budući da su od druge polovice 2018. dostupni statistički podaci portala, koji su iznimno korisni za praćenje prometa na portalu i ponašanja korisnika; budući da su se tehnička poboljšanja nastavila uvođenjem nove rubrike odgovora na česta pitanja i drugih poboljšanja u modulu za upravljanje; budući da je velik broj pojedinačnih zahtjeva za potporu uspješno obrađen; budući da još nisu u potpunosti uvedene određene značajke zahvaljujući kojima će portal postati interaktivniji te izvor informacija u stvarnom vremenu i za podnositelje predstavki i osobe koje pružaju potporu; |
| --- | --- |

P.

budući da je proveden niz tehničkih poboljšanja kako bi portal za predstavke bio jednostavniji za korištenje i pristupačniji građanima, primjerice dodatno poboljšanje funkcije pretraživanja, povećanje broja prikazanih rezultata i omogućavanje korisnicima da pronađu predstavke putem istaknutih ključnih riječi u naslovu i sažetku predstavke te uvođenje detaljnijih obavijesti korisnicima na njihovu jeziku; budući da su od druge polovice 2018. dostupni statistički podaci portala, koji su iznimno korisni za praćenje prometa na portalu i ponašanja korisnika; budući da su se tehnička poboljšanja nastavila uvođenjem nove rubrike odgovora na česta pitanja i drugih poboljšanja u modulu za upravljanje; budući da je velik broj pojedinačnih zahtjeva za potporu uspješno obrađen; budući da još nisu u potpunosti uvedene određene značajke zahvaljujući kojima će portal postati interaktivniji te izvor informacija u stvarnom vremenu i za podnositelje predstavki i osobe koje pružaju potporu;

| 1. | naglašava važnu ulogu Odbora za predstavke u obrani i promicanju prava građana i rezidenata EU-a, u okviru nadležnosti Odbora, osiguravanjem da se prepoznaju problemi podnositelja predstavki i, kad je to moguće, da se u razumnom roku i na učinkovit način postupkom podnošenja predstavke ponudi rješenje za njihove legitimne pritužbe; podsjeća da su Komisija i tijela država članica odgovorni za suradnju s Odborom za predstavke, posebno kad je riječ o pružanju odgovarajućih povratnih informacija o razmjeni relevantnih podataka; ustraje u tome da je suradnja ključna kako bi se zadovoljile potrebe podnositelja predstavki u skladu s Ugovorima i Poveljom o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe priliku koju predstavke donose Europskom parlamentu i drugim institucijama EU-a za stupanje u dijalog s građanima EU-a na koje utječe primjena prava EU-a; ističe potrebu za poticanjem suradnje institucija i tijela EU-a s nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima u vezi s pitanjima povezanima s primjenom prava EU-a; poziva institucije EU-a i države članice da promiču pravo građana na podnošenje predstavki i povećaju razinu osviještenosti javnosti o nadležnostima EU-a te mogućim pravnim lijekovima koje Europski parlament može pružiti tijekom obrade predstavki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da se predstavke ispituju u skladu s člankom 227. UFEU-a, kojim se utvrđuje da svaki građanin Unije i svaka fizička ili pravna osoba s boravištem odnosno registriranim sjedištem u državi članici može, pojedinačno ili zajedno s drugim građanima, podnijeti predstavku Europskom parlamentu u vezi s pitanjem koje spada u područje djelovanja Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno ističe potrebu za kontinuiranom javnom raspravom o područjima djelovanja Unije, njezinim ograničenjima i budućnosti kako bi se osiguralo da su građani dobro informirani o razinama na kojima se donose odluke te kako bi se spriječila praksa da se okrivljuje Bruxelles, koju koriste neke neodgovorne države članice; poziva na to da se svake dvije godine održava intenzivniji i strukturiraniji dijalog Odbora za predstavke i članova odbora za predstavke u nacionalnim parlamentima o predstavkama koje se odnose na pitanja od velike važnosti za europske građane i koje potiču istinsku raspravu između zastupnika u Parlamentu i nacionalnih zastupnika o predstavkama, čime bi se dodatno povećala razina osviještenosti o politici EU-a kao i jasnoća o nadležnostima EU-a i država članica; |
| --- | --- |

4.

| 5. | snažno poziva Komisiju da na odgovarajući način iskoristi svoje ovlasti koje proizlaze iz njezine uloge čuvarice Ugovora s obzirom na to da je ta uloga od iznimne važnosti za funkcioniranje EU-a kad je riječ o građanima i europskim zakonodavcima; poziva na pravodobnu obradu postupaka zbog povrede prava kako bi se bez odlaganja stalo na kraj situacijama u kojima se ne poštuje zakonodavstvo EU-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da osigura transparentnost i pristup dokumentima i informacijama u okviru postupaka EU Pilot u vezi sa zaprimljenim predstavkama te o postupcima EU Pilot i postupcima zbog povrede koji su već zaključeni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća Komisiju da su predstavke jedinstven način za utvrđivanje situacija u kojima se ne poštuje pravo EU-a te za istragu takvih situacija uz pomoć političkog nadzora Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe četiri javna saslušanja o raznim temama, tj. „Građanska prava nakon Brexita”, održano 1. veljače 2018. zajedno s Odborom za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odborom za zapošljavanje i socijalna prava, „Europska građanska inicijativa – revizija Uredbe”, održano 21. veljače 2018. zajedno s Odborom za ustavna pitanja, „Učinak endokrinih disruptora na javno zdravlje”, održano 22. ožujka 2018. zajedno s Odborom za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, te „Prava osoba s invaliditetom”, održano 9. listopada 2018.”; podsjeća članove Odbora na važnost prisustvovanja javnim saslušanjima koje zatraži i organizira Odbor; poziva Mrežu za predstavke da podnese prijedloge za posebna javna saslušanja i teme za studije i rezolucije Europskog parlamenta, koje bi odražavale poveznicu između aktualnog zakonodavnog rada i ovlasti Parlamenta za politički nadzor s predstavkama koje se odnose na pitanja od velike važnosti za europske građane; ističe da je Mreža za predstavke ispravan forum za predlaganje zajedničkih inicijativa s kojima treba postupati kao s predstavkama, kojima bi se na iscrpan način mogao predstaviti doprinos Parlamenta predstavkama europskih građana; |
| --- | --- |

8.

| 9. | skreće pozornost na sudjelovanje izaslanstva članova Odbora za predstavke u posjetu Limi (Peru) 15. i 16. veljače 2018. u kontekstu potpore demokraciji koju su ponudili Europski parlament i njegova Skupina za podršku demokraciji i koordinaciji izbora u cilju razmjene dobrih praksi u postupku podnošenja predstavki s Odborom za ustavna pitanja peruanskog parlamenta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra potrebnim poboljšati politički i tehnički dijalog s relevantnim odborima nacionalnih parlamenata; pozdravlja posjet njemačkog Bundestaga Odboru za predstavke na sjednici održanoj 9. listopada 2018. u cilju razmatranja pitanja od zajedničkog interesa kao i relevantnih predstavki; ističe međuparlamentarnu sjednicu odbora s nacionalnim parlamentima održanu 27. studenog 2018., organiziranu zajedno s Odborom za pravna pitanja i u suradnji s Europskom mrežom pučkih pravobranitelja, na kojoj se raspravljalo o provedbi i primjeni prava Unije te, posebno, o ulozi podnošenja predstavki parlamentima u tom pogledu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da je Mreža za predstavke način da Odbor za predstavke postane vidljiviji i relevantniji u radu drugih odbora Parlamenta kako bi se predstavke više uzimale u obzir u zakonodavnom radu; potvrđuje svoje uvjerenje da su sastanci Mreže za predstavke ključni za poboljšanje suradnje između parlamentarnih odbora putem razmjene informacija i dijeljenja najboljih praksi među članovima Mreže; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe cilj Odbora za predstavke da podigne razinu osviještenosti o pitanjima građana na plenarnim raspravama; skreće pozornost na usmeno pitanje o uskraćivanju prava na glasovanje u EU-u, o kojemu se raspravljalo na plenarnoj sjednici održanoj 2. listopada 2018., na usmeno pitanje o sudjelovanju osoba s invaliditetom u europskim izborima, usvojeno u Odboru 21. ožujka 2018., na usmeno pitanje podneseno zajedno s Odborom za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane o zabrinutosti u pogledu zaštićenih područja u okviru mreže Natura 2000 na temelju primljenih predstavki, usvojeno u Odboru 21. studenog 2018.; poziva Komisiju i Vijeće da odgovore na njegove rezolucije na temelju predstavki na jednoj od sljedećih plenarnih sjednica, najkasnije šest mjeseci nakon njihova donošenja, kako bi se pružili pravodobni i učinkoviti odgovori na konkretne probleme europskih građana; |
| --- | --- |

12.

| 13. | skreće pozornost na prijedloge rezolucija u skladu s člankom 128. stavkom 5. ili člankom 216. stavkom 2. uime odbora usvojene na plenarnoj sjednici, osobito one o zaštiti i nediskriminaciji manjina u državama članicama EU-a (2), o reagiranju na predstavke o rješavanju pitanja nesigurnosti zaposlenja i zloupotrebe ugovora na određeno vrijeme (3), o negativnim učincima američkog Zakona o izvršenju poreznih obveza s obzirom na račune u inozemnim financijskim institucijama (FATCA) na građane EU-a, a naročito na takozvane „slučajne Amerikance” (4), o ulozi njemačkog Centra za socijalnu skrb (Jugendamt) u prekograničnim obiteljskim sporovima (5); |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da se okvir FATCA-e u SAD-u provodi unutar Unije putem bilateralnih međuvladinih sporazuma zaključenih između SAD-a i svake države članice; izražava žaljenje zbog nedostatka odgovora država članica u rješavanju problema o kojima izvješćuju građani zahvaćeni FATCA-om; ističe ulogu Unije u jamčenju učinkovite provedbe pravila zaštite podataka kako bi se osigurala visoka razina zaštite građana EU-a u pogledu povezanih temeljnih prava; poziva Komisiju da usko surađuje s nacionalnim tijelima za zaštitu podataka kako bi se promicalo utvrđivanje činjenica u cilju razjašnjenja stanja u državama članicama u pogledu mogućih povreda prava EU-a o zaštiti osobnih podataka; poziva Komisiju, nadalje, u suradnji s Europskim odborom za zaštitu podataka, na pokretanje studije usmjerene na pojedinačne zemlje kako bi se procijenila mjera u kojoj se međuvladinim sporazumima povezanima s FATCA-om poštuje pravo na privatnost građana EU-a; ističe da države članice trebaju spriječiti diskriminaciju potrošača koji zakonito borave u Uniji, neovisno o tome smatraju li se „američkim osobama”, i, ako se smatraju, neovisno o važnosti njihovih gospodarskih i osobnih veza sa Sjedinjenim Američkim Državama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe posjet u svrhu utvrđivanja činjenica održan 7. i 8. svibnja 2018. u Famagusti (Cipar), čiji je cilj ponovno ocijeniti i ažurirati informacije dostupne Odboru o stanju u Famagusti, osobito u pogledu ograđenog područja grada pod nazivom Varosha, u kontekstu predstavke 733/2004 koju je u ime Pokreta izbjeglica Famaguste podnio Loizos Afxentiou, deset godina nakon prethodnog posjeta Odbora u svrhu utvrđivanja činjenica; ponovno ističe potporu preporuci iznesenoj u izvješću o službenom putovanju, prema kojoj Komisija, Visoka predstavnica za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeće i sve države članice EU-a trebaju zatražiti novu rezoluciju u Vijeću sigurnosti UN-a u kojoj se poziva na izricanje političkih i ekonomskih sankcija Turskoj zbog njezine agresije na istočnom Sredozemnom moru i neusklađenosti s rezolucijama 550 (1984) i 789 (1992) Vijeća sigurnosti UN-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da je Odbor za predstavke usvojio mišljenja priložena izvješćima Parlamenta o širokom rasponu pitanja koja su postavljena u predstavkama, uključujući o praćenju primjene prava EU-a u 2016. (6), o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (7), o europskoj građanskoj inicijativi (8), o izvješću o provedbi u pogledu Uredbe 1/2005 o zaštiti životinja tijekom prijevoza u EU-u i izvan njega (9), o prijedlogu izmjene Odluke Parlamenta 94/262/EZUČ, Euratom od 9. ožujka 1994. o propisima i općim uvjetima koji određuju obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (10), i o provedbi odredbi Ugovora koje se odnose na građanstvo EU-a (11); naglašava da je od početka ovog parlamentarnog saziva Odbor za predstavke dao više mišljenja o aktualnim europskim zakonodavnim tekstovima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava plodnu suradnju s Europskim ombudsmanom i sudjelovanje Parlamenta u Europskoj mreži pučkih pravobranitelja; pozdravlja izvrsne odnose unutar institucionalnog okvira između Ombudsmana i Odbora za predstavke; posebno cijeni redovit doprinos Ombudsmana radu Odbora za predstavke tijekom cijele godine; čvrsto vjeruje da institucije, tijela i agencije Unije moraju osigurati dosljedno i učinkovito praćenje preporuka Ombudsmana; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe rad Odbora za predstavke u vezi s pitanjima o invaliditetu i svoje zaštitničke uloge u okviru EU-a Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom; podsjeća da je u lipnju 2018. poslano pismo stalnim predstavnicima svih država članica u kojemu se traže konkretne mjere za osiguranje pristupa osobama s invaliditetom; prima na znanje detaljne odgovore nekih država članica; ponovno poziva države članice da provedu potrebne mjere za pristupačnost kao ključni element kvalitetnog življenja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja novi pristup Europskog revizorskog suda u okviru kojega iznimno usko surađuje s odborima Parlamenta i predstavlja im svoja izvješća; skreće pozornost na predstavljanje izvješća Revizorskog suda o provedbi prava EU-a na sjednici Odbora za predstavke od 8. listopada 2018.; pozdravlja zaključke i preporuke iz tog izvješća; ističe velik broj zaprimljenih predstavki u vezi s pravom EU-a koje države članice tek trebaju u potpunosti ili ispravno uzeti u obzir; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe, u kontekstu Tjedna ljudskog prava Parlamenta, da je Odbor za predstavke razmotrio nekoliko predstavki povezanih s pitanjima ljudskih prava i predstavio ažuriranu studiju o Direktivi o olakšavanju i kriminalizaciji humanitarne pomoći za nezakonite migrante; poziva Komisiju da predloži izmjenu članka 1. stavka 2. Direktive Vijeća 2002/90/EZ od 28. studenog 2002. radi definiranja olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka (12), u cilju uvođenja obvezne iznimke od kriminalizacije humanitarne pomoći u slučajevima ulaska, tranzita ili boravka; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uvjeren je da Tajništvo Odbora za predstavke obrađuje predstavke učinkovito i s velikom pažnjom, u skladu sa smjernicama Odbora i ciklusom obrade predstavki u upravi Europskog parlamenta; poziva na dodatne inovacije u obradi predstavki, pri čemu treba voditi računa o najnovijim tehnološkim dostignućima kako bi cijeli postupak bio jasniji i transparentniji za europske građane; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe važnost internetskog portala za predstavke za ukupnu neometanu i transparentnu obradu predstavki; ističe da je jedan od aktualnih prioriteta poboljšanje komunikacije s podnositeljima predstavki i osobama koje pružaju potporu putem njihovih korisničkih računa kako bi se smanjilo administrativno opterećenje i ubrzalo vrijeme obrade predstavki; ponovno ističe potrebu za nastavkom tehničkog razvoja portala, njegovim usklađivanjem sa standardima internetske stranice Parlamenta i povećanjem njegove vidljivosti i na platformi EP-a i među građanima; naglašava da se mora nastaviti ulagati trud kako bi portal bio pristupačniji korisnicima, osobito osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe važnu ulogu mreže SOLVIT koja građanima i poduzećima omogućuje da izraze svoju zabrinutost zbog mogućih kršenja zakonodavstva EU-a od strane tijela javne vlasti u drugim državama članicama; poziva Komisiju i države članice da promiču mrežu SOLVIT kako bi je učinile korisnijom i vidljivijom za građane; u tom pogledu pozdravlja akcijski plan za jačanje mreže SOLVIT koji je objavila Komisija u svibnju 2017.; poziva Komisiju da Europski parlament izvijesti o rezultatima akcijskog plana za jačanje mreže SOLVIT koji je Komisija objavila u svibnju 2017.; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju i izvješće Odbora za predstavke proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom ombudsmanu, vladama i parlamentima država članica EU-a, odborima država članica za predstavke, pučkim pravobraniteljima ili sličnim mjerodavnim tijelima. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0316.

(2)  SL C 463, 21.12.2018., str. 21.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0242.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0316.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0476.

(6)  Mišljenje usvojeno 21. ožujka 2018.

(7)  Mišljenje usvojeno 24. travnja 2018.

(8)  Mišljenje usvojeno 16. svibnja 2018.

(9)  Mišljenje usvojeno 9. listopada 2018.

(10)  Mišljenje usvojeno 21. studenog 2018.

(11)  Mišljenje usvojeno 21. studenog 2018.

(12)  SL L 328, 5.12.2002., str. 17.

---

Četvrtak, 14. veljače 2019.

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/125 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/125

---

P8_TA(2019)0115

Stanje u Čečeniji i slučaj Ojuba Titijeva

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o stanju u Čečeniji i slučaju Ojuba Titijeva (2019/2562(RSP))

(2020/C 449/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u Čečeniji, a osobito Rezoluciju od 8. veljače 2018. o Rusiji, slučaju Ojuba Titijeva i Centru za ljudska prava „Memorial” (1) te Rezoluciju od 23. listopada 2014. o zatvaranju nevladine organizacije „Memorial” (dobitnice nagrade Saharov 2009.) u Rusiji (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u Čečeniji, a osobito Rezoluciju od 8. veljače 2018. o Rusiji, slučaju Ojuba Titijeva i Centru za ljudska prava „Memorial” (1) te Rezoluciju od 23. listopada 2014. o zatvaranju nevladine organizacije „Memorial” (dobitnice nagrade Saharov 2009.) u Rusiji (2),

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednikâ Odbora Europskog parlamenta za vanjske poslove i Pododbora za ljudska prava od 12. siječnja 2018. u kojoj se traži trenutačno puštanje na slobodu branitelja ljudskih prava Ojuba Titijeva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednikâ Odbora Europskog parlamenta za vanjske poslove i Pododbora za ljudska prava od 12. siječnja 2018. u kojoj se traži trenutačno puštanje na slobodu branitelja ljudskih prava Ojuba Titijeva,

| — | uzimajući u obzir izjavu EU-a od 19. siječnja 2018. o kršenjima ljudskih prava u pogledu Centra za ljudska prava „Memorial” u Rusiji i izjave glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 11. siječnja 2018. o pritvaranju direktora Centra za ljudska prava „Memorial” u Čečeniji i od 27. lipnja 2018. o slučajevima boraca za ljudska prava Ojuba Titijeva i Jurija Dmitrijeva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu EU-a od 19. siječnja 2018. o kršenjima ljudskih prava u pogledu Centra za ljudska prava „Memorial” u Rusiji i izjave glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 11. siječnja 2018. o pritvaranju direktora Centra za ljudska prava „Memorial” u Čečeniji i od 27. lipnja 2018. o slučajevima boraca za ljudska prava Ojuba Titijeva i Jurija Dmitrijeva,

| — | uzimajući u obzir članak 5. Opće deklaracije o ljudskim pravima i članak 7. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, kojih je Ruska Federacija stranka, a kojima je propisano da nitko neće biti podvrgnut mučenju ili okrutnom, nečovječnom ili ponižavajućem postupku ili kazni, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. Opće deklaracije o ljudskim pravima i članak 7. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, kojih je Ruska Federacija stranka, a kojima je propisano da nitko neće biti podvrgnut mučenju ili okrutnom, nečovječnom ili ponižavajućem postupku ili kazni,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o braniteljima ljudskih prava koju je 9. prosinca 1998. usvojila Opća skupština UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o braniteljima ljudskih prava koju je 9. prosinca 1998. usvojila Opća skupština UN-a,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda,

| — | uzimajući u obzir Ustav Ruske Federacije, posebno njegovo poglavlje 2. o ljudskim i građanskim pravima i slobodama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Ruske Federacije, posebno njegovo poglavlje 2. o ljudskim i građanskim pravima i slobodama,

| — | uzimajući u obzir sedmo periodično izvješće Ruske Federacije koje je razmatrao Odbor za ljudska prava UN-a na svojoj 3 136. i 3 137. sjednici, koje su održane 16. i 17. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sedmo periodično izvješće Ruske Federacije koje je razmatrao Odbor za ljudska prava UN-a na svojoj 3 136. i 3 137. sjednici, koje su održane 16. i 17. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješće izvjestitelja OESS-a u sklopu moskovskog mehanizma o navodnim kršenjima ljudskih prava i nekažnjavanju u Republici Čečeniji Ruske Federacije od 21. prosinca 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće izvjestitelja OESS-a u sklopu moskovskog mehanizma o navodnim kršenjima ljudskih prava i nekažnjavanju u Republici Čečeniji Ruske Federacije od 21. prosinca 2018.,

| — | uzimajući u obzir smjernice Europske unije o braniteljima ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Europske unije o braniteljima ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da se Ruska Federacija, kao potpisnica Opće deklaracije o ljudskim pravima i Europske konvencije o ljudskim pravima, te Konvencije UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, obvezala na poštovanje načela demokracije, vladavine prava te temeljnih sloboda i ljudskih prava; |
| --- | --- |

A.

budući da se Ruska Federacija, kao potpisnica Opće deklaracije o ljudskim pravima i Europske konvencije o ljudskim pravima, te Konvencije UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, obvezala na poštovanje načela demokracije, vladavine prava te temeljnih sloboda i ljudskih prava;

| B. | budući da međunarodne obveze Ruske Federacije uključuju obvezu zaštite branitelja ljudskih prava; budući da zakon o stranim agentima iz 2012. znatno ograničava mogućnost nevladinih organizacija da djeluju neovisno i učinkovito; budući da je u skladu s tim zakonom Ministarstvo pravosuđa Ruske Federacije proglasilo Centar za ljudska prava „Memorial”„stranim agentom”; |
| --- | --- |

B.

budući da međunarodne obveze Ruske Federacije uključuju obvezu zaštite branitelja ljudskih prava; budući da zakon o stranim agentima iz 2012. znatno ograničava mogućnost nevladinih organizacija da djeluju neovisno i učinkovito; budući da je u skladu s tim zakonom Ministarstvo pravosuđa Ruske Federacije proglasilo Centar za ljudska prava „Memorial”„stranim agentom”;

| C. | budući da je Čečenija tijekom posljednjih nekoliko godina doživjela dramatično pogoršanje stanja ljudskih prava što efektivno sprječava neovisne novinare i aktiviste za ljudska prava da nastave raditi, a da pritom ne ugroze vlastite živote i živote članova svojih obitelji, prijatelja i kolega; budući da brojna izvješća o sustavnim i ozbiljnim kršenjima ljudskih prava u Čečeniji pokazuju neuspjeh čečenskih i ruskih vlasti u poštovanju vladavine prava; |
| --- | --- |

C.

budući da je Čečenija tijekom posljednjih nekoliko godina doživjela dramatično pogoršanje stanja ljudskih prava što efektivno sprječava neovisne novinare i aktiviste za ljudska prava da nastave raditi, a da pritom ne ugroze vlastite živote i živote članova svojih obitelji, prijatelja i kolega; budući da brojna izvješća o sustavnim i ozbiljnim kršenjima ljudskih prava u Čečeniji pokazuju neuspjeh čečenskih i ruskih vlasti u poštovanju vladavine prava;

| D. | budući da je Ojub Titijev, direktor čečenskog ureda organizacije „Memorial” uhićen 9. siječnja 2018. i službeno optužen i pritvoren na temelju izmišljenih optužbi nezakonitog nabavljanja i posjedovanja droge; budući da je Ojub Titijev odbio te optužbe, a druge nevladine organizacije i branitelji ljudskih prava tvrde da su krivotvorene i da je to pokušaj sprječavanja njegovog osobnog rada i rada njegove organizacije u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

D.

budući da je Ojub Titijev, direktor čečenskog ureda organizacije „Memorial” uhićen 9. siječnja 2018. i službeno optužen i pritvoren na temelju izmišljenih optužbi nezakonitog nabavljanja i posjedovanja droge; budući da je Ojub Titijev odbio te optužbe, a druge nevladine organizacije i branitelji ljudskih prava tvrde da su krivotvorene i da je to pokušaj sprječavanja njegovog osobnog rada i rada njegove organizacije u području ljudskih prava;

| E. | budući da su sudovi u više navrata produžili pritvor Ojuba Titijeva prije početka suđenja na gradskom sudu u Šaliju, u Čečeniji, 19. srpnja 2018.; budući da se presuda očekuje polovicom veljače 2019.; budući da postoji opasnost da se Ojuba Titijeva osudi zbog kaznenog djela koje nije počinio, a zbog čega bi mogao u zatvoru provesti do deset godina; |
| --- | --- |

E.

budući da su sudovi u više navrata produžili pritvor Ojuba Titijeva prije početka suđenja na gradskom sudu u Šaliju, u Čečeniji, 19. srpnja 2018.; budući da se presuda očekuje polovicom veljače 2019.; budući da postoji opasnost da se Ojuba Titijeva osudi zbog kaznenog djela koje nije počinio, a zbog čega bi mogao u zatvoru provesti do deset godina;

| F. | budući da je obitelj Ojuba Titijeva suočena sa zlostavljanjem i prijetnjama kako bi napustili Čečeniju; budući da je organizacija „Memorial” bila meta i drugih napada tijekom 2018., uključujući podmetanje požara u uredima u Ingušetiji 17. siječnja 2018., napad na automobil odvjetnika Ojuba Titijeva u Dagestanu 22. siječnja 2018. i napad na voditelja ureda organizacije „Memorial” u Dagestanu 28. ožujka 2018.; budući da je 2009. ubijena Natalia Estemirova, prethodnica Ojuba Titijeva na položaju direktora ureda organizacije „Memorial” u Čečeniji, a počinitelji tog zločina i dalje nisu privedeni pravdi; |
| --- | --- |

F.

budući da je obitelj Ojuba Titijeva suočena sa zlostavljanjem i prijetnjama kako bi napustili Čečeniju; budući da je organizacija „Memorial” bila meta i drugih napada tijekom 2018., uključujući podmetanje požara u uredima u Ingušetiji 17. siječnja 2018., napad na automobil odvjetnika Ojuba Titijeva u Dagestanu 22. siječnja 2018. i napad na voditelja ureda organizacije „Memorial” u Dagestanu 28. ožujka 2018.; budući da je 2009. ubijena Natalia Estemirova, prethodnica Ojuba Titijeva na položaju direktora ureda organizacije „Memorial” u Čečeniji, a počinitelji tog zločina i dalje nisu privedeni pravdi;

| G. | budući da je organizacija „Memorial” jedna od posljednjih preostalih organizacija koje nastavljaju rad na ljudskim pravima u Čečeniji, tj. dokumentirati i otkrivati kršenja ljudskih prava, pomagati žrtvama tih kršenja i pružiti im pomoć u dobivanju pravde, te je vjerojatno napadnuta iz odmazde za otkrivanje kršenja ljudskih prava i traženje pravde za njih; budući da je organizacija „Memorial” 2009. dobila nagradu Saharov za slobodu mišljenja koju dodjeljuje Europski parlament, a Ojub Titijev je 2018. dobio francusko-njemačku nagradu za ljudska prava i vladavinu prava (prosinac), nagradu Václav Havel za ljudska prava (listopad) i nagradu Moskovske helsinške grupe za ljudska prava (svibanj); |
| --- | --- |

G.

budući da je organizacija „Memorial” jedna od posljednjih preostalih organizacija koje nastavljaju rad na ljudskim pravima u Čečeniji, tj. dokumentirati i otkrivati kršenja ljudskih prava, pomagati žrtvama tih kršenja i pružiti im pomoć u dobivanju pravde, te je vjerojatno napadnuta iz odmazde za otkrivanje kršenja ljudskih prava i traženje pravde za njih; budući da je organizacija „Memorial” 2009. dobila nagradu Saharov za slobodu mišljenja koju dodjeljuje Europski parlament, a Ojub Titijev je 2018. dobio francusko-njemačku nagradu za ljudska prava i vladavinu prava (prosinac), nagradu Václav Havel za ljudska prava (listopad) i nagradu Moskovske helsinške grupe za ljudska prava (svibanj);

| H. | budući da su čečenski dužnosnici opetovano prijetili braniteljima ljudskih prava ili osuđivali njihov rad i nisu javno osudili prijetnje nasiljem protiv njih, čime se stvara i održava atmosfera nekažnjavanja za počinitelje nasilja protiv branitelja ljudskih prava; budući da žrtve stoga uglavnom ne traže pravdu jer ih je strah odmazde lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

H.

budući da su čečenski dužnosnici opetovano prijetili braniteljima ljudskih prava ili osuđivali njihov rad i nisu javno osudili prijetnje nasiljem protiv njih, čime se stvara i održava atmosfera nekažnjavanja za počinitelje nasilja protiv branitelja ljudskih prava; budući da žrtve stoga uglavnom ne traže pravdu jer ih je strah odmazde lokalnih vlasti;

| 1. | ponavlja svoj poziv da se odmah oslobodi direktor ureda Centra za ljudska prava „Memorial” u Čečeniji Ojub Titijev koji je pritvoren 9. siječnja 2018. i optužen za nezakonito nabavljanje i posjedovanje droge te kome bi presuda trebala biti izrečena sredinom veljače 2019.; potiče čečenske vlasti da zajamče potpuno poštovanje ljudskih i zakonskih prava Ojuba Titijeva, uključujući njegovo pravo na pravičan postupak, neometani pristup odvjetniku i zdravstvenoj skrbi te na zaštitu od sudskog uznemirivanja i kriminalizacije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | snažno osuđuje opetovane javne izjave čečenskih dužnosnika kojima se osuđuje rad branitelja ljudskih prava i organizacija ili ciljaju konkretne osobe, kao i činjenicu da prijetnje i činove nasilja protiv tih skupina i pojedinaca ne osuđuju javno te da ne provode istrage u pogledu toga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava duboku zabrinutost zbog problematičnog trenda uhićenja, napada i zastrašivanja neovisnih novinara, branitelja ljudskih prava i njihovih pobornika te građana općenito, što se čini dijelom koordiniranih kampanja; smatra da je slučaj Ojuba Titijeva dobar primjer brojnih drugih slučajeva kaznenog progona temeljenih na krivotvorenim dokazima, što je osnova manjkavog pravosudnog sustava u Republici Čečeniji i Ruskoj Federaciji; podsjeća na to da su slične optužbe za posjedovanje droge također upućene novinaru internetskog portala Kavkaški čvor Žalaudiju Gerijevu i aktivistu za ljudska prava Ruslanu Kutaevu te poziva na to da se i njih oslobodi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potiče vlasti Republike Čečenije i Ruske Federacije da stanu na kraj zlostavljanju i progonu vlastitih građana i da stanu na kraj ozračju nekažnjavanja počinitelja nasilja nad braniteljima ljudskih prava, članovima njihovih obitelji, kolegama i pobornicima te njihovim organizacijama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Rusku Federaciju da štiti sve svoje građane uz potpuno poštovanje ljudskih prava, da poštuje vlastiti Ustav i zakone i da poštuje svoje međunarodne obveze u pogledu vladavine prava te temeljnih sloboda i ljudskih prava svih svojih građana, uključujući one koji posvećuju vrijeme, resurse i rad borbi za prava drugih građana; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva ruske vlasti da stave izvan snage zakon iz 2015. o „nepoželjnim organizacijama” i zakon iz 2012. o „stranim agentima”, kao i druge povezane zakone, koji su konstantno korišteni u cilju zlostavljanja i napadanja branitelja ljudskih prava i organizacija civilnog društva; izražava zabrinutost zbog činjenice da su neke ruske nevladine organizacije morale prekinuti s radom kako ih se ne bi stigmatiziralo kao „strane agente” i kako bi izbjegle kazneni progon; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva da se odmah stane na kraj zlostavljanju i uhićenju branitelja ljudskih prava u Čečeniji koje se progoni na temelju krivotvorenih optužbi, da se stane na kraj napadima na njihove kolege i članove obitelji i da se stane na kraj zastrašivanju njihovih pobornika, što ima kao cilj spriječiti legitimno i korisno djelovanje njihovih organizacija te okončati takvo djelovanje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja svoj poziv Komisiji, ESVD-u i državama članicama da nastave pomno pratiti stanje ljudskih prava u Čečeniji, uključujući suđenje Ojubu Titijevu, da pozovu da se odmah stane na kraj navedenim kršenjima ljudskih prava, da u relevantnim sastancima s ruskim predstavnicima spomenu sve slučajeve osoba koje su kazneno gonjene iz političkih razloga te da nastave nuditi brzu i učinkovitu pomoć žrtvama progona i članovima njihovih obitelji, među ostalim i kad je riječ o zahtjevima za azil; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da stupi u kontakt s međunarodnim organizacijama za ljudska prava koje su aktivne u Ruskoj Federaciji te s ruskim organizacijama za ljudska prava i civilnim društvom usprkos ruskom zakonu o „stranim agentima” te da nastavi pružiti svoju potporu organizaciji „Memorial” i drugim sličnim organizacijama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva međunarodne sportske ličnosti i umjetnike da ne sudjeluju u javnim događanjima u Čečeniji ili u događanjima koja su pod pokroviteljstvom čelnika Republike Čečenije; ponavlja svoju potporu „zakonu Magnicki” Europske unije kojim bi se sankcionirali počinitelji ozbiljnih kršenja ljudskih prava i poziva Vijeće da bez odgode nastavi sa svojim radom u tom pogledu; u vezi s time ističe da počinitelji kršenja ljudskih prava u Republici Čečeniji Ruske Federacije ne bi trebali dobivati vize EU-a niti bi im se trebalo dozvoliti da drže imovinu u državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju, predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije i čečenskim vlastima. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  SL C 463, 21.12.2018., str. 31.

(2)  SL C 274, 27.7.2016., str. 21.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/128 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/128

---

P8_TA(2019)0116

Zimbabve

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Zimbabveu (2019/2563(RSP))

(2020/C 449/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Zimbabveu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Zimbabveu,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće misije EU-a za promatranje izbora o usklađenim izborima u Zimbabveu 2018. i pismo o ključnim zaključcima završnog izvješća koje je 10. listopada glavni promatrač u misiji EU-a za promatranje izbora uputio predsjedniku Mnangagwu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće misije EU-a za promatranje izbora o usklađenim izborima u Zimbabveu 2018. i pismo o ključnim zaključcima završnog izvješća koje je 10. listopada glavni promatrač u misiji EU-a za promatranje izbora uputio predsjedniku Mnangagwu,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice od 17. siječnja 2019. o stanju u Zimbabveu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice od 17. siječnja 2019. o stanju u Zimbabveu,

| — | uzimajući u obzir izjave glasnogovornika visokog povjerenika UN-a za ljudska prava o Zimbabveu od 24. srpnja 2018. i 18. siječnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave glasnogovornika visokog povjerenika UN-a za ljudska prava o Zimbabveu od 24. srpnja 2018. i 18. siječnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir zajedničko priopćenje doneseno nakon sastanka ministara vanjskih poslova EU-a i Afričke unije održanog 21. i 22. siječnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko priopćenje doneseno nakon sastanka ministara vanjskih poslova EU-a i Afričke unije održanog 21. i 22. siječnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o praćenju o općem štrajku održanom od 14. do 16. siječnja 2019. i popratnim nemirima, koje je objavila Komisija za ljudska prava Zimbabvea, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o praćenju o općem štrajku održanom od 14. do 16. siječnja 2019. i popratnim nemirima, koje je objavila Komisija za ljudska prava Zimbabvea,

| — | uzimajući u obzir izvješće zimbabveanske komisije za istragu o nasilnim izgredima koji su uslijedili nakon izbora 1. kolovoza, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće zimbabveanske komisije za istragu o nasilnim izgredima koji su uslijedili nakon izbora 1. kolovoza,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice od 2. kolovoza 2018. o izborima u Zimbabveu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice od 2. kolovoza 2018. o izborima u Zimbabveu,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu međunarodnih misija za promatranje usklađenih izbora u Zimbabveu od 2. kolovoza 2018. u kojoj se osuđuje pretjerana upotreba sile od strane policije i vojske kako bi ugušili prosvjedi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu međunarodnih misija za promatranje usklađenih izbora u Zimbabveu od 2. kolovoza 2018. u kojoj se osuđuje pretjerana upotreba sile od strane policije i vojske kako bi ugušili prosvjedi,

| — | uzimajući u obzir zajedničku lokalnu izjavu od 9. kolovoza 2018. delegacije EU-a, voditelja misija država članica EU-a u Harareu i voditelja misija Australije, Kanade i Sjedinjenih Američkih Država o represiji oporbe u Zimbabveu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku lokalnu izjavu od 9. kolovoza 2018. delegacije EU-a, voditelja misija država članica EU-a u Harareu i voditelja misija Australije, Kanade i Sjedinjenih Američkih Država o represiji oporbe u Zimbabveu,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a od 22. siječnja 2018. tekućoj političkoj tranziciji u Zimbabveu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a od 22. siječnja 2018. tekućoj političkoj tranziciji u Zimbabveu,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2017/288 od 17. veljače 2017. o izmjeni Odluke 2011/101/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Zimbabvea (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2017/288 od 17. veljače 2017. o izmjeni Odluke 2011/101/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Zimbabvea (1),

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz lipnja 1981., koju je Zimbabve ratificirao, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz lipnja 1981., koju je Zimbabve ratificirao,

| — | uzimajući u obzir Ustav Zimbabvea, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Zimbabvea,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da narod Zimbabvea godinama trpi autoritarni režim na čelu s predsjednikom Mugabeom, koji je održavao vlast zahvaljujući korupciji, nasilju, izborima prepunima nepravilnosti i nemilosrdnom sigurnosnom aparatu; |
| --- | --- |

A.

budući da narod Zimbabvea godinama trpi autoritarni režim na čelu s predsjednikom Mugabeom, koji je održavao vlast zahvaljujući korupciji, nasilju, izborima prepunima nepravilnosti i nemilosrdnom sigurnosnom aparatu;

| B. | budući da su 30. srpnja 2018. u Zimbabveu održani prvi predsjednički i parlamentarni izbori nakon ostavke Roberta Mugabea u studenom 2017.; budući da su izbori zemlji pružili priliku da se prekine niz spornih izbora koji su bili obilježeni zlouporabom političkih i ljudskih prava i nasiljem pod pokroviteljstvom države; |
| --- | --- |

B.

budući da su 30. srpnja 2018. u Zimbabveu održani prvi predsjednički i parlamentarni izbori nakon ostavke Roberta Mugabea u studenom 2017.; budući da su izbori zemlji pružili priliku da se prekine niz spornih izbora koji su bili obilježeni zlouporabom političkih i ljudskih prava i nasiljem pod pokroviteljstvom države;

| C. | budući da je 3. kolovoza 2018. zimbabveanska izborna komisija (ZEC) proglasila Emmersona Mnangagwu pobjednikom predsjedničkih izbora s 50,8 % glasova u odnosu na od 44,3 % protivničkog kandidata Nelsona Chamisa; budući da je oporba odmah osporila rezultate za koje su tvrdili da su namješteni; budući da je Ustavni sud odbacio te optužbe zbog nedostatka dokaza i da je predsjednik Mnangagwa službeno ponovno imenovan na dužnost 26. kolovoza; |
| --- | --- |

C.

budući da je 3. kolovoza 2018. zimbabveanska izborna komisija (ZEC) proglasila Emmersona Mnangagwu pobjednikom predsjedničkih izbora s 50,8 % glasova u odnosu na od 44,3 % protivničkog kandidata Nelsona Chamisa; budući da je oporba odmah osporila rezultate za koje su tvrdili da su namješteni; budući da je Ustavni sud odbacio te optužbe zbog nedostatka dokaza i da je predsjednik Mnangagwa službeno ponovno imenovan na dužnost 26. kolovoza;

| D. | budući da se u završnom izvješću misije EU-a za promatranje izbora navodi da podaci koje je iznio ZEC odražavaju brojne nepravilnosti i netočnosti te dovode u pitanje točnost i pouzdanost prikazanih brojki; |
| --- | --- |

D.

budući da se u završnom izvješću misije EU-a za promatranje izbora navodi da podaci koje je iznio ZEC odražavaju brojne nepravilnosti i netočnosti te dovode u pitanje točnost i pouzdanost prikazanih brojki;

| E. | budući da je dan nakon izbora zbog kašnjenja u objavi rezultata već došlo do izbijanja nasilja na prosvjedima koje je organizirala oporba, a uslijed čega je smrtno stradalo šest osoba, uz brojne ranjene; budući da su međunarodni promatrači, uključujući EU, osudili nasilje i prekomjernu uporabu sile od strane vojske i snaga unutarnje sigurnosti; |
| --- | --- |

E.

budući da je dan nakon izbora zbog kašnjenja u objavi rezultata već došlo do izbijanja nasilja na prosvjedima koje je organizirala oporba, a uslijed čega je smrtno stradalo šest osoba, uz brojne ranjene; budući da su međunarodni promatrači, uključujući EU, osudili nasilje i prekomjernu uporabu sile od strane vojske i snaga unutarnje sigurnosti;

| F. | budući da je 10. kolovoza 2018. Povjerenstvo Zimbabvea za ljudska prava u svojoj izjavi o usklađenim izborima i postizbornom okruženju potvrdilo da je vojska napala prosvjednike, izrazivši duboku zabrinutost zbog brutalnosti i nasilnog ponašanja policije te navodeći da su prekršena temeljna prava prosvjednika; budući da je Komisija pozvala vladu da uspostavi nacionalni dijalog; |
| --- | --- |

F.

budući da je 10. kolovoza 2018. Povjerenstvo Zimbabvea za ljudska prava u svojoj izjavi o usklađenim izborima i postizbornom okruženju potvrdilo da je vojska napala prosvjednike, izrazivši duboku zabrinutost zbog brutalnosti i nasilnog ponašanja policije te navodeći da su prekršena temeljna prava prosvjednika; budući da je Komisija pozvala vladu da uspostavi nacionalni dijalog;

| G. | budući da je predsjednik Emmerson Mnangagwa na polaganju zakletve 26. kolovoza 2018. u Harareu obećao bolju, zajedničku budućnost za sve građane Zimbabvea, bez obzira na stranačku pripadnost, s vladom koja je predana ustavnim odredbama, učvršćivanju vladavine prava, načelu diobe vlasti, neovisnosti pravosuđa i politikama koje bi mogle privući domaći i strani kapital; |
| --- | --- |

G.

budući da je predsjednik Emmerson Mnangagwa na polaganju zakletve 26. kolovoza 2018. u Harareu obećao bolju, zajedničku budućnost za sve građane Zimbabvea, bez obzira na stranačku pripadnost, s vladom koja je predana ustavnim odredbama, učvršćivanju vladavine prava, načelu diobe vlasti, neovisnosti pravosuđa i politikama koje bi mogle privući domaći i strani kapital;

| H. | budući da je u rujnu 2018. predsjednik Mnangagwa osnovao istražno povjerenstvo koje je u prosincu 2018. zaključilo da su prosvjede zbog kojih je došlo do znatne materijalne štete i ozljeda potaknule i organizirale sigurnosne snage i članovi Saveza Pokreta za demokratske promjene (Movement for Democratic Change – MDC) te da je raspoređivanje vojske opravdano i u skladu s Ustavom; budući da je oporba odbila to izvješće; budući da je povjerenstvo pozvalo na pokretanje istrage u okviru sigurnosnih snaga i na kazneni progon osoba koje su počinile zločine te preporučilo plaćanje naknade žrtvama; |
| --- | --- |

H.

budući da je u rujnu 2018. predsjednik Mnangagwa osnovao istražno povjerenstvo koje je u prosincu 2018. zaključilo da su prosvjede zbog kojih je došlo do znatne materijalne štete i ozljeda potaknule i organizirale sigurnosne snage i članovi Saveza Pokreta za demokratske promjene (Movement for Democratic Change – MDC) te da je raspoređivanje vojske opravdano i u skladu s Ustavom; budući da je oporba odbila to izvješće; budući da je povjerenstvo pozvalo na pokretanje istrage u okviru sigurnosnih snaga i na kazneni progon osoba koje su počinile zločine te preporučilo plaćanje naknade žrtvama;

| I. | budući da su se političke napetosti drastično povećale od izbora, ozbiljno ugrožavajući demokratski napredak pokrenut toj zemlji; |
| --- | --- |

I.

budući da su se političke napetosti drastično povećale od izbora, ozbiljno ugrožavajući demokratski napredak pokrenut toj zemlji;

| J. | budući da su kolaps ekonomije, manjak pristupa socijalnim uslugama i porast cijena najosnovnijih proizvoda izazvali ljutnju kod građana; budući da je u Zimbabveu u razdoblju od 14. do 18. siječnja 2019. došlo do naglog porasta broja prosvjeda i demonstracija tijekom općeg štrajka u čitavoj zemlji na inicijativu Kongresa sindikata Zimbabvea (ZCTU) zbog povećanja cijena goriva od 150 %; budući da su prosvjedi također bili odgovor na sve veće siromaštvo, slabu ekonomiju i pad životnog standarda; |
| --- | --- |

J.

budući da su kolaps ekonomije, manjak pristupa socijalnim uslugama i porast cijena najosnovnijih proizvoda izazvali ljutnju kod građana; budući da je u Zimbabveu u razdoblju od 14. do 18. siječnja 2019. došlo do naglog porasta broja prosvjeda i demonstracija tijekom općeg štrajka u čitavoj zemlji na inicijativu Kongresa sindikata Zimbabvea (ZCTU) zbog povećanja cijena goriva od 150 %; budući da su prosvjedi također bili odgovor na sve veće siromaštvo, slabu ekonomiju i pad životnog standarda;

| K. | budući da je, s obzirom na taj prosvjedni pokret, vlada 14. siječnja 2019. osudila „namjerni plan za potkopavanje ustavnog poretka” te je zajamčila da će „na odgovarajući način reagirati na urote kojima je cilj potkopavanje mira”; |
| --- | --- |

K.

budući da je, s obzirom na taj prosvjedni pokret, vlada 14. siječnja 2019. osudila „namjerni plan za potkopavanje ustavnog poretka” te je zajamčila da će „na odgovarajući način reagirati na urote kojima je cilj potkopavanje mira”;

| L. | budući da je interventna policija odgovorila pretjeranim nasiljem i kršenjima ljudskih prava, uključujući korištenje bojnog streljiva, proizvoljna uhićenja, otmice, pretres zdravstvenih ustanova u kojima su liječene žrtve represije, brza i masovna suđenja uhićenim osobama, mučenje uhićenih osoba, slučajeve silovanja i uništavanje privatnih i javnih dobara; |
| --- | --- |

L.

budući da je interventna policija odgovorila pretjeranim nasiljem i kršenjima ljudskih prava, uključujući korištenje bojnog streljiva, proizvoljna uhićenja, otmice, pretres zdravstvenih ustanova u kojima su liječene žrtve represije, brza i masovna suđenja uhićenim osobama, mučenje uhićenih osoba, slučajeve silovanja i uništavanje privatnih i javnih dobara;

| M. | budući da je Komisija za ljudska prava koju je imenovala vlada objavila izvješće u kojem se navodi da su vojnici i policija koristili sustavno mučenje; |
| --- | --- |

M.

budući da je Komisija za ljudska prava koju je imenovala vlada objavila izvješće u kojem se navodi da su vojnici i policija koristili sustavno mučenje;

| N. | budući da je od tada ubijeno 17 ljudi, a stotine su ranjene; budući da je oko tisuću osoba uhićeno, što podrazumijeva i djecu u dobi od 9 do 16 godina, a oko dvije trećine uhićenih osoba odbijen je zahtjev za jamčevinu; budući da su mnogi i dalje nezakonito pritvoreni te su navodno pretučeni i napadani dok su bili u pritvoru; |
| --- | --- |

N.

budući da je od tada ubijeno 17 ljudi, a stotine su ranjene; budući da je oko tisuću osoba uhićeno, što podrazumijeva i djecu u dobi od 9 do 16 godina, a oko dvije trećine uhićenih osoba odbijen je zahtjev za jamčevinu; budući da su mnogi i dalje nezakonito pritvoreni te su navodno pretučeni i napadani dok su bili u pritvoru;

| O. | budući da je iz dokaza vidljivo da je vojska u velikoj mjeri odgovorna za ubojstva, silovanja i oružane pljačke; budući da se stotine aktivista i oporbenih službenika još uvijek skriva; |
| --- | --- |

O.

budući da je iz dokaza vidljivo da je vojska u velikoj mjeri odgovorna za ubojstva, silovanja i oružane pljačke; budući da se stotine aktivista i oporbenih službenika još uvijek skriva;

| P. | budući da su lokalni i međunarodni akteri, uključujući EU, u velikoj mjeri osudili reakciju vlade na prosvjede kao „nerazmjernu” i „prekomjernu”; |
| --- | --- |

P.

budući da su lokalni i međunarodni akteri, uključujući EU, u velikoj mjeri osudili reakciju vlade na prosvjede kao „nerazmjernu” i „prekomjernu”;

| Q. | budući da se režim koristi prekidom telekomunikacija kao instrumentom kojim se sprječava koordinacija demonstracija organiziranih na društvenim mrežama; budući da su mobilne i fiksne telefonske linije, kao i internet i društvene mreže, u više navrata bili blokirani kako bi se onemogućili pristup informacijama i komunikacija te kako bi se prikrila masovna kršenja ljudskih prava koja se vlada spremala počiniti; budući da je Visoki sud Zimbabvea zaključio da je primjena Zakona o presretanju komunikacijskih kanala kako bi se obustavila komunikacija preko interneta nezakonita; |
| --- | --- |

Q.

budući da se režim koristi prekidom telekomunikacija kao instrumentom kojim se sprječava koordinacija demonstracija organiziranih na društvenim mrežama; budući da su mobilne i fiksne telefonske linije, kao i internet i društvene mreže, u više navrata bili blokirani kako bi se onemogućili pristup informacijama i komunikacija te kako bi se prikrila masovna kršenja ljudskih prava koja se vlada spremala počiniti; budući da je Visoki sud Zimbabvea zaključio da je primjena Zakona o presretanju komunikacijskih kanala kako bi se obustavila komunikacija preko interneta nezakonita;

| R. | budući da su vlasti organizirale masovne potrage za prosvjednicima od vrata do vrata, odvodeći mirne prosvjednike, borce za ljudska prava, političke aktiviste, istaknute vođe civilnog društva i njihove rođake iz njihovih domova; |
| --- | --- |

R.

budući da su vlasti organizirale masovne potrage za prosvjednicima od vrata do vrata, odvodeći mirne prosvjednike, borce za ljudska prava, političke aktiviste, istaknute vođe civilnog društva i njihove rođake iz njihovih domova;

| S. | budući da su susjedne zemlje kao što je Južna Afrika postale odredište u koje građani Zimbabvea bježe od političkog ugnjetavanja i gospodarskih poteškoća; |
| --- | --- |

S.

budući da su susjedne zemlje kao što je Južna Afrika postale odredište u koje građani Zimbabvea bježe od političkog ugnjetavanja i gospodarskih poteškoća;

| T. | budući da policija kontinuirano zloupotrebljava postojeće zakone, kao što je Zakon o javnom redu i sigurnosti (Public Order and Security Act, POSA), kako bi opravdala pritisak na članove oporbe i aktiviste za ljudska prava te zabranila zakonite i mirne prosvjede; |
| --- | --- |

T.

budući da policija kontinuirano zloupotrebljava postojeće zakone, kao što je Zakon o javnom redu i sigurnosti (Public Order and Security Act, POSA), kako bi opravdala pritisak na članove oporbe i aktiviste za ljudska prava te zabranila zakonite i mirne prosvjede;

| U. | budući da je statistika Zimbabvea u pogledu ljudskih prava i demokracije jedna od najnižih na svijetu; budući da su građani Zimbabvea i borci za ljudska prava i dalje žrtve napada, govora mržnje, kampanja ocrnjivanja, zastrašivanja i uznemiravanja te da su zabilježena redovita izvješća o mučenju; |
| --- | --- |

U.

budući da je statistika Zimbabvea u pogledu ljudskih prava i demokracije jedna od najnižih na svijetu; budući da su građani Zimbabvea i borci za ljudska prava i dalje žrtve napada, govora mržnje, kampanja ocrnjivanja, zastrašivanja i uznemiravanja te da su zabilježena redovita izvješća o mučenju;

| V. | budući da je predsjednik pozvao na nacionalni dijalog koji je započeo 6. veljače i pozvao sve političke stranke da sudjeluju, no glavna oporbena stranka Pokret za demokratsku promjenu (MDC) odbila je sudjelovati; |
| --- | --- |

V.

budući da je predsjednik pozvao na nacionalni dijalog koji je započeo 6. veljače i pozvao sve političke stranke da sudjeluju, no glavna oporbena stranka Pokret za demokratsku promjenu (MDC) odbila je sudjelovati;

| W. | budući da je Zimbabve potpisnik Sporazuma iz Cotonoua, čijim se člankom 96. utvrđuje da je poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda ključni element suradnje između država AKP-a i EU-a; |
| --- | --- |

W.

budući da je Zimbabve potpisnik Sporazuma iz Cotonoua, čijim se člankom 96. utvrđuje da je poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda ključni element suradnje između država AKP-a i EU-a;

| 1. | ističe svoju jednoglasnu želju da Zimbabve postane miroljubiva, demokratska i prosperitetna država u kojoj se prema svim građanima postupa dobro i jednako, u skladu sa zakonom, i u kojoj organi države djeluju u ime građana, a ne protiv njih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | oštro osuđuje nasilje tijekom nedavnih prosvjeda u Zimbabveu; čvrsto vjeruje da su mirni prosvjedi dio demokratskog procesa i da se reagiranje uz prekomjernu uporabu sile mora izbjegavati u svim okolnostima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva predsjednika Mnangagwa da ostane vjeran svojim inauguracijskim obećanjima, da brzo preuzme kontrolu nad situacijom te da Zimbabve ponovno usmjeri na put pomirenja, poštovanja demokracije i vladavine prava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potiče vlasti Zimbabvea da odmah prekinu zlostavljanje koje provode sigurnosne snage te da brzo i nepristrano istraže sve navode o prekomjernoj uporabi sile koju koriste policija i državni službenici kako bi se utvrdili slučajevi pojedinačne odgovornosti i zajamčilo preuzimanje odgovornosti za počinjena djela; podsjeća na to da se ustavom Zimbabvea predviđa osnivanje neovisnog tijela za istrage pritužbi o povredama dužnosti od strane policije i vojske, no da ga vlada tek treba uspostaviti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | potiče vladu Zimbabvea da hitno povuče sve vojno osoblje i paravojnu skupinu mladih razmještene diljem zemlje, koji teroriziraju građane jasno kršeći Ustav Zimbabvea; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da su sloboda okupljanja, udruživanja i izražavanja ključni elementi svake demokracije; naglašava da je izražavanje mišljenja na nenasilan način ustavno pravo svih građana Zimbabvea te podsjeća vlasti na njihovu obvezu da štite pravo svih građana na prosvjedovanje protiv sve gorih socijalnih i ekonomskih uvjeta u zemlji; poziva vladu da stane na kraj ciljanom progonu vođa i članova Kongresa sindikata Zimbabvea; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe temeljnu ulogu oporbe u demokratskom društvu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apelira na vlasti Zimbabvea da smjesta i bezuvjetno puste na slobodu sve političke zatvorenike; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva vladu Zimbabvea da odmah zaustavi uznemiravanje i kriminalizaciju aktera civilnog društva i prizna legitimnu ulogu boraca za ljudska prava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | traži od vlade Zimbabvea da djeluje u skladu s odredbama Deklaracije UN-a o borcima za ljudska prava i međunarodnim instrumentima u području ljudskih prava koje je Zimbabve ratificirao; |
| --- | --- |

10.

| 11. | duboko je zabrinut zbog prijavljenih slučajeva kršenja zakonitog postupka njegovim ubrzavanjem i provođenjem masovnih suđenja; ustraje u tome da pravosuđe mora poštovati vladavinu prava i zajamčiti da se njegova neovisnost i pravo na pošteno suđenje poštuju u svim okolnostima; osuđuje sva uhićenja provedena bez iznošenja optužbi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva vlasti Zimbabvea da poduzmu brze, temeljite, nepristrane i neovisne istrage o navodnim kršenjima i povredama ljudskih prava, uključujući silovanje i seksualno nasilje koje provode sigurnosne snage, te da odgovorne privedu pravdi; zahtijeva da se žrtvama takvog seksualnog nasilja omogući pristup zdravstvenim uslugama bez straha od odmazde; |
| --- | --- |

12.

| 13. | osuđuje isključivanje interneta koje je vlastima omogućilo da prikriju kršenja ljudskih prava koja su počinile vojne snage i unutarnje sigurnosne snage te ometaju neovisno izvještavanje i dokumentiranje kršenja tijekom isključenja i neposredno nakon izbora; naglašava da je pristup informacijama pravo koje vlasti moraju poštovati u skladu sa svojim ustavnim i međunarodnim obvezama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | osuđuje zloupotrebu Zakona o javnom redu i sigurnosti i njegovu restriktivnu prirodu te poziva vlasti Zimbabvea da usklade zakonodavstvo s međunarodnim standardima za zaštitu i promicanje ljudskih prava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izražava posebnu zabrinutost zbog ekonomske i socijalne situacije u Zimbabveu; podsjeća da su glavni problemi te zemlje siromaštvo, nezaposlenost te kronična pothranjenost i glad; smatra da se ti problemi mogu riješiti samo provedbom ambicioznih politika u području zapošljavanja, obrazovanja, zdravstva i poljoprivrede; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva sve političke aktere na primjenu odgovornosti i suzdržanosti, a napose da se suzdrže od poticanja na nasilje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća vladu Zimbabvea da je podrška Europske unije i njezinih država članica u kontekstu Sporazuma iz Cotonoua, te trgovine, razvoja i gospodarske pomoći uvjetovana njegovim poštovanjem vladavine prava i međunarodnih konvencija i ugovora čiji je potpisnik; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća na to da dugoročna potpora ovisi o sveobuhvatnim reformama, a ne samo obećanjima; poziva na to da se europska suradnja sa Zimbabveom temelji na vrijednosti i da bude čvrsta u pogledu zauzimanja stava prema vlastima Zimbabvea; |
| --- | --- |

18.

| 19. | potiče vladu da odmah provede preporuke koje je u klimi poslijeizbornog nasilja sastavila istražna komisija, posebno one u vezi s promicanjem političke tolerancije i odgovornog vodstva te uspostavom nacionalnog dijaloga koji se provodi na vjerodostojan, uključiv, transparentan i odgovoran način; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prima na znanje volju vlade da ispuni obveze u pogledu reformi; naglašava, međutim, da te reforme trebaju biti i političke i gospodarske; potiče vladu, oporbu, predstavnike civilnog društva i vjerske vođe da se ravnopravno uključe u nacionalni dijalog u okviru kojeg se poštuju i štite ljudska prava; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva vladu da u potpunosti provede preporuke misije EU-a za promatranje izbora, posebno u vezi s vladavinom prava i uključivim političkim okruženjem; ističe deset prioritetnih preporuka koje je utvrdila misija EU-a za promatranje izbora i koje su iznesene u pismu glavnog promatrača od 10. listopada 2018., koje je upućeno predsjednika Mnangagwi, a kojima se u prvom redu žele stvoriti jednaki uvjeti za sve političke stranke, osigurati jasniji i koherentan pravni okvir, osnažiti Izborno povjerenstvo Zimbabvea kako bi postalo uistinu neovisno i transparentno, čime bi se vratilo povjerenje u izborni proces, zajamčiti da se jačanjem neovisnosti izbornog povjerenstva ono oslobodi nadzora vlade pri odobravanju svojih propisa te stvoriti uključiviji izborni postupak; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva izaslanstvo EU-a i veleposlanstva država članica EU-a u Zimbabveu da nastave pomno pratiti razvoj situacije u zemlji i da koriste sve odgovarajuće alate kako bi pružili podršku borcima za ljudska prava, organizacijama civilnog društva i sindikatima, da promiču ključne elemente Sporazuma iz Cotonoua i da podrže prodemokratske pokrete; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU da pojača politički dijalog sa Zimbabveom u području ljudskih prava na temelju članka 8. Sporazuma iz Cotonoua; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Europsko vijeće da preispita svoje mjere ograničavanja protiv pojedinaca i subjekata u Zimbabveu, uključujući mjere čije je provođenje u svjetlu preuzimanja odgovornosti za nedavno nasilje u državi trenutačno odgođeno; |
| --- | --- |

24.

| 25. | potiče međunarodnu zajednicu, posebno Južnoafričku razvojnu zajednicu i Afričku uniju, da Zimbabveu pruže aktivniju pomoć u pronalasku održivog demokratskog rješenja za trenutačnu krizu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | potiče susjedne zemlje da poštuju odredbe međunarodnog prava i zaštite one koji bježe od nasilja u Zimbabveu tako da im prije svega u dogledno vrijeme pruže azil; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladi i parlamentu Zimbabvea, vladama zemalja Južnoafričke razvojne zajednice i Afričke unije te glavnom tajniku Commonwealtha. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  SL L 42, 18.2.2017., str. 11.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/133 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/133

---

P8_TA(2019)0117

Borci za prava žena u Saudijskoj Arabiji

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o borcima za prava žena u Saudijskoj Arabiji (2019/2564(RSP))

(2020/C 449/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Saudijskoj Arabiji, osobito rezoluciju od 11. ožujka 2014. o Saudijskoj Arabiji, njezinim odnosima s EU-om i ulozi na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi (1), rezoluciju od 12. veljače 2015. o slučaju g. Raifa Badawija u Saudijskoj Arabiji (2), rezoluciju od 8. listopada 2015. o slučaju Alija Muhameda al-Nimra (3), rezoluciju od 31. svibnja 2018. o položaju boraca za prava žena u Saudijskoj Arabiji (4) te rezoluciju od 25. listopada 2018. o ubojstvu novinara Džemala Hašogdžija u saudijskom konzulatu u Istanbulu (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Saudijskoj Arabiji, osobito rezoluciju od 11. ožujka 2014. o Saudijskoj Arabiji, njezinim odnosima s EU-om i ulozi na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi (1), rezoluciju od 12. veljače 2015. o slučaju g. Raifa Badawija u Saudijskoj Arabiji (2), rezoluciju od 8. listopada 2015. o slučaju Alija Muhameda al-Nimra (3), rezoluciju od 31. svibnja 2018. o položaju boraca za prava žena u Saudijskoj Arabiji (4) te rezoluciju od 25. listopada 2018. o ubojstvu novinara Džemala Hašogdžija u saudijskom konzulatu u Istanbulu (5),

| — | uzimajući u obzir izjavu od 29. svibnja 2018. glasnogovornika visokog povjerenika UN-a za ljudska prava o nedavnim uhićenjima u Saudijskoj Arabiji, kao i njegovu izjavu od 31. srpnja 2018. o proizvoljnom pritvaranju boraca i aktivista za ljudska prava u Saudijskoj Arabiji, među ostalim i aktivista za prava žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu od 29. svibnja 2018. glasnogovornika visokog povjerenika UN-a za ljudska prava o nedavnim uhićenjima u Saudijskoj Arabiji, kao i njegovu izjavu od 31. srpnja 2018. o proizvoljnom pritvaranju boraca i aktivista za ljudska prava u Saudijskoj Arabiji, među ostalim i aktivista za prava žena,

| — | uzimajući u obzir izjavu nekoliko posebnih izvjestitelja UN-a od 12. listopada 2018., u kojoj se poziva na hitno oslobođenje svih boraca za prava žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu nekoliko posebnih izvjestitelja UN-a od 12. listopada 2018., u kojoj se poziva na hitno oslobođenje svih boraca za prava žena,

| — | uzimajući u obzir izvješće Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava iz prosinca 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava iz prosinca 2017.,

| — | uzimajući u obzir da je Saudijska Arabija članica Vijeća UN-a za ljudska prava i Komisije UN-a o statusu žena, kao i, od siječnja 2019., Izvršnog vijeća te Komisije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je Saudijska Arabija članica Vijeća UN-a za ljudska prava i Komisije UN-a o statusu žena, kao i, od siječnja 2019., Izvršnog vijeća te Komisije,

| — | uzimajući u obzir govor povjerenika Christosa Stylianidesa u ime potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku tijekom rasprave u Europskom parlamentu od 4. srpnja 2017. o izboru Saudijske Arabije za članicu Komisije UN-a o statusu žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor povjerenika Christosa Stylianidesa u ime potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku tijekom rasprave u Europskom parlamentu od 4. srpnja 2017. o izboru Saudijske Arabije za članicu Komisije UN-a o statusu žena,

| — | uzimajući u obzir uvodni govor potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice na 5. ministarskom sastanku EU-a i Lige arapskih država, i njezine riječi: „smatram da suradnja između Europe i arapskog svijeta nikad nije bila ovako važna, ali i potrebna”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uvodni govor potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice na 5. ministarskom sastanku EU-a i Lige arapskih država, i njezine riječi: „smatram da suradnja između Europe i arapskog svijeta nikad nije bila ovako važna, ali i potrebna”,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW),

| — | uzimajući u obzir zaključna zapažanja Odbora za uklanjanje svih oblika diskriminacije žena od 9. ožujka 2018. o kombiniranom trećem i četvrtom periodičnom izvješću o Saudijskoj Arabiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključna zapažanja Odbora za uklanjanje svih oblika diskriminacije žena od 9. ožujka 2018. o kombiniranom trećem i četvrtom periodičnom izvješću o Saudijskoj Arabiji,

| — | uzimajući u obzir izvješće Povjerenstva za preispitivanje odluka o pritvoru o aktivistima za prava žena koji su pritvoreni u Saudijskoj Arabiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Povjerenstva za preispitivanje odluka o pritvoru o aktivistima za prava žena koji su pritvoreni u Saudijskoj Arabiji,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog zakona protiv uznemiravanja, koji je 28. svibnja 2018. usvojila Savjetodavna skupština Saudijske Arabije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog zakona protiv uznemiravanja, koji je 28. svibnja 2018. usvojila Savjetodavna skupština Saudijske Arabije,

| — | uzimajući u obzir univerzalni periodični pregled Saudijske Arabije iz studenog 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir univerzalni periodični pregled Saudijske Arabije iz studenog 2018.,

| — | uzimajući u obzir svjetski indeks slobode medija za 2018. organizacije Reporteri bez granica, prema kojemu je Saudijska Arabija 169. od 180 zemalja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svjetski indeks slobode medija za 2018. organizacije Reporteri bez granica, prema kojemu je Saudijska Arabija 169. od 180 zemalja,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir da je 2015. saudijskom blogeru Raifu Badawiju dodijeljena Nagrada Saharov za slobodu mišljenja i izražavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je 2015. saudijskom blogeru Raifu Badawiju dodijeljena Nagrada Saharov za slobodu mišljenja i izražavanja,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su aktivisti koje su saudijske vlasti uhitile zbog aktivizma za prava žena i dalje pritvoreni bez optužnice; budući da su među spomenutima aktivistkinje za prava žena Loujain al-Hathloul, Aziza al-Yousef, Eman al-Nafjan, Nouf Abdulaziz, Mayaa al-Zahrani, Samar Badawi, Nassima al-Sada, Shadan al-Anezi, Abir Namankani, Amal al-Harbi i Hatoon al-Fassi, kao i muškarci koji podupiru taj pokret, među ostalim Mohammed al-Rabea; budući da su ti aktivisti poznati po svojoj kampanji protiv zabrane vožnje za žene i za ukidanje sustava muškog skrbništva; budući da su uhićeni neposredno prije očekivanog ukidanja zabrane vožnje za žene 24. lipnja 2018.; budući da će nekima od njih navodno suditi specijalizirani kazneni sud, prvotno osnovan kako bi se sudilo osobama pritvorenima zbog kaznenih djela povezanih s terorizmom; |
| --- | --- |

A.

budući da su aktivisti koje su saudijske vlasti uhitile zbog aktivizma za prava žena i dalje pritvoreni bez optužnice; budući da su među spomenutima aktivistkinje za prava žena Loujain al-Hathloul, Aziza al-Yousef, Eman al-Nafjan, Nouf Abdulaziz, Mayaa al-Zahrani, Samar Badawi, Nassima al-Sada, Shadan al-Anezi, Abir Namankani, Amal al-Harbi i Hatoon al-Fassi, kao i muškarci koji podupiru taj pokret, među ostalim Mohammed al-Rabea; budući da su ti aktivisti poznati po svojoj kampanji protiv zabrane vožnje za žene i za ukidanje sustava muškog skrbništva; budući da su uhićeni neposredno prije očekivanog ukidanja zabrane vožnje za žene 24. lipnja 2018.; budući da će nekima od njih navodno suditi specijalizirani kazneni sud, prvotno osnovan kako bi se sudilo osobama pritvorenima zbog kaznenih djela povezanih s terorizmom;

| B. | budući da se borkinja za ljudska prava Israa al-Ghomgham, iz regije Qatif, i dalje nalazi u proizvoljnom pritvoru; budući da je nedavno povučena smrtna kazna koja joj je izrečena, no da su protiv nje i dalje na snazi neutvrđene optužbe; budući da postoje razlozi za zabrinutost zbog fizičkog i mentalnog stanja Israe al-Ghomgham; |
| --- | --- |

B.

budući da se borkinja za ljudska prava Israa al-Ghomgham, iz regije Qatif, i dalje nalazi u proizvoljnom pritvoru; budući da je nedavno povučena smrtna kazna koja joj je izrečena, no da su protiv nje i dalje na snazi neutvrđene optužbe; budući da postoje razlozi za zabrinutost zbog fizičkog i mentalnog stanja Israe al-Ghomgham;

| C. | budući da su, prema navodima, saudijski ispitivači mučili, uznemiravali i seksualno zlostavljali barem tri aktivistkinje pritvorene u svibnju 2018.; budući da je članovima obiteljima aktivistkinja, primjerice roditeljima Loujain al-Hathloul, izrečena zabrana putovanja; |
| --- | --- |

C.

budući da su, prema navodima, saudijski ispitivači mučili, uznemiravali i seksualno zlostavljali barem tri aktivistkinje pritvorene u svibnju 2018.; budući da je članovima obiteljima aktivistkinja, primjerice roditeljima Loujain al-Hathloul, izrečena zabrana putovanja;

| D. | budući da je Ministarstvo medija Saudijske Arabije odbacilo optužbe o mučenju pritvorenika kao neutemeljene; |
| --- | --- |

D.

budući da je Ministarstvo medija Saudijske Arabije odbacilo optužbe o mučenju pritvorenika kao neutemeljene;

| E. | budući da je Loujain al-Hathloul u pritvoru od ožujka 2018. nakon što je prisustvovala sjednici Odbora UN-a za uklanjanje diskriminacije žena u vezi s pregledom stanja u Saudijskoj Arabiji; budući da je između svibnja i rujna 2018. boravila u samici, te je, prema navodima njezinih roditelja, tada bila i žrtva mučenja; |
| --- | --- |

E.

budući da je Loujain al-Hathloul u pritvoru od ožujka 2018. nakon što je prisustvovala sjednici Odbora UN-a za uklanjanje diskriminacije žena u vezi s pregledom stanja u Saudijskoj Arabiji; budući da je između svibnja i rujna 2018. boravila u samici, te je, prema navodima njezinih roditelja, tada bila i žrtva mučenja;

| F. | budući da je nakon objave navoda o njezinu mučenju izaslanstvo Saudijskog povjerenstva za ljudska prava posjetilo Loujain al-Hathloul; budući da nisu mogli zajamčiti njezinu zaštitu; budući da ju je nakon toga posjetio i javni tužitelj kako bi zabilježio njezino svjedočanstvo; |
| --- | --- |

F.

budući da je nakon objave navoda o njezinu mučenju izaslanstvo Saudijskog povjerenstva za ljudska prava posjetilo Loujain al-Hathloul; budući da nisu mogli zajamčiti njezinu zaštitu; budući da ju je nakon toga posjetio i javni tužitelj kako bi zabilježio njezino svjedočanstvo;

| G. | budući da je Loujain al-Hathloul nominirana za Nobelovu nagradu za mir za 2019.; |
| --- | --- |

G.

budući da je Loujain al-Hathloul nominirana za Nobelovu nagradu za mir za 2019.;

| H. | budući da u Saudijskoj Arabiji i dalje vrijede najstroža ograničenja za žene, unatoč nedavnim reformama koje je vlada provela za promicanje prava žena u sektoru zapošljavanja; budući da je saudijski politički i društveni sustav i dalje diskriminatoran, te su žene zbog njega građani drugog reda, ne dopušta slobodu vjeroispovijesti i uvjerenja te ozbiljno diskriminira mnogobrojnu stranu radnu snagu u zemlji i oštro suzbija svako neslaganje; |
| --- | --- |

H.

budući da u Saudijskoj Arabiji i dalje vrijede najstroža ograničenja za žene, unatoč nedavnim reformama koje je vlada provela za promicanje prava žena u sektoru zapošljavanja; budući da je saudijski politički i društveni sustav i dalje diskriminatoran, te su žene zbog njega građani drugog reda, ne dopušta slobodu vjeroispovijesti i uvjerenja te ozbiljno diskriminira mnogobrojnu stranu radnu snagu u zemlji i oštro suzbija svako neslaganje;

| I. | budući da Saudijska Arabija ima niz diskriminirajućih zakona, posebno pravne odredbe koje se odnose na osobni status, položaj radnica migranata, Zakonik o civilnom statusu, Zakon o radu, Zakon o državljanstvu i sustav muškog skrbništva, prema kojemu žene mogu ostvariti većinu svojih prava iz konvencije CEDAW tek nakon što to odobri muški skrbnik; |
| --- | --- |

I.

budući da Saudijska Arabija ima niz diskriminirajućih zakona, posebno pravne odredbe koje se odnose na osobni status, položaj radnica migranata, Zakonik o civilnom statusu, Zakon o radu, Zakon o državljanstvu i sustav muškog skrbništva, prema kojemu žene mogu ostvariti većinu svojih prava iz konvencije CEDAW tek nakon što to odobri muški skrbnik;

| J. | budući da je u okviru sustava muškog skrbništva saudijskim ženama uskraćena i najosnovnija kontrola nad njihovim životima; budući da su i dalje na snazi diskriminirajući zakoni povezani s brakom i razvodom, te da su žene zakonski obvezne zatražiti dopuštenje muškog skrbnika za upis u visoko obrazovanje, traženje posla, putovanje ili brak; budući da saudijske žene u braku sa strancima, za razliku od muškaraca, ne mogu prenijeti svoje državljanstvo svojoj djeci ili supružnicima; |
| --- | --- |

J.

budući da je u okviru sustava muškog skrbništva saudijskim ženama uskraćena i najosnovnija kontrola nad njihovim životima; budući da su i dalje na snazi diskriminirajući zakoni povezani s brakom i razvodom, te da su žene zakonski obvezne zatražiti dopuštenje muškog skrbnika za upis u visoko obrazovanje, traženje posla, putovanje ili brak; budući da saudijske žene u braku sa strancima, za razliku od muškaraca, ne mogu prenijeti svoje državljanstvo svojoj djeci ili supružnicima;

| K. | budući da je opća zadrška Saudijske Arabije u pogledu konvencije CEDAW prema mišljenju Odbora za uklanjanje diskriminacije žena nespojiva s ciljem i namjenom Konvencije i u skladu s njezinim člankom 28. nedopuštena; |
| --- | --- |

K.

budući da je opća zadrška Saudijske Arabije u pogledu konvencije CEDAW prema mišljenju Odbora za uklanjanje diskriminacije žena nespojiva s ciljem i namjenom Konvencije i u skladu s njezinim člankom 28. nedopuštena;

| L. | budući da su, otkad je u lipnju 2017. na vlast stupio prijestolonasljednik Mohammed bin Salman al-Saud, mnogi aktivni borci za ljudska prava, aktivisti i kritičari proizvoljno pritvoreni ili nepravedno osuđeni na dugotrajne zatvorske kazne zbog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja; |
| --- | --- |

L.

budući da su, otkad je u lipnju 2017. na vlast stupio prijestolonasljednik Mohammed bin Salman al-Saud, mnogi aktivni borci za ljudska prava, aktivisti i kritičari proizvoljno pritvoreni ili nepravedno osuđeni na dugotrajne zatvorske kazne zbog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja;

| M. | budući da je plan reforme Vizija 2030., usmjeren na gospodarsku i društvenu preobrazbu zemlje, među ostalim na temelju osnaživanja žena, trebao biti istinska prilika za saudijske žene da osiguraju svoju pravnu emancipaciju, što je ključno za potpuno uživanje prava u skladu s CEDAW-om; no budući da je nedavni val uhićenja i navodnog mučenja aktivista za prava žena u suprotnosti s tim ciljem i može skrenuti pozornost s plana reformi; budući da programu Vizija 2030. nedostaje odgovarajući pravni okvir; |
| --- | --- |

M.

budući da je plan reforme Vizija 2030., usmjeren na gospodarsku i društvenu preobrazbu zemlje, među ostalim na temelju osnaživanja žena, trebao biti istinska prilika za saudijske žene da osiguraju svoju pravnu emancipaciju, što je ključno za potpuno uživanje prava u skladu s CEDAW-om; no budući da je nedavni val uhićenja i navodnog mučenja aktivista za prava žena u suprotnosti s tim ciljem i može skrenuti pozornost s plana reformi; budući da programu Vizija 2030. nedostaje odgovarajući pravni okvir;

| N. | budući da su sloboda izražavanja i sloboda tiska i medija, na internetu i izvan njega, ključni preduvjeti i katalizatori za demokratizaciju i reformu te bitni za nadzor vlasti; |
| --- | --- |

N.

budući da su sloboda izražavanja i sloboda tiska i medija, na internetu i izvan njega, ključni preduvjeti i katalizatori za demokratizaciju i reformu te bitni za nadzor vlasti;

| O. | budući da je Saudijska Arabija među vodećim zemljama svijeta u pogledu broja pogubljenja; budući da je između 2014. i 2017. prosječan godišnji broj pogubljenja iznosio barem 126; budući da vlasti izriču smrtnu kaznu za nenasilna kaznena djela, kao što su krijumčarenje droga, izdaja i preljub; budući da je apostazija, koja prema međunarodnom pravu ne bi trebala biti kriminalizirana, također dovela do primjene smrtne kazne; |
| --- | --- |

O.

budući da je Saudijska Arabija među vodećim zemljama svijeta u pogledu broja pogubljenja; budući da je između 2014. i 2017. prosječan godišnji broj pogubljenja iznosio barem 126; budući da vlasti izriču smrtnu kaznu za nenasilna kaznena djela, kao što su krijumčarenje droga, izdaja i preljub; budući da je apostazija, koja prema međunarodnom pravu ne bi trebala biti kriminalizirana, također dovela do primjene smrtne kazne;

| P. | budući da indeks ljudskog razvoja UN-a za 2018. za Saudijsku Arabiju iznosi 0,853 te da se u skladu s tim zemlja nalazi na 39. mjestu među 188 zemalja i teritorija; budući da indeks rodne nejednakosti UN-a za 2017. za Saudijsku Arabiju iznosi 0,234 te da se zemlja nalazi na 39. mjestu među 189 zemalja; budući da indeks rodnog razvoja UN-a za Saudijsku Arabiju iznosi 0,877 (39. zemlja na svijetu); |
| --- | --- |

P.

budući da indeks ljudskog razvoja UN-a za 2018. za Saudijsku Arabiju iznosi 0,853 te da se u skladu s tim zemlja nalazi na 39. mjestu među 188 zemalja i teritorija; budući da indeks rodne nejednakosti UN-a za 2017. za Saudijsku Arabiju iznosi 0,234 te da se zemlja nalazi na 39. mjestu među 189 zemalja; budući da indeks rodnog razvoja UN-a za Saudijsku Arabiju iznosi 0,877 (39. zemlja na svijetu);

| 1. | snažno osuđuje pritvaranje borkinja za ljudska prava, koje su vodile kampanju za ukidanje zabrane vožnje za žene, kao i svih miroljubivih boraca za ljudska prava, novinara, pravnika i aktivista, te izražava nevjericu zbog vjerodostojnih navoda o sustavnom mučenju više njih, među ostalim Loujain al-Hathloul; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva saudijske vlasti da smjesta i bezuvjetno oslobode spomenute borce za prava žena kao i sve borce za ljudska prava, pravnike, novinare i druge zatvorenike savjesti koji su pritvoreni i osuđeni samo zbog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja i mirnog djelovanja u području ljudskih prava, te da omoguće međunarodnim neovisnim promatračima da se sastanu sa zadržanim borkinjama za ljudska prava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva saudijske vlasti da pritvorenicima olakšaju pristup neovisnim liječnicima; ističe da se prema svim pritvorenicima, uključujući i borce za ljudska prava, mora postupati u skladu sa skupom načela za zaštitu svih osoba u bilo kojem obliku pritvora ili zatvora koji je usvojen Rezolucijom 43/173 Opće skupštine UN-a od 9. prosinca 1988.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ustraje u tome da bi neovisni promatrači trebali obuhvaćati promatrače iz Delegacije EU-a u Saudijskoj Arabiji ili institucija EU-a, kao i mandatare UN-a u području ljudskih prava, primjerice posebnog izvjestitelja UN-a za mučenje i ostalo okrutno, neljudsko ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje, ili međunarodne nevladine organizacije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ustraje u tome da saudijske vlasti okončaju sve oblike uznemiravanja, među ostalim i na pravosudnoj razini, usmjerene protiv Loujain al-Hathloul Azize Al-Yousef, Eman al-Nafjan, Nouf Abdulaziz, Maye al-Zahrani, Samar Badawi, Nassime al-Sada, Shadan al-Anezi, Abir Namankani, Amal al-Harbi, Hatoon al-Fassi, Isre Al-Ghomgham, Mohammeda al-Rabea te svih ostalih boraca za ljudska prava u zemlji kako bi mogli nastaviti s radom bez neopravdanih prepreka i straha od odmazde protiv njih i njihovih obitelji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | osuđuje aktualnu represiju nad borcima za ljudska prava u Saudijskoj Arabiji i njihovo mučenje, uključujući borce za prava žena, kojom se potkopava vjerodostojnost procesa reforme u toj zemlji; osuđuje neprestanu i sustavnu diskriminaciju žena i djevojčica u Saudijskoj Arabiji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Saudijsku Arabiju da javno zajamči sigurnost svih pritvorenih aktivista, da pritvorenim ženama omogući pristup odvjetnicima i članovima obitelji, da pruži dokaze o njihovoj dobrobiti i pusti one pritvorene samo zbog miroljubivog zalaganja za reforme; |
| --- | --- |

7.

| 8. | odaje počast i izražava podršku saudijskim borcima za prava žena koji se zalažu za jednako i pošteno postupanje u svojem društvu, kao i onima koji su stali u obranu ljudskih prava bez obzira na poteškoće s kojima se suočavaju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | duboko je zabrinut zbog raširenosti rodno uvjetovanog nasilja u Saudijskoj Arabiji, koje se i dalje ne prijavljuje i ne dokumentira u dovoljnoj mjeri, a opravdava se nazadnim razlozima kao što je potreba da se žene discipliniraju pod skrbništvom muškaraca; potiče vlasti Saudijske Arabije da donesu sveobuhvatno zakonodavstvo za konkretno definiranje i kriminalizaciju svih oblika rodno uvjetovanog nasilja nad ženama, osobito genitalnog sakaćenja žena, silovanja, uključujući i silovanje u braku, seksualnog nasilja i seksualnog uznemiravanja te da uklone sve prepreke s kojima se žene suočavaju kad je riječ o pristupu pravosuđu; izražava duboku zabrinutost zbog navoda o raširenoj praksi dječjih brakova; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žali zbog postojanja sustava muškog skrbništva u kojem se još uvijek u mnogim područjima očekuje odobrenje muškog skrbnika, primjerice kad je riječ o međunarodnim putovanjima, pristupu uslugama zdravstvene zaštite, odabiru boravišta, braku, podnošenju pritužbi u okviru pravosudnog sustava i napuštanju državnih skloništa za zlostavljane žene ili prihvatnih centara; ističe da taj sustav odražava duboko ukorijenjen patrijarhalni sustav koji prevladava u zemlji; potiče vladu Saudijske Arabije da odmah ukine sustav muškog skrbništva i stavi izvan snage druge zakone kojima se diskriminiraju žene i djevojčice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primjećuje nedavno donošenje zakona na temelju kojeg se saudijske žene u obliku SMS poruke može obavijestiti o razvodu kako bi ih se zaštitilo od razvoda braka bez njihova znanja; naglašava da se tim zakonom nikako ne uzima u obzir činjenica da se saudijske žene mogu razvesti samo u iznimno malom broju slučajeva, primjerice uz suglasnost njihova supruga ili ako im je suprug naudio; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izražava zabrinutost zbog internetskih usluga koje održava vlada pomoću kojih muški skrbnici mogu pratiti žene, određivati kada i kako mogu prijeći saudijsku granicu i primati SMS poruke u stvarnom vremenu kada putuju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja ukidanje zabrane vožnje za žene u Saudijskoj Arabiji u okviru programa „Vizija 2030.”; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva saudijske vlasti na reviziju Zakona o udrugama i zakladama iz prosinca 2015. kako bi se aktivisticama omogućilo da se organiziraju te slobodno i samostalno djeluju bez neopravdanog uplitanja vlasti; također poziva na reviziju Zakona o borbi protiv terorizma, Zakona o borbi protiv kiberkriminaliteta i Zakona o tisku i tiskovinama, koji se opetovano koriste za kazneni progon boraca za ljudska prava, te svih diskriminatornih propisa prisutnih u pravnom sustavu, uključujući područja poput nasljeđivanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva saudijske vlasti da ratificiraju Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, da povuku zadršku u pogledu Konvencije UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena i da ratificiraju fakultativni protokol uz tu konvenciju kako bi saudijske žene u potpunosti uživale prava osigurana Konvencijom, kao i da ukinu dječje brakove, prisilne brakove i obvezna pravila odijevanja za žene; poziva Saudijsku Arabiju da uputi trajni poziv predstavnicima svih posebnih postupaka Vijeća UN-a za ljudska prava da posjete zemlju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da je uživanje prava na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja zaštićeno u okviru međunarodnog prava o ljudskim pravima; poziva saudijske vlasti da omoguće postojanje neovisnog tiska i medija na internetu i izvan njega te da svim stanovnicima Saudijske Arabije zajamče slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja; potiče vlasti Saudijske Arabije da ukinu ograničenja nametnuta borcima za ljudska prava koja im zabranjuju istupe u društvenim i međunarodnim medijima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva saudijske vlasti na hitno uvođenje moratorija na smrtnu kaznu kao koraka prema njezinu ukidanju; poziva na preispitivanje svih smrtnih kazni kako bi se zajamčilo da se na suđenjima koja im prethode poštuju međunarodni standardi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | preporučuje da se u Saudijsku Arabiju pošalje ad hoc izaslanstvo Pododbora za ljudska prava (DROI) i Odbora za prava žena i jednakost spolova (FEMM) prije kraja trenutačnog mandata koja bi posjetila zatvorene žene i održala potrebne sastanke sa saudijskim vlastima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prima na znanje angažman Saudijske Arabije i potiče daljnji dijalog; |
| --- | --- |

19.

| 20. | žali zbog neučinkovitih izjava Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) i država članica o slučajevima braniteljica ljudskih prava u pritvoru od svibnja 2018.; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije, ESVD i države članice da u svojim dijalozima sa saudijskim vlastima spominju slučajeve Loujain al-Hathloul, Eman al-Nafjan, Azize al-Yousef, Samar Badawi, Nassime al-Sada i svih ostalih boraca za ljudska prava i da zahtijevaju njihovo oslobađanje; ustraje u tome da diplomati EU-a, u očekivanju njihova oslobađanja, pozivaju saudijske vlasti da zajamče njihovu sigurnost i da u potpunosti provedu istrage o izvješćima o mučenju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju i Parlament da razmotre nedostatak popisa Saudijske Arabije u okviru registra transparentnosti EU-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije, ESVD i države članice da u svojim dijalozima sa saudijskim vlastima spominju slučajeve Isre al-Ghomgham, njezina supruga Mouse al-Hashima i njihovih četiriju suoptuženika Ahmeda al-Matrooda, Alija Ouwaishera, Khalida al-Ghanima i Mujtabe al-Muzain i svih ostalih boraca za ljudska prava i da zahtijevaju njihovo oslobađanje; nadalje poziva na to da se razgovara o predmetu šeika Salmana al-Awde sastavi te da se zahtijeva njegovo puštanje na slobodu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, ESVD i države članice da uspostave jedinstveno stajalište u pogledu boraca za prava žena u Saudijskoj Arabiji koji su pritvoreni od svibnja 2018. kako bi se osiguralo da se europske diplomatske službe u Saudijskoj Arabiji sustavno koriste mehanizmima predviđenima u Smjernicama EU-a o borcima za ljudska prava, uključujući javne izjave, diplomatske postupke, praćenje suđenja i posjete zatvorima; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva na podnošenje rezolucije Europskog parlamenta o položaju boraca za ljudska prava u Saudijskoj Arabiji; na idućoj sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava; poziva EU da na sljedećem sastanku Vijeća za ljudska prava te na zasjedanju Komisije za položaj žena upozori na pitanje članstva država s upitnom situacijom u pogledu poštovanja ljudskih prava, među ostalim i u pogledu poštovanja prava žena i ravnopravnosti spolova; poziva EU da na idućoj sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava predloži imenovanje posebnog izvjestitelja za ljudska prava u Saudijskoj Arabiji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva vlasti Saudijske Arabije da obustave daljnje bičevanje Raifa Badawija te da ga odmah i bezuvjetno puste iz pritvora; ustraje u tome da svi viši predstavnici EU-a, osobito potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i svi povjerenici sustavno spominju slučaj Raifa Badawija u svojim kontaktima sa svojim saudijskim pandanima te traže da se sastanu s njim tijekom posjeta toj zemlji; obvezuje se da će ulagati više napora u podržavanje njegova puštanja na slobodu; poziva svojeg predsjednika da putuje u Rijad kako bi o slučaju dobitnika Nagrade Saharov razgovarao izravno s vlastima; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu, ESVD i države članice da osiguraju potpunu provedbu smjernica EU-a o borcima za ljudska prava te da povećaju potporu borcima za ljudska prava i njihovu zaštitu, osobito kad je riječ o ženama koje se bore za ljudska prava; poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da izvijesti o aktualnom stanju vojne i sigurnosne suradnje država članica EU-a sa saudijskim režimom; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ponovno poziva Vijeće da postigne zajedničko stajalište kako bi cijela Europska unija uvela embargo na oružje Saudijskoj Arabiji i da poštuje Zajedničko stajalište 2008/944/ZVSP (6); poziva na uvođenje embarga na izvoz nadzornih sustava i druge robe s dvojnom namjenom koja se u Saudijskoj Arabiji može koristiti za represiju njezinih građana, uključujući borkinje za ljudska prava; zabrinut je zbog korištenja tog oružja i tehnologije kibernadzora od strane saudijskih vlasti; podsjeća države članice da je njihovo stalno trgovanje oružjem sa Saudijskom Arabijom protivno zajedničkom stajalištu EU-a o izvozu oružja; poziva ESVD da predloži, a Vijeće da usvoji, primjenu ograničenih mjera protiv Saudijske Arabije kao odgovor na kršenja ljudskih prava, uključujući zamrzavanje imovine i zabranu izdavanja viza; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu, Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice da nastave s dijalogom sa Saudijskom Arabijom o ljudskim pravima, temeljnim slobodama i zabrinjavajućoj ulozi te zemlje u regiji; izražava svoju spremnost za konstruktivan i otvoren dijalog sa saudijskim vlastima, među ostalim i s parlamentarnim zastupnicima, o provedbi njihovih međunarodnih obveza u području ljudskih prava; poziva na razmjenu stručnih znanja o pravosudnim i pravnim pitanjima kako bi se učvrstila zaštita individualnih prava u Saudijskoj Arabiji; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, Visokom povjereniku UN-a za ljudska prava, Komisiji za položaj žena, vladama i parlamentima država članica EU-a, Vijeću UN-a za ljudska prava, Njegovu Veličanstvu kralju Salmanu bin Abdulazizu al Saudu, princu Mohammadu bin Salmanu Al Saudu, Vladi Kraljevine Saudijske Arabije i glavnom tajniku Centra za nacionalni dijalog Kraljevine Saudijske Arabije. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  SL C 378, 9.11.2017., str. 64.

(2)  SL C 310, 25.8.2016., str. 29.

(3)  SL C 349, 17.10.2017., str. 34.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0232.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0434.

(6)  Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme, SL L 335, 13.12.2008., str. 99.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/139 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/139

---

P8_TA(2019)0127

Pravo na mirno prosvjedovanje i razmjerna primjena sile

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o pravu na mirno prosvjedovanje i razmjernoj primjeni sile (2019/2569(RSP))

(2020/C 449/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovore Europske unije, a posebno članke 2., 3., 4., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovore Europske unije, a posebno članke 2., 3., 4., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu „Povelja”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu „Povelja”),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i relevantnu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i relevantnu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2019. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2019. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji (1),

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se EU temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina; budući da su te vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca; |
| --- | --- |

A.

budući da se EU temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina; budući da su te vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca;

| B. | budući da je vladavina prava osnova demokracije i jedno od temeljnih načela Europske unije, da ona funkcionira na osnovi pretpostavke uzajamnog povjerenja da države članice poštuju demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, kao što je zapisano u Povelji o temeljnim pravima i Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava; |
| --- | --- |

B.

budući da je vladavina prava osnova demokracije i jedno od temeljnih načela Europske unije, da ona funkcionira na osnovi pretpostavke uzajamnog povjerenja da države članice poštuju demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, kao što je zapisano u Povelji o temeljnim pravima i Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava;

| C. | budući da se EU obvezao na poštovanje slobode izražavanja i informiranja, kao i slobode okupljanja i udruživanja; |
| --- | --- |

C.

budući da se EU obvezao na poštovanje slobode izražavanja i informiranja, kao i slobode okupljanja i udruživanja;

| D. | budući da je u članku 11. Europske konvencije o ljudskim pravima i u članku 12. Povelje navedeno da svatko ima pravo na slobodu mirnog okupljanja i slobodu udruživanja s drugima, uključujući pravo na osnivanje sindikata i pridruživanje njima radi zaštite vlastitih interesa; |
| --- | --- |

D.

budući da je u članku 11. Europske konvencije o ljudskim pravima i u članku 12. Povelje navedeno da svatko ima pravo na slobodu mirnog okupljanja i slobodu udruživanja s drugima, uključujući pravo na osnivanje sindikata i pridruživanje njima radi zaštite vlastitih interesa;

| E. | budući da se u članku 11. Europske konvencije o ljudskim pravima navodi da „ne smije biti ograničenja za ostvarivanje tih prava osim onih koja su propisana zakonom i nužna u demokratskom društvu u interesu nacionalne sigurnosti ili javne sigurnosti, sprečavanja nereda ili zločina, radi zaštite zdravlja ili morala ili radi zaštite prava i sloboda drugih”; |
| --- | --- |

E.

budući da se u članku 11. Europske konvencije o ljudskim pravima navodi da „ne smije biti ograničenja za ostvarivanje tih prava osim onih koja su propisana zakonom i nužna u demokratskom društvu u interesu nacionalne sigurnosti ili javne sigurnosti, sprečavanja nereda ili zločina, radi zaštite zdravlja ili morala ili radi zaštite prava i sloboda drugih”;

| F. | budući da je u članku 11. Europske konvencije o ljudskim pravima također navedeno da sloboda okupljanja „ne zabranjuje da se nameću zakonska ograničenja u ostvarivanju tih prava pripadnicima oružanih snaga, policije ili državne uprave”; |
| --- | --- |

F.

budući da je u članku 11. Europske konvencije o ljudskim pravima također navedeno da sloboda okupljanja „ne zabranjuje da se nameću zakonska ograničenja u ostvarivanju tih prava pripadnicima oružanih snaga, policije ili državne uprave”;

| G. | budući da se u članku 12. Povelje također navodi da „političke stranke na razini Unije doprinose izražavanju političke volje građana Unije”; |
| --- | --- |

G.

budući da se u članku 12. Povelje također navodi da „političke stranke na razini Unije doprinose izražavanju političke volje građana Unije”;

| H. | budući da je slobodu udruživanja potrebno zaštititi; budući da dinamično civilno društvo i pluralistički mediji imaju ključnu ulogu u promicanju otvorenog i pluralističkog društva, sudjelovanja javnosti u demokratskom procesu i povećanju odgovornosti vlada; |
| --- | --- |

H.

budući da je slobodu udruživanja potrebno zaštititi; budući da dinamično civilno društvo i pluralistički mediji imaju ključnu ulogu u promicanju otvorenog i pluralističkog društva, sudjelovanja javnosti u demokratskom procesu i povećanju odgovornosti vlada;

| I. | budući da sloboda okupljanja ide ruku pod ruku sa slobodom izražavanja, kako je zajamčeno člankom 11. Povelje i člankom 10. Europske konvencije o ljudskim pravima, u kojima je navedeno da svatko ima pravo na slobodu izražavanja, a to pravo uključuje slobodu mišljenja te primanja i širenja informacija i ideja bez miješanja tijela javne vlasti i bez obzira na granice; |
| --- | --- |

I.

budući da sloboda okupljanja ide ruku pod ruku sa slobodom izražavanja, kako je zajamčeno člankom 11. Povelje i člankom 10. Europske konvencije o ljudskim pravima, u kojima je navedeno da svatko ima pravo na slobodu izražavanja, a to pravo uključuje slobodu mišljenja te primanja i širenja informacija i ideja bez miješanja tijela javne vlasti i bez obzira na granice;

| J. | budući da ostvarivanje tih sloboda, s obzirom na to da podrazumijeva dužnosti i odgovornosti, može biti podvrgnuto formalnostima, uvjetima, ograničenjima ili kaznama propisanim zakonom, koji su nužni u demokratskom društvu i u interesu državne sigurnosti, teritorijalnog integriteta ili javnog reda i mira, radi sprečavanja nereda i zločina, radi zaštite zdravlja ili morala, radi zaštite ugleda ili prava drugih, radi sprečavanja otkrivanja povjerljivih informacija ili radi očuvanja autoriteta i nepristranosti sudbene vlasti, kako je propisano člankom 10. Europske konvencije o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

J.

budući da ostvarivanje tih sloboda, s obzirom na to da podrazumijeva dužnosti i odgovornosti, može biti podvrgnuto formalnostima, uvjetima, ograničenjima ili kaznama propisanim zakonom, koji su nužni u demokratskom društvu i u interesu državne sigurnosti, teritorijalnog integriteta ili javnog reda i mira, radi sprečavanja nereda i zločina, radi zaštite zdravlja ili morala, radi zaštite ugleda ili prava drugih, radi sprečavanja otkrivanja povjerljivih informacija ili radi očuvanja autoriteta i nepristranosti sudbene vlasti, kako je propisano člankom 10. Europske konvencije o ljudskim pravima;

| K. | budući da je u članku 52. Povelje navedeno da „svako ograničenje pri ostvarivanju prava i sloboda priznatih ovom Poveljom mora biti predviđeno zakonom i mora poštovati bit tih prava i sloboda”; |
| --- | --- |

K.

budući da je u članku 52. Povelje navedeno da „svako ograničenje pri ostvarivanju prava i sloboda priznatih ovom Poveljom mora biti predviđeno zakonom i mora poštovati bit tih prava i sloboda”;

| L. | budući da u skladu s člankom 4. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji EU poštuje temeljne državne funkcije svih država članica, uključujući osiguranje teritorijalne cjelovitosti države, očuvanje javnog poretka i zaštitu nacionalne sigurnosti; budući da, konkretno, nacionalna sigurnost ostaje isključiva odgovornost svake države članice; |
| --- | --- |

L.

budući da u skladu s člankom 4. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji EU poštuje temeljne državne funkcije svih država članica, uključujući osiguranje teritorijalne cjelovitosti države, očuvanje javnog poretka i zaštitu nacionalne sigurnosti; budući da, konkretno, nacionalna sigurnost ostaje isključiva odgovornost svake države članice;

| M. | budući da u skladu sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava i Suda Europske unije sva ograničenja temeljnih prava i građanskih sloboda moraju poštovati načela zakonitosti, nužnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

M.

budući da u skladu sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava i Suda Europske unije sva ograničenja temeljnih prava i građanskih sloboda moraju poštovati načela zakonitosti, nužnosti i proporcionalnosti;

| N. | budući da su u nekoliko država članica iznesene kritike protiv tijela kaznenog progona zbog narušavanja prava na prosvjedovanje i upotrebe prekomjerne sile; |
| --- | --- |

N.

budući da su u nekoliko država članica iznesene kritike protiv tijela kaznenog progona zbog narušavanja prava na prosvjedovanje i upotrebe prekomjerne sile;

| 1. | poziva države članice da poštuju prava na slobodu mirnog okupljanja, slobodu udruživanja i slobodu izražavanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da je javna rasprava ključna za funkcioniranje demokratskih društava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | osuđuje donošenje restriktivnih zakona o slobodi okupljanja u nekoliko država članica posljednjih godina; |
| --- | --- |

3.

| 4. | osuđuje uporabu nasilnih i nerazmjernih intervencija državnih vlasti tijekom mirnih prosvjeda; potiče relevantna tijela da zajamče transparentnu, nepristranu, neovisnu i djelotvornu istragu u slučajevima kada se sumnja na prekomjernu upotrebu sile ili kada postoje navodi o tome; podsjeća na to da tijela kaznenog progona uvijek moraju biti odgovorna za ispunjavanje svojih dužnosti i za poštovanje relevantnih pravnih i operativnih okvira; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice da zajamče da tijela kaznenog progona silu upotrebljavaju uvijek kao krajnju mjeru i da je ta upotreba sile uvijek zakonita, razmjerna i nužna, kao i da se njome čuvaju ljudski životi i tjelesni integritet osoba; napominje da se neselektivnom upotrebom sile protiv masa krši načelo proporcionalnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prima na znanje važnu ulogu novinara i fotoreportera u izvješćivanju o slučajevima nerazmjernog nasilja te osuđuje sve slučajeve planiranih napada na novinare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da nasilje protiv mirnih prosvjednika nikada ne može biti rješenje u raspravi ili u politici; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uviđa da policija, u čijim je redovima također bilo mnogo žrtava, radi u teškim uvjetima, posebno zbog neprijateljskog stava pojedinih prosvjednika, ali i zbog prekomjernog radnog opterećenja; osuđuje svaku vrstu nasilja koje nad osobama ili imovinom provode nasilni militantni prosvjednici, koje zanima samo nasilje te koji ugrožavaju legitimitet mirnih prosvjeda; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče policijske službenike država članica da aktivno sudjeluju u osposobljavanju koje pruža Agencija Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL) na temu „Javni red – policijski nadzor velikih događanja”; potiče države članice da razmjene najbolje prakse u tom području; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da je važno zajamčiti sigurnost službenika kaznenog progona, policijskih službenika i vojnika koji sudjeluju u operacijama očuvanja sigurnosti tijekom javnih prosvjeda; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju i Ujedinjenim narodima. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0032.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/142 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/142

---

P8_TA(2019)0128

Prava interseksualnih osoba

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o pravima interseksualnih osoba (2018/2878(RSP))

(2020/C 449/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebice njezin članak 21., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebice njezin članak 21.,

| — | uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju, a posebno njen članak 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju, a posebno njen članak 11.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela (1),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske komisije iz 2011. pod nazivom „Transseksualne i interseksualne osobe”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske komisije iz 2011. pod nazivom „Transseksualne i interseksualne osobe”,

| — | uzimajući u obzir završna izvješća o pilot-projektu „Health4LGBTI” o nejednakostima u zdravstvu s kojima su suočeni pripadnici skupine LGBTI, koji je financirala Europska komisija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završna izvješća o pilot-projektu „Health4LGBTI” o nejednakostima u zdravstvu s kojima su suočeni pripadnici skupine LGBTI, koji je financirala Europska komisija,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2014. o planu EU-a protiv homofobije i diskriminacije na temelju seksualne orijentacije i rodnog identiteta (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2014. o planu EU-a protiv homofobije i diskriminacije na temelju seksualne orijentacije i rodnog identiteta (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2016. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji u 2015. godini (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2016. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji u 2015. godini (3),

| — | uzimajući u obzir dokument koji je Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA) objavila u svibnju 2015. pod nazivom „Stanje temeljnih prava za interseksualne osobe” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument koji je Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA) objavila u svibnju 2015. pod nazivom „Stanje temeljnih prava za interseksualne osobe” (4),

| — | uzimajući u obzir internetsku publikaciju Europske agencije za temeljna prava iz studenoga 2017. pod nazivom „Određivanje uvjeta u pogledu minimalne dobi u vezi s pravima djeteta u Europskoj uniji” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir internetsku publikaciju Europske agencije za temeljna prava iz studenoga 2017. pod nazivom „Određivanje uvjeta u pogledu minimalne dobi u vezi s pravima djeteta u Europskoj uniji” (5),

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava o temeljnim pravima za 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava o temeljnim pravima za 2018.,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o sprječavanju mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o sprječavanju mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju br. 2191 Parlamentarne skupštine Vijeća Europe o promicanju ljudskih prava i uklanjanju diskriminacije interseksualnih osoba, donesenu 2017. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju br. 2191 Parlamentarne skupštine Vijeća Europe o promicanju ljudskih prava i uklanjanju diskriminacije interseksualnih osoba, donesenu 2017. godine,

| — | uzimajući u obzir izvješće povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava o ljudskim pravima i interseksualnim osobama za 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava o ljudskim pravima i interseksualnim osobama za 2015.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o mučenju i drugim okrutnim, neljudskim ili ponižavajućim postupanjima ili kažnjavanjima iz 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o mučenju i drugim okrutnim, neljudskim ili ponižavajućim postupanjima ili kažnjavanjima iz 2013.,

| — | uzimajući u obzir načela iz Yogyakarte („Načela i obveze države o primjeni Zakona o međunarodnim ljudskim pravima u odnosu na spolnu orijentaciju, rodni identitet, rodno izražavanje i spolna obilježja”) donesena u studenome 2006. i deset dodatnih načela („dodatnih 10”) donesenih 10. studenoga 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela iz Yogyakarte („Načela i obveze države o primjeni Zakona o međunarodnim ljudskim pravima u odnosu na spolnu orijentaciju, rodni identitet, rodno izražavanje i spolna obilježja”) donesena u studenome 2006. i deset dodatnih načela („dodatnih 10”) donesenih 10. studenoga 2017.,

| — | uzimajući u obzir pitanja Vijeću i Komisiji o pravima interseksualnih osoba (O-000132/2018 – B8-0007/2019 i O-000133/2018 – B8-0008/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja Vijeću i Komisiji o pravima interseksualnih osoba (O-000132/2018 – B8-0007/2019 i O-000133/2018 – B8-0008/2019),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da su interseksualne osobe rođene s fizičkim spolnim obilježjima koja ne odgovaraju medicinskim ili društvenim normama ženskog ili muškog tijela, a te se razlike u spolnim obilježjima mogu očitovati u primarnim svojstvima (kao što su unutarnji i vanjski spolni organi, kromosomska i hormonalna struktura) i/ili sekundarnim svojstvima (kao što su mišićna masa, raspoređenost kose i stas); |
| --- | --- |

A.

budući da su interseksualne osobe rođene s fizičkim spolnim obilježjima koja ne odgovaraju medicinskim ili društvenim normama ženskog ili muškog tijela, a te se razlike u spolnim obilježjima mogu očitovati u primarnim svojstvima (kao što su unutarnji i vanjski spolni organi, kromosomska i hormonalna struktura) i/ili sekundarnim svojstvima (kao što su mišićna masa, raspoređenost kose i stas);

| B. | budući da su interseksualne osobe u Europskoj uniji često izložene nasilju i diskriminaciji, a ta su kršenja ljudskih prava i dalje u velikoj mjeri nepoznata javnosti i donositeljima politika; |
| --- | --- |

B.

budući da su interseksualne osobe u Europskoj uniji često izložene nasilju i diskriminaciji, a ta su kršenja ljudskih prava i dalje u velikoj mjeri nepoznata javnosti i donositeljima politika;

| C. | budući da se na interseksualnoj dojenčadi često vrše operacije i medicinski zahvati koji u većini slučajeva nisu medicinski nužni; budući da se plastične i hitne operacije ponekad predlažu u paketu, zbog čega roditelji i interseksualne osobe nemaju sve informacije o posljedicama svake operacije; |
| --- | --- |

C.

budući da se na interseksualnoj dojenčadi često vrše operacije i medicinski zahvati koji u većini slučajeva nisu medicinski nužni; budući da se plastične i hitne operacije ponekad predlažu u paketu, zbog čega roditelji i interseksualne osobe nemaju sve informacije o posljedicama svake operacije;

| D. | budući da se operacije i medicinski zahvati obavljaju na interseksualnoj djeci bez njihovog prethodnog osobnog, punog i informiranog pristanka; budući da genitalno sakaćenje interseksualnih osoba može imati doživotne posljedice kao što su psihološke traume i fizička oštećenja; |
| --- | --- |

D.

budući da se operacije i medicinski zahvati obavljaju na interseksualnoj djeci bez njihovog prethodnog osobnog, punog i informiranog pristanka; budući da genitalno sakaćenje interseksualnih osoba može imati doživotne posljedice kao što su psihološke traume i fizička oštećenja;

| E. | budući da su interseksualne osobe i djeca koji pripadaju i drugim manjinama i marginaliziranim skupinama zbog njihovih višedimenzionalnih identiteta dodatno marginalizirani i društveno isključeni te izloženi opasnosti od nasilja i diskriminacije; |
| --- | --- |

E.

budući da su interseksualne osobe i djeca koji pripadaju i drugim manjinama i marginaliziranim skupinama zbog njihovih višedimenzionalnih identiteta dodatno marginalizirani i društveno isključeni te izloženi opasnosti od nasilja i diskriminacije;

| F. | budući da se u većini država članica EU-a operacije na interseksualnoj djeci i interseksualnim osobama s invaliditetom mogu provoditi uz pristanak njihova zakonskog skrbnika, bez obzira na sposobnost te osobe da sama donese odluku; |
| --- | --- |

F.

budući da se u većini država članica EU-a operacije na interseksualnoj djeci i interseksualnim osobama s invaliditetom mogu provoditi uz pristanak njihova zakonskog skrbnika, bez obzira na sposobnost te osobe da sama donese odluku;

| G. | budući da su u brojnim slučajevima roditelji i/ili zakonski skrbnici izloženi velikom pritisku da donesu odluku, a da nisu u potpunosti informirani o cjeloživotnim posljedicama za njihovo dijete; |
| --- | --- |

G.

budući da su u brojnim slučajevima roditelji i/ili zakonski skrbnici izloženi velikom pritisku da donesu odluku, a da nisu u potpunosti informirani o cjeloživotnim posljedicama za njihovo dijete;

| H. | budući da mnoge interseksualne osobe nemaju potpuni pristup svojoj zdravstvenoj dokumentaciji i nisu svjesne svoje interseksualnosti ili ne znaju kojim su medicinskim zahvatima bile podvrgnute; |
| --- | --- |

H.

budući da mnoge interseksualne osobe nemaju potpuni pristup svojoj zdravstvenoj dokumentaciji i nisu svjesne svoje interseksualnosti ili ne znaju kojim su medicinskim zahvatima bile podvrgnute;

| I. | budući da se interseksualna odstupanja, primjerice u međunarodnoj klasifikaciji bolesti (ICD) Svjetske zdravstvene organizacije, i dalje ubrajaju u bolesti, iako nema dokaza o dugoročnoj uspješnosti liječenja; |
| --- | --- |

I.

budući da se interseksualna odstupanja, primjerice u međunarodnoj klasifikaciji bolesti (ICD) Svjetske zdravstvene organizacije, i dalje ubrajaju u bolesti, iako nema dokaza o dugoročnoj uspješnosti liječenja;

| J. | budući da se neke interseksualne osobe neće poistovjetiti s rodom koji im je medicinski dodijeljen po rođenju; budući da je pravno priznavanje roda na temelju samoodređenja moguće u samo šest država članica; budući da mnoge države članice EU-a i dalje zahtijevaju sterilizaciju za pravno priznavanje roda; |
| --- | --- |

J.

budući da se neke interseksualne osobe neće poistovjetiti s rodom koji im je medicinski dodijeljen po rođenju; budući da je pravno priznavanje roda na temelju samoodređenja moguće u samo šest država članica; budući da mnoge države članice EU-a i dalje zahtijevaju sterilizaciju za pravno priznavanje roda;

| K. | budući da zakonodavstvo o suzbijanju diskriminacije na razini EU-a i u većini država članica ne obuhvaća diskriminaciju na temelju spolnih obilježja, ni kao samostalnu kategoriju ni kao jedan oblik diskriminacije na temelju spola; |
| --- | --- |

K.

budući da zakonodavstvo o suzbijanju diskriminacije na razini EU-a i u većini država članica ne obuhvaća diskriminaciju na temelju spolnih obilježja, ni kao samostalnu kategoriju ni kao jedan oblik diskriminacije na temelju spola;

| L. | budući da se mnoga interseksualna djeca suočavaju s kršenjem ljudskih prava i genitalnim sakaćenjem u EU-u kada se podvrgavaju zahvatima normalizacije spola; |
| --- | --- |

L.

budući da se mnoga interseksualna djeca suočavaju s kršenjem ljudskih prava i genitalnim sakaćenjem u EU-u kada se podvrgavaju zahvatima normalizacije spola;

| 1. | ističe hitnu potrebu za rješavanjem problema kršenja ljudskih prava interseksualnih osoba i poziva Komisiju i države članice da predlože zakone kojima bi se riješila ta pitanja; |
| --- | --- |

1.

Medikalizacija i patologizacija

| 2. | snažno osuđuje zahvate i operacije normalizacije spola; pozdravlja zakone kojima se zabranjuju takve operacije, primjerice na Malti i u Portugalu, i potiče druge države članice da donesu slične zakone što je prije moguće; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da je interseksualnoj djeci i interseksualnim osobama s invaliditetom te njihovim roditeljima ili skrbnicima potrebno pružiti odgovarajuće savjetovanje i potporu te ih u potpunosti informirati o posljedicama zahvata normalizacije spola; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju i države članice da pruže potporu organizacijama koje rade na uklanjanju stigmatizacije interseksualnih osoba; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju i države članice da povećaju sredstva namijenjena organizacijama civilnog društva za interseksualne osobe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice da interseksualnim osobama omoguće bolji pristup vlastitoj zdravstvenoj dokumentaciji i da se pobrinu za to da nitko u djetinjstvu ne bude podvrgnut nepotrebnom medicinskom ili kirurškom zahvatu, čime će se osigurati tjelesni integritet, autonomija i samoodređenje dotične djece; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da patologizacija interseksualnih odstupanja ugrožava puno uživanje prava interseksualnih osoba na najviši mogući zdravstveni standard, kako je utvrđeno u Konvenciji UN-a o pravima djeteta; poziva države članice da zajamče depatologizaciju interseksualnih osoba; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja depatologizaciju, iako djelomičnu, transseksualnog identiteta u jedanaestoj reviziji međunarodne klasifikacije bolesti (ICD-11); međutim, napominje da kategorija „rodne nekompatibilnosti” u djetinjstvu patologizira ponašanje u djetinjstvu koje nije u skladu sa spolnim normama; stoga poziva države članice da tu kategoriju uklone iz jedanaeste revizije međunarodne klasifikacije bolesti i da buduća revizija međunarodne klasifikacije bolesti bude u skladu s njihovim nacionalnim zdravstvenim sustavima; |
| --- | --- |

8.

Osobne isprave

| 9. | naglašava važnost fleksibilnog postupka registracije prilikom rođenja; pozdravlja zakone koji su usvojeni u nekim državama članicama i kojima se dopušta pravno priznavanje roda na temelju samoodređenja; potiče druge države članice da usvoje slično zakonodavstvo, uključujući fleksibilne postupke za promjenu rodnih oznaka, ako se te oznake i dalje budu bilježile, te imena na rodnim listovima i osobnim ispravama (uključujući mogućnost rodno neutralnih imena); |
| --- | --- |

9.

Diskriminacija

| 10. | izražava žaljenje zbog činjenice da se spolna obilježja ne priznaju kao osnova za diskriminaciju u cijelom EU-u i iz tog razloga ističe važnost tog kriterija kako bi se interseksualnim osobama osigurao pristup pravosuđu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da poboljša razmjenu dobrih praksi u tom području; poziva države članice da usvoje potrebne zakone kako bi se zajamčila primjerena zaštita, poštovanje i promicanje temeljnih prava interseksualnih osoba, uključujući prava interseksualne djece, te potpuna zaštita od diskriminacije; |
| --- | --- |

11.

Osviještenost javnosti

| 12. | poziva sve relevantne dionike da istraživanja o interseksualnim osobama provode iz sociološke perspektive i perspektive ljudskih prava, a ne iz medicinske perspektive; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da u kontekstu europskih referentnih mreža zajamči da se sredstvima EU-a ne podupiru istraživački ili medicinski projekti kojima se dodatno doprinosi kršenju ljudskih prava interseksualnih osoba; poziva Komisiju i države članice da podrže i financiraju istraživanja stanja ljudskih prava interseksualnih osoba; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da zauzme cjelovit pristup temeljen na pravima interseksualnih osoba i da na bolji način koordinira rad Glavne uprave za pravosuđe i zaštitu potrošača, Glavne uprave za obrazovanje, mlade, sport i kulturu i Glavne uprave za zdravlje i sigurnost hrane kako bi se osigurale dosljedne politike i programi podrške za interseksualne osobe, uključujući osposobljavanje državnih službenika i medicinskog osoblja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju na jačanje interseksualne dimenzije u svojem višegodišnjem popisu mjera u korist pripadnika skupine LGBTI za tekuće razdoblje te da odmah počne pripremati obnovu te strategije za sljedeće višegodišnje razdoblje (2019. – 2024.); |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da olakša razmjenu najboljih praksi među državama članicama u pogledu zaštite ljudskih prava i tjelesnog integriteta interseksualnih osoba; |
| --- | --- |

16.

o

o o

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  SL L 315, 14.11.2012., str. 57.

(2)  SL C 93, 24.3.2017., str. 21.

(3)  SL C 238, 6.7.2018., str. 2.

(4)  https://fra.europa.eu/en/publication/2015/fundamental-rights-situation-intersex-people

(5)  http://fra.europa.eu/en/publication/2017/mapping–minimum–age–requirements–concerning–rights–child–eu

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/146 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/146

---

P8_TA(2019)0129

Budućnost popisa mjera u korist pripadnika skupine LGBTI (2019. – 2024.)

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o budućnosti popisa mjera u korist pripadnika skupine LGBTI (2019. – 2024.) (2019/2573(RSP))

(2020/C 449/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebice njezin članak 21., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebice njezin članak 21.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda,

| — | uzimajući u obzir preporuku CM/Rec(2010)5 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o mjerama za suzbijanje rodne i spolne diskriminacije, koja je donesena 31. ožujka 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku CM/Rec(2010)5 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o mjerama za suzbijanje rodne i spolne diskriminacije, koja je donesena 31. ožujka 2010.,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Direktive Vijeća o provedbi načela jednakog postupanja s osobama, neovisno o religiji ili uvjerenjima, invaliditetu, dobi ili spolnoj orijentaciji (COM(2008)0426) te njegovo stajalište od 2. travnja 2009. o tom prijedlogu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Direktive Vijeća o provedbi načela jednakog postupanja s osobama, neovisno o religiji ili uvjerenjima, invaliditetu, dobi ili spolnoj orijentaciji (COM(2008)0426) te njegovo stajalište od 2. travnja 2009. o tom prijedlogu,

| — | uzimajući u obzir smjernice za promicanje i zaštitu uživanja svih ljudskih prava lezbijskih, homoseksualnih, biseksualnih, transrodnih interseksualnih osoba (LGBTI) koje je donijelo Vijeće Europske unije na sastanku 24. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice za promicanje i zaštitu uživanja svih ljudskih prava lezbijskih, homoseksualnih, biseksualnih, transrodnih interseksualnih osoba (LGBTI) koje je donijelo Vijeće Europske unije na sastanku 24. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o jednakosti LGBTI osoba od 16. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o jednakosti LGBTI osoba od 16. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir rezultate istraživanja o lezbijkama, homoseksualcima, biseksualnim i transrodnim osobama u Europskoj uniji koje je provela Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA) i objavila 17. svibnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate istraživanja o lezbijkama, homoseksualcima, biseksualnim i transrodnim osobama u Europskoj uniji koje je provela Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA) i objavila 17. svibnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2014. o planu EU-a protiv homofobije i diskriminacije na temelju seksualne orijentacije i rodnog identiteta (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2014. o planu EU-a protiv homofobije i diskriminacije na temelju seksualne orijentacije i rodnog identiteta (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2019. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji u 2017. godini (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2019. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji u 2017. godini (2),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju br. 2191 (2017.) od 12. listopada 2017. Parlamentarne skupštine Vijeća Europe o promicanju ljudskih prava i uklanjanju diskriminacije interseksualnih osoba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju br. 2191 (2017.) od 12. listopada 2017. Parlamentarne skupštine Vijeća Europe o promicanju ljudskih prava i uklanjanju diskriminacije interseksualnih osoba,

| — | uzimajući u obzir Popis mjera Komisije za promicanje jednakosti LGBTI osoba iz prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Popis mjera Komisije za promicanje jednakosti LGBTI osoba iz prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir godišnja izvješća Komisije iz 2016. i 2017. o provedbi popisa mjera za promicanje jednakosti pripadnika skupine LGBT, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnja izvješća Komisije iz 2016. i 2017. o provedbi popisa mjera za promicanje jednakosti pripadnika skupine LGBT,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 5. lipnja 2018.(Relu Adrian Coman i drugi protiv Inspectorul General pentrua Igrări i Ministerul Afaerilor Interne) (3) i ostalu relevantnu sudsku praksu Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 5. lipnja 2018.(Relu Adrian Coman i drugi protiv Inspectorul General pentrua Igrări i Ministerul Afaerilor Interne) (3) i ostalu relevantnu sudsku praksu Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava iz svibnja 2015. naslovljeno „Stanje temeljnih prava za interseksualne osobe”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava iz svibnja 2015. naslovljeno „Stanje temeljnih prava za interseksualne osobe”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava iz ožujka 2017. naslovljeno „Trenutačna migracijska situacija u EU-u: lezbijke, homoseksualci, biseksualne, transrodne i interseksualne osobe koje traže azil”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava iz ožujka 2017. naslovljeno „Trenutačna migracijska situacija u EU-u: lezbijke, homoseksualci, biseksualne, transrodne i interseksualne osobe koje traže azil”,

| — | uzimajući u obzir izvješće povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava o ljudskim pravima i interseksualnim osobama za 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava o ljudskim pravima i interseksualnim osobama za 2015.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju br. 2048(2015) od 22. travnja 2015. Parlamentarne skupštine Vijeća Europe o diskriminaciji transrodnih osoba u Europi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju br. 2048(2015) od 22. travnja 2015. Parlamentarne skupštine Vijeća Europe o diskriminaciji transrodnih osoba u Europi,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija),

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisiji o budućnosti popisa mjera u korist pripadnika skupine LGBTI (2019. – 2024.) (O-000006/2019 – B8-0014/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisiji o budućnosti popisa mjera u korist pripadnika skupine LGBTI (2019. – 2024.) (O-000006/2019 – B8-0014/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da su pripadnici skupine LGBTI i dalje izloženi diskriminaciji i nasilju u Europskoj uniji; budući da sve države članice EU-a ne pružaju pripadnicima skupine LGBTI pravnu zaštitu protiv diskriminacije; |
| --- | --- |

A.

budući da su pripadnici skupine LGBTI i dalje izloženi diskriminaciji i nasilju u Europskoj uniji; budući da sve države članice EU-a ne pružaju pripadnicima skupine LGBTI pravnu zaštitu protiv diskriminacije;

| B. | budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 4. veljače 2014. o planu EU-a protiv homofobije i diskriminacije na temelju spolne orijentacije i rodnog identiteta pozvao Komisiju da donese strategiju u ravnopravnosti pripadnika skupine LGBTI; |
| --- | --- |

B.

budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 4. veljače 2014. o planu EU-a protiv homofobije i diskriminacije na temelju spolne orijentacije i rodnog identiteta pozvao Komisiju da donese strategiju u ravnopravnosti pripadnika skupine LGBTI;

| C. | budući da je Europsko vijeće u svojim zaključcima o ravnopravnosti LGBTI osoba od 16. lipnja 2016. pozvalo države članice da surađuju s Komisijom u pogledu popisa mjera u korist pripadnika skupine LGBTI; |
| --- | --- |

C.

budući da je Europsko vijeće u svojim zaključcima o ravnopravnosti LGBTI osoba od 16. lipnja 2016. pozvalo države članice da surađuju s Komisijom u pogledu popisa mjera u korist pripadnika skupine LGBTI;

| D. | budući da je Komisija donijela sveobuhvatne strateške okvire o drugim temama povezanima s temeljnim pravima kao što su inkluzija osoba s invaliditetom i Roma, ali da još nije donijela takve mjere za prava pripadnika skupine LGBTI; |
| --- | --- |

D.

budući da je Komisija donijela sveobuhvatne strateške okvire o drugim temama povezanima s temeljnim pravima kao što su inkluzija osoba s invaliditetom i Roma, ali da još nije donijela takve mjere za prava pripadnika skupine LGBTI;

| E. | budući da je popis mjera u korist pripadnika skupine LGBTI koji je Komisija objavila 2015. neobvezujuća, sveobuhvatna strategija; |
| --- | --- |

E.

budući da je popis mjera u korist pripadnika skupine LGBTI koji je Komisija objavila 2015. neobvezujuća, sveobuhvatna strategija;

| F. | budući da izvješća Komisije o provedbi popisa mjera u korist pripadnika skupine LGBTI pokazuju da su poduzeti važni koraci, ali da je potrebno učiniti još mnogo kako bi se osigurala jednakost svih građana EU-a, uključujući pripadnike skupine LGBTI; |
| --- | --- |

F.

budući da izvješća Komisije o provedbi popisa mjera u korist pripadnika skupine LGBTI pokazuju da su poduzeti važni koraci, ali da je potrebno učiniti još mnogo kako bi se osigurala jednakost svih građana EU-a, uključujući pripadnike skupine LGBTI;

| G. | budući da, iako su smjernice koje je usvojilo Europsko vijeće za promicanje i zaštitu ostvarivanja svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI) od 2013. obvezujuće za EU i njegove države članice, nedostatak dodatne unutarnje obveze EU-a predstavlja prijetnju unutarnjoj i vanjskoj koheziji EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da, iako su smjernice koje je usvojilo Europsko vijeće za promicanje i zaštitu ostvarivanja svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI) od 2013. obvezujuće za EU i njegove države članice, nedostatak dodatne unutarnje obveze EU-a predstavlja prijetnju unutarnjoj i vanjskoj koheziji EU-a;

| H. | budući da Vijeće i dalje blokira Direktivu o borbi protiv diskriminacije; |
| --- | --- |

H.

budući da Vijeće i dalje blokira Direktivu o borbi protiv diskriminacije;

| 1. | ponavlja preporuke iz svoje Rezolucije o planu EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primjećuje da je posljednjih godina u EU-u zabilježeno nazadovanje u pogledu rodne ravnopravnosti, što izravno utječe na pripadnike skupine LGBTI; poziva Komisiju da se obveže posvetiti pozornost tom nazadovanju, da ravnopravnost i nediskriminaciju utvrdi kao prioritetno područje i da se pobrine da nova Komisija koja će stupiti na dužnost tijekom 2019. preuzme tu obvezu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da se pobrine za to da prava pripadnika skupine LGBTI budu prioritet u njezinu programu rada za razdoblje 2019. – 2024. te da poveća suradnju među različitim glavnim upravama za područja u koja bi trebalo uključiti prava pripadnika skupine LGBTI, kao što su obrazovanje i zdravstvo, kako je utvrđeno u popisu mjera u korist pripadnika skupine LGBTI; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da usvoji novi strateški dokument za poticanje ravnopravnosti pripadnika skupine LGBTI; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da prati i izvrši provedbu zakonodavstva za suzbijanje diskriminacije i mjera kojima će se zajamčiti prava pripadnika skupine LGBTI u svim područjima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da nastavi raditi na temama koje su već uključene u popisa mjera u korist pripadnika skupine LGBTI; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da uključi Parlament i organizacije civilnog društva u oblikovanje svojih budućih popisa mjera u korist pripadnika skupine LGBTI; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da nastavi s kampanjama podizanja svijesti i komunikacijskim kampanjama koje se tiču pripadnika skupine LGBTI i njihovih obitelji; naglašava važnost takvog djelovanja na svim razinama i usredotočivanja na korist koju nosi raznolikost društva, a ne samo na puko uređivanje statusa LGBTI osoba; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da državama članicama olakša i da ih podrži u provedbi visokokvalitetnih i sveobuhvatnih obrazovnih programa o seksualnosti i vezama kojima se pružaju informacije i obrazovanje o spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima na način koji se ne temelji na osudama, koji je pozitivno intoniran i koji uključuje pripadnike skupine LGBTI; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da poduzme konkretne mjere kako bi zajamčila slobodu kretanja za sve obitelji, uključujući i LGBTI obitelji, u skladu s nedavnim slučajem Coman na Sudu Europske unije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da 8 država članica zahtijeva sterilizaciju, a18 ih zahtijeva psihijatrijsku dijagnozu kako bi se zakonski mogao priznati rod; poziva Komisiju da ocijeni jesu li takvi zahtjevi u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da u svoj budući rad o pravima pripadnika skupine LGBTI uključi višedimenzionalnu perspektivu, da uzme u obzir višestruku diskriminaciju s kojom se suočavaju marginalizirani pripadnici skupine LGBTI te da razvije mjere za rješavanje njihovih specifičnih potreba, među ostalim stavljanjem na raspolaganje financijskih sredstava za posebne mreže potpore marginaliziranim skupina LGBTI; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da nastavi surađivati s državama članicama u cilju provedbe svojih budućih mjera u pogledu prava LGBTI osoba; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da poboljša razmjenu dobrih praksi u tom području; poziva države članice da donesu zakonodavstvo koje je potrebno kako bi se zajamčilo poštovanje, promicanje i zaštita prava djece LGBTI, uključujući potpunu zaštitu od diskriminacije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, parlamentima i vladama država članica te Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  SL C 93, 24.3.2017., str. 21.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0032.

(3)  Presuda Suda (Veliko vijeće) od 5. lipnja 2018., ECLI:EU:C:2018:385.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/149 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/149

---

P8_TA(2019)0130

Budućnost Sporazuma o nuklearnim bojnim glavama srednjeg dometa i učinak na EU

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o budućnosti Sporazuma o nuklearnim bojnim glavama srednjeg dometa i utjecaju na Europsku uniju (2019/2574(RSP))

(2020/C 449/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum između Sjedinjenih Američkih Država i Saveza Sovjetskih Socijalističkih Republika o uklanjanju nuklearnih bojnih glava srednjeg i kraćeg dometa (dalje u tekstu „Sporazum o INF-u”) koji su 8. prosinca 1987. u Washingtonu potpisali tadašnji američki predsjednik Ronald Regan i tadašnji vođa Sovjetskog Saveza Mihail Gorbačov (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum između Sjedinjenih Američkih Država i Saveza Sovjetskih Socijalističkih Republika o uklanjanju nuklearnih bojnih glava srednjeg i kraćeg dometa (dalje u tekstu „Sporazum o INF-u”) koji su 8. prosinca 1987. u Washingtonu potpisali tadašnji američki predsjednik Ronald Regan i tadašnji vođa Sovjetskog Saveza Mihail Gorbačov (1),

| — | uzimajući u obzir izvješće iz 2018. o poštovanju sporazuma i obveza o kontroli oružja, neširenju oružja te o razoružanju, koje je pripremilo Ministarstvo vanjskih poslova SAD-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće iz 2018. o poštovanju sporazuma i obveza o kontroli oružja, neširenju oružja te o razoružanju, koje je pripremilo Ministarstvo vanjskih poslova SAD-a,

| — | uzimajući u obzir izjavu američkog predsjednika Donalda Trumpa od 21. listopada 2018. u kojoj upozorava na namjeru SAD-a da istupi iz Sporazuma o INF-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu američkog predsjednika Donalda Trumpa od 21. listopada 2018. u kojoj upozorava na namjeru SAD-a da istupi iz Sporazuma o INF-u,

| — | uzimajući u obzir izjavu državnog tajnika SAD-a od 2. veljače 2019. o namjeri SAD-a da se povuče iz Sporazuma o INF-u (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu državnog tajnika SAD-a od 2. veljače 2019. o namjeri SAD-a da se povuče iz Sporazuma o INF-u (2),

| — | uzimajući u obzir izjavu ruskog predsjednika Vladimira Putina od 2. veljače 2019. u kojoj navodi da će Rusija također obustaviti svoje sudjelovanje u Sporazumu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu ruskog predsjednika Vladimira Putina od 2. veljače 2019. u kojoj navodi da će Rusija također obustaviti svoje sudjelovanje u Sporazumu,

| — | uzimajući u obzir izjavu o Sporazumu o INF-u koju su ministri vanjskih poslova NATO-a dali 4. prosinca 2018. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o Sporazumu o INF-u koju su ministri vanjskih poslova NATO-a dali 4. prosinca 2018. (3),

| — | uzimajući u obzir globalnu strategiju o vanjskoj i sigurnosnoj politici Europske unije naslovljenu „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalnu strategiju o vanjskoj i sigurnosnoj politici Europske unije naslovljenu „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa”,

| — | uzimajući u obzir zabrinutosti koje su tijekom 2019. godine SAD i NATO istaknuli u pogledu nepoštovanja Sporazuma o INF-u od strane Rusije, osobito u vezi s njezinim novim sustavom projektila 9M729, a posljednji put u izjavi koju je 1. veljače 2019. objavilo Sjevernoatlantsko vijeće (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zabrinutosti koje su tijekom 2019. godine SAD i NATO istaknuli u pogledu nepoštovanja Sporazuma o INF-u od strane Rusije, osobito u vezi s njezinim novim sustavom projektila 9M729, a posljednji put u izjavi koju je 1. veljače 2019. objavilo Sjevernoatlantsko vijeće (4),

| — | uzimajući u obzir napomene potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini na sedmoj Konferenciji EU-a o neširenju oružja i razoružanju održanoj 18. i 19. prosinca 2018. u Bruxellesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir napomene potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini na sedmoj Konferenciji EU-a o neširenju oružja i razoružanju održanoj 18. i 19. prosinca 2018. u Bruxellesu,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. listopada 2016. o nuklearnoj sigurnosti i neširenju nuklearnog oružja (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. listopada 2016. o nuklearnoj sigurnosti i neširenju nuklearnog oružja (5),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu o suradnji EU-a i NATO-a, potpisanu u Bruxellesu 10. srpnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu o suradnji EU-a i NATO-a, potpisanu u Bruxellesu 10. srpnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Program UN-a za razoružavanje (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program UN-a za razoružavanje (6),

| — | uzimajući u obzir cilj održivog razvoja UN-a br. 16, kojim se promiču mirna i uključiva društva za održivi razvoj (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir cilj održivog razvoja UN-a br. 16, kojim se promiču mirna i uključiva društva za održivi razvoj (7),

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće za 2017. godinu o napretku u provedbi Strategije Europske unije protiv širenja oružja za masovno uništenje od 18. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće za 2017. godinu o napretku u provedbi Strategije Europske unije protiv širenja oružja za masovno uništenje od 18. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o neširenju nuklearnog oružja iz 1968. (NPT), koji obvezuje sve države da u dobroj vjeri nastave s nuklearnim razoružavanjem i prekinu utrku u nuklearnom naoružanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o neširenju nuklearnog oružja iz 1968. (NPT), koji obvezuje sve države da u dobroj vjeri nastave s nuklearnim razoružavanjem i prekinu utrku u nuklearnom naoružanju,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o zabrani nuklearnog oružja (TPNW) koji je 7. srpnja 2017. usvojila Opća skupština UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o zabrani nuklearnog oružja (TPNW) koji je 7. srpnja 2017. usvojila Opća skupština UN-a,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2010. o Ugovoru o neširenju nuklearnog oružja (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2010. o Ugovoru o neširenju nuklearnog oružja (8),

| — | uzimajući u obzir Strategiju EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje, koju je Europsko vijeće usvojilo 12. prosinca 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje, koju je Europsko vijeće usvojilo 12. prosinca 2003.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o 9. revizijskoj konferenciji stranaka Ugovora o neširenju nuklearnog oružja (8079/15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o 9. revizijskoj konferenciji stranaka Ugovora o neširenju nuklearnog oružja (8079/15),

| — | uzimajući u obzir Nobelovu nagradu za mir koja je 2017. dodijeljena Međunarodnoj kampanji za zabranu nuklearnog oružja (ICAN) i izjavu ICAN-a od 1. veljače 2019. naslovljenu „Povlačenje SAD-a iz Sporazuma o INF-u dovodi Europu (i svijet) u opasnost”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nobelovu nagradu za mir koja je 2017. dodijeljena Međunarodnoj kampanji za zabranu nuklearnog oružja (ICAN) i izjavu ICAN-a od 1. veljače 2019. naslovljenu „Povlačenje SAD-a iz Sporazuma o INF-u dovodi Europu (i svijet) u opasnost”,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Sporazum o INF-u, kojeg su 1987. godine potpisali Sjedinjene Američke Države i Sovjetski Savez, jedinstveni sporazum iz razdoblja hladnog rata na temelju kojeg su obje države morale uništiti, a ne ograničiti, svoje zalihe nuklearnih i konvencionalnih balističkih i krstarećih projektila lansiranih sa zemlje koji imaju domet od 500 do 5 500 km, a istodobno im je zabranjeno posjedovanje, proizvodnja i testiranje tih projektila u letu; |
| --- | --- |

A.

budući da je Sporazum o INF-u, kojeg su 1987. godine potpisali Sjedinjene Američke Države i Sovjetski Savez, jedinstveni sporazum iz razdoblja hladnog rata na temelju kojeg su obje države morale uništiti, a ne ograničiti, svoje zalihe nuklearnih i konvencionalnih balističkih i krstarećih projektila lansiranih sa zemlje koji imaju domet od 500 do 5 500 km, a istodobno im je zabranjeno posjedovanje, proizvodnja i testiranje tih projektila u letu;

| B. | budući da je do svibnja 1991. uklonjeno 2 692 projektila u skladu s uvjetima iz Sporazuma; budući da je nakon toga uslijedilo deset godina inspekcija na licu mjesta; budući da je zahvaljujući Sporazumu o INF-u u konačnici uklonjeno više od tri tisuće projektila s nuklearnim bojevim glavama; |
| --- | --- |

B.

budući da je do svibnja 1991. uklonjeno 2 692 projektila u skladu s uvjetima iz Sporazuma; budući da je nakon toga uslijedilo deset godina inspekcija na licu mjesta; budući da je zahvaljujući Sporazumu o INF-u u konačnici uklonjeno više od tri tisuće projektila s nuklearnim bojevim glavama;

| C. | budući da je Sporazum o INF-u pridonio ograničavanju strateškog natjecanja između SAD-a i Sovjetskog Saveza, a kasnije i Ruske Federacije, te istovremeno pomogao u izgradnji i jačanju stabilnosti tijekom razdoblja hladnog rata; budući da je Europa bila glavni korisnik Sporazuma o INF-u, jer je taj sporazum bio ključan za održavanje njezine sigurnosti tijekom više od tri desetljeća; budući da je on i danas okosnica međunarodnog mira i stabilnosti, posebno kao dio europske sigurnosne strukture; |
| --- | --- |

C.

budući da je Sporazum o INF-u pridonio ograničavanju strateškog natjecanja između SAD-a i Sovjetskog Saveza, a kasnije i Ruske Federacije, te istovremeno pomogao u izgradnji i jačanju stabilnosti tijekom razdoblja hladnog rata; budući da je Europa bila glavni korisnik Sporazuma o INF-u, jer je taj sporazum bio ključan za održavanje njezine sigurnosti tijekom više od tri desetljeća; budući da je on i danas okosnica međunarodnog mira i stabilnosti, posebno kao dio europske sigurnosne strukture;

| D. | budući da je vlada predsjednika Obame 2014. izjavila da „Rusija krši svoje obveze iz Sporazuma o INF-u prema kojima je zabranjeno posjedovanje, proizvodnja i testiranje u letu krstarećih projektila lansiranih sa zemlje (GLCM) koji imaju domet od 500 do 5 500 km te posjedovanje ili proizvodnja sustava za lansiranje tih projektila”; budući da su u kasnijim izvješćima koje je Ministarstvo vanjskih poslova SAD-a objavilo 2015., 2016., 2017. i 2018. godine ponovljeni navodi SAD-a da Rusija i dalje krši Sporazum; |
| --- | --- |

D.

budući da je vlada predsjednika Obame 2014. izjavila da „Rusija krši svoje obveze iz Sporazuma o INF-u prema kojima je zabranjeno posjedovanje, proizvodnja i testiranje u letu krstarećih projektila lansiranih sa zemlje (GLCM) koji imaju domet od 500 do 5 500 km te posjedovanje ili proizvodnja sustava za lansiranje tih projektila”; budući da su u kasnijim izvješćima koje je Ministarstvo vanjskih poslova SAD-a objavilo 2015., 2016., 2017. i 2018. godine ponovljeni navodi SAD-a da Rusija i dalje krši Sporazum;

| E. | budući da su SAD i NATO u više navrata ispitivali Rusiju o njezinim aktivnostima u području razvoja projektila, točnije sustava projektila 9M729, za koji smatraju da nije u skladu s Sporazumom o INF-u; |
| --- | --- |

E.

budući da su SAD i NATO u više navrata ispitivali Rusiju o njezinim aktivnostima u području razvoja projektila, točnije sustava projektila 9M729, za koji smatraju da nije u skladu s Sporazumom o INF-u;

| F. | budući da je u prosincu 2017., povodom 30. godišnjice potpisivanja Sporazuma, vlada predsjednika Trumpa najavila „integriranu strategiju” diplomatskih, vojnih i gospodarskih mjera s namjerom da Rusija ponovno počne ispunjavati obveze iz Sporazuma; budući da su te mjere uključivale diplomatske napore putem Posebne komisije za provjeru, pokretanje vojnog programa za istraživanje i razvoj te gospodarske mjere protiv ruskih subjekata uključenih u razvoj i proizvodnju projektila koji nije u skladu sa Sporazumom; |
| --- | --- |

F.

budući da je u prosincu 2017., povodom 30. godišnjice potpisivanja Sporazuma, vlada predsjednika Trumpa najavila „integriranu strategiju” diplomatskih, vojnih i gospodarskih mjera s namjerom da Rusija ponovno počne ispunjavati obveze iz Sporazuma; budući da su te mjere uključivale diplomatske napore putem Posebne komisije za provjeru, pokretanje vojnog programa za istraživanje i razvoj te gospodarske mjere protiv ruskih subjekata uključenih u razvoj i proizvodnju projektila koji nije u skladu sa Sporazumom;

| G. | budući da SAD i Rusija nisu uspjeli svoje bojazni riješiti diplomatskim dijalogom; budući da nije sazvana Posebna komisija za provjeru, osnovana na temelju Sporazuma, čiji je zadatak, između ostalog, rješavati sumnje u poštovanje Sporazuma; |
| --- | --- |

G.

budući da SAD i Rusija nisu uspjeli svoje bojazni riješiti diplomatskim dijalogom; budući da nije sazvana Posebna komisija za provjeru, osnovana na temelju Sporazuma, čiji je zadatak, između ostalog, rješavati sumnje u poštovanje Sporazuma;

| H. | budući da je predsjednik Trump 20. listopada 2018. objavio da će SAD istupiti iz Sporazuma zbog ruskog nepoštovanja Sporazuma i nesudjelovanja Kine; budući da je 4. prosinca 2018., nakon sastanka s ministrima vanjskih poslova NATO-a, državni tajnik SAD-a Mike Pompeo najavio da je SAD utvrdio materijalnu povredu Sporazuma od strane Rusije i da će kao zaštitnu mjeru obustaviti provođenje svojih obveza u roku od 60 dana, osim ako Rusija ne potvrdi puno pridržavanje Sporazuma koje je moguće provjeriti; |
| --- | --- |

H.

budući da je predsjednik Trump 20. listopada 2018. objavio da će SAD istupiti iz Sporazuma zbog ruskog nepoštovanja Sporazuma i nesudjelovanja Kine; budući da je 4. prosinca 2018., nakon sastanka s ministrima vanjskih poslova NATO-a, državni tajnik SAD-a Mike Pompeo najavio da je SAD utvrdio materijalnu povredu Sporazuma od strane Rusije i da će kao zaštitnu mjeru obustaviti provođenje svojih obveza u roku od 60 dana, osim ako Rusija ne potvrdi puno pridržavanje Sporazuma koje je moguće provjeriti;

| I. | budući da je SAD 1. veljače 2019. najavio da će nakon roka od 60 dana u kojem Rusija treba potvrditi puno pridržavanje Sporazuma obustaviti svoje obveze iz Sporazuma o INF-u i započeti s postupkom istupanja ako se Rusija, koju SAD smatra krivom za materijalnu povredu Ugovora, ne počne ponovno pridržavati svojih obveza u roku od šest mjeseci; budući da je glavni tajnik NATO-a Jens Stoltenberg pozvao Rusiju da iskoristi šestomjesečno razdoblje koje SAD nudi za ponovno postizanje potpune usklađenosti s Ugovorom; |
| --- | --- |

I.

budući da je SAD 1. veljače 2019. najavio da će nakon roka od 60 dana u kojem Rusija treba potvrditi puno pridržavanje Sporazuma obustaviti svoje obveze iz Sporazuma o INF-u i započeti s postupkom istupanja ako se Rusija, koju SAD smatra krivom za materijalnu povredu Ugovora, ne počne ponovno pridržavati svojih obveza u roku od šest mjeseci; budući da je glavni tajnik NATO-a Jens Stoltenberg pozvao Rusiju da iskoristi šestomjesečno razdoblje koje SAD nudi za ponovno postizanje potpune usklađenosti s Ugovorom;

| J. | budući da su 4. prosinca 2018. vanjski ministri NATO-a objavili izjavu u kojoj su potvrdili da Rusija krši Sporazum o INF-u i pozvali Rusiju da se hitno pobrine za puno pridržavanje Sporazuma koje je moguće provjeriti; |
| --- | --- |

J.

budući da su 4. prosinca 2018. vanjski ministri NATO-a objavili izjavu u kojoj su potvrdili da Rusija krši Sporazum o INF-u i pozvali Rusiju da se hitno pobrine za puno pridržavanje Sporazuma koje je moguće provjeriti;

| K. | budući da je Rusija 2. veljače 2019. najavila da će obustaviti pridržavanje Sporazuma o INF-u i razvijati nove vrste projektila; budući da su ruske vlasti u više navrata izrazile svoju zabrinutost u pogledu postavljanja sustava NATO-a za obranu od projektila; |
| --- | --- |

K.

budući da je Rusija 2. veljače 2019. najavila da će obustaviti pridržavanje Sporazuma o INF-u i razvijati nove vrste projektila; budući da su ruske vlasti u više navrata izrazile svoju zabrinutost u pogledu postavljanja sustava NATO-a za obranu od projektila;

| L. | budući da je Kina, uz druge zemlje koje nisu potpisnice Sporazuma o INF-u, znatno povećala svoj arsenal projektila, što ukazuje na potrebu za novim sporazumom koji bi obvezivao SAD, Rusiju i Kinu; |
| --- | --- |

L.

budući da je Kina, uz druge zemlje koje nisu potpisnice Sporazuma o INF-u, znatno povećala svoj arsenal projektila, što ukazuje na potrebu za novim sporazumom koji bi obvezivao SAD, Rusiju i Kinu;

| M. | budući da bi potencijalno raskidanje Sporazuma moglo dovesti do porasta napetosti među nuklearnim silama, nerazumijevanja i nove utrke u naoružanju; |
| --- | --- |

M.

budući da bi potencijalno raskidanje Sporazuma moglo dovesti do porasta napetosti među nuklearnim silama, nerazumijevanja i nove utrke u naoružanju;

| N. | budući da je Sporazum o INF-u ključan element za održavanje globalne strateške stabilnosti, svjetskog mira i regionalne sigurnosti; budući da bi se očuvanjem tog sporazuma pridonijelo nastojanjima da se očuvaju drugi postojeći sporazumi o kontroli naoružanja i o razoružanju te stvaranju povoljnijih uvjeta za pregovore o ograničavanju naoružanja, razoružanju i neširenju oružja; budući da najave o povlačenju iz Sporazuma dovode u pitanje vjerojatnost širenja drugih velikih sporazuma o kontroli oružja, kao što je Sporazum Sjedinjenih Američkih Država i Ruske Federacije o mjerama za daljnje smanjenje i ograničenje strateškog ofenzivnog naoružanja („Novi START”), što bi ozbiljno naštetilo međunarodnom režimu kontrole oružja koji je osigurao desetljeća stabilnosti kad je riječ o nuklearnom oružju, a svijet bi ostao bez pravno obvezujućih ograničenja o arsenalima nuklearnog naoružanja koja se mogu provjeriti; |
| --- | --- |

N.

budući da je Sporazum o INF-u ključan element za održavanje globalne strateške stabilnosti, svjetskog mira i regionalne sigurnosti; budući da bi se očuvanjem tog sporazuma pridonijelo nastojanjima da se očuvaju drugi postojeći sporazumi o kontroli naoružanja i o razoružanju te stvaranju povoljnijih uvjeta za pregovore o ograničavanju naoružanja, razoružanju i neširenju oružja; budući da najave o povlačenju iz Sporazuma dovode u pitanje vjerojatnost širenja drugih velikih sporazuma o kontroli oružja, kao što je Sporazum Sjedinjenih Američkih Država i Ruske Federacije o mjerama za daljnje smanjenje i ograničenje strateškog ofenzivnog naoružanja („Novi START”), što bi ozbiljno naštetilo međunarodnom režimu kontrole oružja koji je osigurao desetljeća stabilnosti kad je riječ o nuklearnom oružju, a svijet bi ostao bez pravno obvezujućih ograničenja o arsenalima nuklearnog naoružanja koja se mogu provjeriti;

| O. | budući da je glavni tajnik UN-a 20. rujna 2017. otvorio za potpisivanje Ugovor UN-a o zabrani nuklearnog oružja i da ga je dosad potpisalo 70 država, od kojih je 21 država postala stranka Ugovora ratifikacijom, i budući da je jedna od njih država članica EU-a (Austrija), dok bi Irska u sljedećih nekoliko mjeseci mogla predati svoje isprave o ratifikaciji glavnom tajniku UN-a; |
| --- | --- |

O.

budući da je glavni tajnik UN-a 20. rujna 2017. otvorio za potpisivanje Ugovor UN-a o zabrani nuklearnog oružja i da ga je dosad potpisalo 70 država, od kojih je 21 država postala stranka Ugovora ratifikacijom, i budući da je jedna od njih država članica EU-a (Austrija), dok bi Irska u sljedećih nekoliko mjeseci mogla predati svoje isprave o ratifikaciji glavnom tajniku UN-a;

| P. | budući da je ICAN, dobitnik Nobelove nagrade, pozvao sve države da ratificiraju Ugovor o zabrani nuklearnog oružja; |
| --- | --- |

P.

budući da je ICAN, dobitnik Nobelove nagrade, pozvao sve države da ratificiraju Ugovor o zabrani nuklearnog oružja;

| 1. | podržava poštovanje, nastavak i jačanje Sporazuma o INF-u; podsjeća na njegov bitan doprinos miru i sigurnosti u Europi i ostatku svijeta te globalnom razoružanju i neširenju oružja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava veliku zabrinutost zbog kršenja Sporazuma te posljedičnih najava SAD-a i Rusije da će obustaviti izvršavanje svojih obveza preuzetih Sporazumom i da će se iz njega povući u roku od šest mjeseci; naglašava da takav razvoj događaja ugrožava jedan od najvažnijih europskih sigurnosnih interesa te sigurnost i mir u Europi i svijetu; boji se da bi to moglo dovesti do pogrešnih procjena i nesporazuma koji bi mogli rezultirati narušavanjem odnosa između SAD-a i Rusije, eskalacijom napetosti, povećanjem nuklearnih i vojnih prijetnji i rizika te mogućom novom utrkom u naoružanju koja bi imala destabilizirajući učinak, što bi moglo biti ugroziti europsku sigurnost i stratešku stabilnost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | osuđuje Rusiju zbog nastavka kršenja uvjeta Sporazuma; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Rusku Federaciju da se pobrine za ponovno puno pridržavanje obveza iz Sporazuma koje je moguće provjeriti kako bi se riješile zabrinutosti koje su istaknuli SAD i NATO kao odgovor na nastavak kršenja uvjeta Sporazuma od strane Rusije te potiče Rusiju da iskaže svoju predanost dugoročnom uspjehu Sporazuma; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prepoznaje važnost potpune transparentnosti i dijaloga u interesu izgradnje povjerenja u provedbu Sporazuma o INF-u i svih drugih sporazuma kojima se podupire strateška stabilnost i sigurnost; s obzirom na navedeno, poziva i Rusiju i SAD da riješe navode o pridržavanju obveza iz Sporazuma, da se uključe u konstruktivan dijalog pod okriljem Vijeća sigurnosti UN-a, Posebne komisije za provjeru ili drugih odgovarajućih foruma u cilju smanjenja napetosti, uzimajući u obzir interese i zabrinutosti obiju strana, i da pregovaraju u dobroj vjeri kako bi se očuvao Sporazum o INF-u prije predviđenog povlačenja u kolovozu 2019., uz istovremeno poboljšanje transparentnosti i međusobnog nadzora te utvrđivanje strožih pravila i jamstava u pogledu svojih projektila i nuklearnih kapaciteta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije da iskoristi rok od šest mjeseci i upotrijebi sva politička i diplomatska sredstva koja su joj na raspolaganju za pokretanje dijaloga sa strankama Sporazuma o INF-u kako bi se vratilo prekogranično povjerenje te da istovremeno ponudi stručnost i iskustvo EU-a u posredovanju u cilju sprečavanja povlačenja SAD-a i Rusije iz Sporazuma; poziva je također da se zalaže za očuvanje i razvoj Sporazuma o INF-u te da započne pregovore o multilateralnom sporazumu za tu kategoriju projektila; traži od potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije da se pobrine za to da EU djeluje kao proaktivan i vjerodostojan jamac sigurnosti, među ostalim i za susjedne zemlje, te da preuzme snažnu i konstruktivnu ulogu u razvoju i jačanju globalnih napora u neširenju i kontroli oružja i globalnoj strukturi za razoružavanje koji se temelje na pravilima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da neizvjesna budućnost Sporazuma o INF-u ne bi smjela ugroziti druge sporazume o kontroli oružja; posebno potiče SAD i Rusiju da produlje sporazum „Novi START”, kojim se broj strateških bojnih glava na obje strane ograničava na 1 550, prije nego što on istekne 2021. godine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno ističe svoju punu predanost očuvanju djelotvorne međunarodne kontrole oružja, razoružanja i neširenja oružja kao temelja globalne i europske sigurnosti; smatra da Europa mora služiti kao primjer kako bi bila vjerodostojna i doprinijela svijetu bez nuklearnog oružja; poziva države članice EU-a da multilateralno nuklearno razoružanje odrede kao prioritet vanjske i sigurnosne politike EU-a; ponavlja svoju predanost provođenju politika usmjerenih na smanjenje i uništenje svih nuklearnih arsenala; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da bi europska sigurnost trebala ostati nedjeljiva; poziva sve države članice EU-a koje su i članice NATO-a da djeluju u skladu s tim; poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije da izradi procjenu zajedničkih prijetnji u kojoj će se analizirati posljedice za sigurnost EU-a u slučaju da se prestane primjenjivati zaštita koju Sporazum o INF-u pruža Uniji i njezinim građanima i da pravovremeno o tome izvijesti Parlament u skladu s člankom 36. Ugovora o Europskoj uniji te da potom razvije vjerodostojnu i ambicioznu strategiju za nuklearno razoružanje na temelju stvarnog multilateralizma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije da podnese prijedloge za mobilizaciju fondova EU-a i unaprjeđenje baze znanja i stručnosti Unije u pogledu neširenja oružja, kontrole oružja i ljudskih kapaciteta za analizu prijetnji nuklearnog oružja; također je poziva da predstavi razborite planove za sprečavanje nenamjerne ili slučajne upotrebe nuklearnog oružja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica, NATO-u, Ujedinjenim narodima, predsjedniku i članovima Kongresa SAD-a, predsjedniku Ruske Federacije i zastupnicima ruske Dume i Vijeća Federacije. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  https://treaties.un.org/doc/Publication/UNTS/Volume%201657/v1657.pdf

(2)  https://www.state.gov/secretary/remarks/2019/02/288722.htm

(3)  https://www.nato.int/cps/en/natohq/official_texts_161122.htm

(4)  https://www.nato.int/cps/en/natohq/news_162996.htm

(5)  SL C 215, 19.6.2018., str. 202.

(6)  https://front.un-arm.org/documents/SG+disarmament+agenda_1.pdf

(7)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg16

(8)  SL C 349 E, 22.12.2010., str. 77.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/154 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/154

---

P8_TA(2019)0131

NAIADES II – akcijski program za potporu prijevozu unutarnjim plovnim putovima

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o NAIADES-u II – akcijskom programu za potporu prijevozu unutarnjim plovnim putovima (2018/2882(RSP))

(2020/C 449/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir pitanje za usmeni odgovor upućeno Komisiji o NAIADES-u II – akcijskom programu za potporu prijevozu unutarnjim plovnim putovima (O-000016/2014 – B7-0104/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje za usmeni odgovor upućeno Komisiji o NAIADES-u II – akcijskom programu za potporu prijevozu unutarnjim plovnim putovima (O-000016/2014 – B7-0104/2014),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. siječnja 2006. o promicanju prijevoza unutarnjim plovnim putovima – „NAIADES – integrirani akcijski program za prijevoz unutarnjim plovnim putovima” (COM(2006)0006), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. siječnja 2006. o promicanju prijevoza unutarnjim plovnim putovima – „NAIADES – integrirani akcijski program za prijevoz unutarnjim plovnim putovima” (COM(2006)0006),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. listopada 2006. o promicanju prijevoza unutarnjim plovnim putovima: NAIADES, integrirani europski akcijski program za prijevoz unutarnjim plovnim putovima (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. listopada 2006. o promicanju prijevoza unutarnjim plovnim putovima: NAIADES, integrirani europski akcijski program za prijevoz unutarnjim plovnim putovima (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. rujna 2013. pod nazivom „Prema kvalitetnijem prijevozu unutarnjim plovnim putovima – NAIADES II” (COM(2013)0623), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. rujna 2013. pod nazivom „Prema kvalitetnijem prijevozu unutarnjim plovnim putovima – NAIADES II” (COM(2013)0623),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2014. o NAIADES-u II – akcijskom programu za potporu prijevozu unutarnjim plovnim putovima (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2014. o NAIADES-u II – akcijskom programu za potporu prijevozu unutarnjim plovnim putovima (2),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 18. rujna 2018. naslovljen „Izvješće na sredini razdoblja o provedbi NAIADES-a II, akcijskog programa za promicanje prijevoza unutarnjim plovnim putovima (za razdoblje 2014. – 2017.)” (SWD(2018)0428), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 18. rujna 2018. naslovljen „Izvješće na sredini razdoblja o provedbi NAIADES-a II, akcijskog programa za promicanje prijevoza unutarnjim plovnim putovima (za razdoblje 2014. – 2017.)” (SWD(2018)0428),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. srpnja 2016. naslovljenu „Europska strategija za mobilnost s niskom razinom emisije” (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. srpnja 2016. naslovljenu „Europska strategija za mobilnost s niskom razinom emisije” (COM(2016)0501),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o Planu za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o Planu za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima (3),

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da unutarnji plovni putovi povezuju važne luke, gradove, industrijske centre i glavna poljoprivredna područja u EU-u, čime uvelike pridonose ciljevima EU-a u pogledu dekarbonizacije, održivog rasta i teritorijalne kohezije; |
| --- | --- |

A.

budući da unutarnji plovni putovi povezuju važne luke, gradove, industrijske centre i glavna poljoprivredna područja u EU-u, čime uvelike pridonose ciljevima EU-a u pogledu dekarbonizacije, održivog rasta i teritorijalne kohezije;

| B. | budući da je promjena načina prijevoza s cestovnog na prijevoz unutarnjim plovnim putovima nužna za ostvarenje ciljeva Pariškog sporazuma iz 2015. (COP21) i budući da prijevoz unutarnjim plovnim putovima ima dovoljan kapacitet za primanje veće količine tereta i većeg broja putnika kako bi se smanjila razina zagušenja europskog cestovnog prometnog sustava; |
| --- | --- |

B.

budući da je promjena načina prijevoza s cestovnog na prijevoz unutarnjim plovnim putovima nužna za ostvarenje ciljeva Pariškog sporazuma iz 2015. (COP21) i budući da prijevoz unutarnjim plovnim putovima ima dovoljan kapacitet za primanje veće količine tereta i većeg broja putnika kako bi se smanjila razina zagušenja europskog cestovnog prometnog sustava;

| C. | budući da je prijevoz unutarnjim plovnim putovima ključan za smanjenje daljnjih negativnih učinaka prijevoza učinkovitijom upotrebom kopna i energije te smanjenjem buke i broja nesreća; |
| --- | --- |

C.

budući da je prijevoz unutarnjim plovnim putovima ključan za smanjenje daljnjih negativnih učinaka prijevoza učinkovitijom upotrebom kopna i energije te smanjenjem buke i broja nesreća;

| D. | budući da bi se flota unutarnjih plovnih putova trebala modernizirati i prilagoditi tehničkom napretku ako se želi postići poboljšana ekološka učinkovitost, čime bi se osigurala konkurentna prednost prijevoza unutarnjim plovnim putovima u multimodalnom prijevozu; |
| --- | --- |

D.

budući da bi se flota unutarnjih plovnih putova trebala modernizirati i prilagoditi tehničkom napretku ako se želi postići poboljšana ekološka učinkovitost, čime bi se osigurala konkurentna prednost prijevoza unutarnjim plovnim putovima u multimodalnom prijevozu;

| E. | budući da su dosad sektoru unutarnjih plovnih putova bila namijenjena ograničena financijska sredstva i budući da je pristup financijskim sredstvima i dalje težak za sektor koji se sastoji uglavnom od malih poduzeća; |
| --- | --- |

E.

budući da su dosad sektoru unutarnjih plovnih putova bila namijenjena ograničena financijska sredstva i budući da je pristup financijskim sredstvima i dalje težak za sektor koji se sastoji uglavnom od malih poduzeća;

| 1. | podržava posebna djelovanja koja su dosad poduzeta i pozdravlja buduća djelovanja planirana u okviru akcijskog programa NAIADES II za razdoblje 2014. – 2020.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | potiče Komisiju da ažurira i obnovi program NAIADES do 2020. kako bi zajamčila da se potencijal prijevoza unutarnjim plovnim putovima kao sigurnog, održivog i učinkovitog načina prijevoza u sustavu multimodalnog prometa može u potpunosti iskoristiti dugoročnom strategijom EU-a za postizanje uspješne promjene načina prijevoza; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da se pri sastavljanju inicijativa za promet u obzir mora uzeti prijevoz unutarnjim plovnim putovima u okviru holističkog i dugoročnog pristupa u skladu s održivom i intermodalnom prometnom politikom EU-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da se sektor turizma na plovnim putovima brzo razvija i da konkurentnost važnih industrija EU-a ovisi o pouzdanom i troškovno učinkovitom prijevozu unutarnjim plovnim putovima za opskrbu robom; zbog toga poziva na uspostavu proaktivnih politika za potporu održivom sektoru unutarnjih plovnih putova, osobito u pogledu digitalnih, tehnoloških i okolišnih izazova u logistici i mobilnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da će do 2050. 80 % stanovništva EU-a živjeti u urbanim područjima, zbog čega će se povećati potražnja za javnim prijevozom i poboljšanom gradskom logistikom te da je često izazovno i skupo širiti postojeću kopnenu infrastrukturu; poziva Komisiju i države članice da radi poboljšanja kvalitete života i smanjenja razina zagušenja uključe plovidbu unutarnjim plovnim putovima u urbanu i lučku politiku te da potpuno iskoriste njihov potencijal za prijevoz dobara i putnika jer su mnogi gradovi EU-a smješteni uz plovne putove; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da prethodni akcijski programi nisu bili uspješni u ostvarenju ciljeva zbog manjka namjenskih sredstava; zbog toga poziva Komisiju da osigura da akcijski program NAIADES III dobije prikladno i namjensko financiranje za ostvarenje ciljeva, uz podršku dobro strukturirane strategije za politike s dostižnim kratkoročnim i srednjoročnim ciljevima te konkretnim planom kojim se, među ostalim, utvrđuju resursi za provedbu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da redovito provodi istraživanje tržišta i izrađuje prognoze kako bi bolje analizirala promjenjive obrasce u prijevozu tereta i putnika unutarnjim plovnim putovima te da omogući donošenje politika na temelju dokaza i bolji odgovor na nove trendove i nova tržišta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe važnost uklanjanja uskih grla za stvaranje kvalitetnih plovnih putova kao uvjet za razvoj i uključivanje prijevoza unutarnjim plovnim putovima i unutarnjih luka u transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T); poziva Komisiju da prioritet u financiranju u okviru Instrumenta za povezivanje Europe da obnovi, prilagodbi, nadogradnji i automatizaciji plovnih putova, prevodnica, mostova, obalne i lučke infrastrukture te poboljšanju prekograničnih dijelova osnovne mreže; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava, uz obveze država članica da dovrše osnovnu mrežu do 2030., njihovu odgovornost za povećanje učinkovitosti, pouzdanosti, dostupnosti i klimatske otpornosti postojeće infrastrukture obnovom kako bi osigurale da je prijevoz unutarnjim plovnim putovima pouzdan način prijevoza te promicale pametnu upotrebu oskudnih financijskih sredstava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja rad koji se planira i provodi na koridorima Atlantik, Baltik – Jadran, Sredozemlje, Sjeverno more – Baltik, Sjeverno more – Sredozemlje, Istok – Istočno Sredozemlje, Rajna – Alpe i Rajna – Dunav i činjenicu da, općenito, više država članica ulaže u razvoj unutarnjih plovnih putova i luka; zato poziva Komisiju da podrži provedbu projekata u okviru transeuropske prometne mreže (TEN-T); |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da je dovoljan kapacitet prevodnica ključan za učinkovit i održiv prijevoz u zaleđu i da prevodnice imaju važnu ulogu u sigurnom upravljanju regulacijom vode i proizvodnji čiste energije; stoga poziva Komisiju da rezervira dovoljno bespovratnih sredstava za njihovu sanaciju, nadogradnju i obnovu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potiče Komisiju da namijeni bespovratna sredstva općenito projektima za unutarnje plovne putove jer se iz prethodnog iskustva sa spajanjem projekata pokazalo da privatni partneri sudjeluju samo na izvođenju radova, a javna tijela i dalje su odgovorna za financiranje zbog javne i višenamjenske prirode plovnih putova; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da digitalizacija prijevoza unutarnjim plovnim putovima ima važnu ulogu u povećavanju efikasnosti, sigurnosti i ekološke učinkovitosti unutarnje plovidbe; zbog toga poziva Komisiju da pripremi provedbenu strategiju za digitalno područje unutarnjih plovnih putova (Digital Inland Waterway Area, DINA) i odgovarajući regulatorni okvir za povezani i automatizirani prijevoz vodom, uključujući reviziju Direktive 2005/44/EZ o usklađenim riječnim informacijskim servisima (RIS) na unutarnjim vodnim putovima u Zajednici (4), uzimajući u obzir postojeće inicijative, kao što je informacijski sustav u lukama na Rajni (RPIS), i uspostavu čvrste pravne osnove za prekograničnu razmjenu informacija o plovnim putovima, plovidbi, teretu i prometu na jedinstvenoj točki pristupa u cijelom EU-u; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe važnost integracije usluga na unutarnjim plovnim putovima u protok podataka o drugim načinima prijevoza radi olakšavanja nesmetanih multimodalnih usluga od vrata do vrata jer se kombinacijom fizičkog interneta i sinkromodalnosti potiče spajanje volumena koridora između morskih luka i zaleđa, što dovodi do uravnoteženije upotrebe kapaciteta kopnene infrastrukture, smanjenja razine zagušenja i drugih negativnih vanjskih učinaka; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da bi se, radi usklađenosti s ciljevima Pariškog sporazuma iz 2015. (COP21), otpornost i dekarbonizacija prometnog sustava trebale postići ubrzanim prijelazom na prijevoz s niskim razinama emisija ugljika, učinkovitšću resursa i čistim pogonom; ističe da su za taj prijelaz potrebni odgovarajući standardi i financiranje kako bi se poticalo inovatnivno upravljanje plovnim putovima, češća upotreba čistih plovila i prilagodba postojećih, kad je to moguće, te uvođenje potrebne infrastrukture za opskrbu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | preporučuje iskorištavanje sinergija između mreža čiste energije i mreža plovnih putova za optimalno korištenje hidroenergije proizvedene na plovnim putovima, energije vjetra u lukama i drugih izvora čiste energije u čvorištima mobilnosti uz plovne putove za opskrbu prijevoza, domaćinstava i industrija uz istodobno smanjenje troškova distribucije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava važnost pružanja odgovarajućeg financiranja za novu tehnologiju, inovacije te održivu prometnu infrastrukturu i usluge u okviru postojećih i budućih programa EU-a, kao što su Instrument za povezivanje Europe, Obzor 2020., Obzor Europa, program za jedinstveno tržište, Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond kako bi se poticalo širenje inovacija te povećala ekološka i digitalna učinkovitost prijevoza unutarnjim plovnim putovima; traži od Komisije da uspostavi tokove namjenskog financiranja kako bi ostvarila taj cilj; |
| --- | --- |

17.

| 18. | napominje da bi se namjensko tehnološko istraživanje trebalo dopuniti socioekonomskim i prenormativnim istraživanjem radi poticanja inovacija u regulaciji i financiranju te radi povećanja angažmana tržišnih igrača za osiguravanje šire primjene na tržištu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice da dodatno razviju nacionalne strategije za poticanje prijevoza unutarnjim plovnim putovima i potporu takvom prijevozu, uzimajući u obzir aktualne akcijske programe NAIADES i predstojeći Europski akcijski program za prijevoz unutarnjim plovnim putovima te da potaknu regionalna, lokalna i lučka tijela da postupe jednako; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  SL C 313 E, 20.12.2006., str. 443.

(2)  SL C 93, 24.3.2017., str. 145.

(3)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 72.

(4)  SL L 255, 30.9.2005., str. 152.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/157 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/157

---

P8_TA(2019)0132

Zaštita životinja tijekom prijevoza u EU-u i izvan njega

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2005 o zaštiti životinja tijekom prijevoza u EU-u i izvan njega (2018/2110(INI))

(2020/C 449/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1/2005 od 22. prosinca 2004. o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1/2005 od 22. prosinca 2004. o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka (1),

| — | uzimajući u obzir članak 13. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u kojem se navodi da u oblikovanju i provedbi politika EU-a Europska unija i njezine države članice, budući da su životinje čuvstvena bića, punu pažnju posvećuju zahtjevima za dobrobit životinja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 13. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u kojem se navodi da u oblikovanju i provedbi politika EU-a Europska unija i njezine države članice, budući da su životinje čuvstvena bića, punu pažnju posvećuju zahtjevima za dobrobit životinja,

| — | uzimajući u obzir procjenu provedbe Uredbe (EZ) br. 1/2005 o zaštiti životinja tijekom prijevoza i njezinih priloga provedenu na europskoj razini koju je u listopadu 2018. objavila Služba Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir procjenu provedbe Uredbe (EZ) br. 1/2005 o zaštiti životinja tijekom prijevoza i njezinih priloga provedenu na europskoj razini koju je u listopadu 2018. objavila Služba Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS) (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2012. o zaštiti životinja tijekom prijevoza (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2012. o zaštiti životinja tijekom prijevoza (3),

| — | uzimajući u obzir znanstveno mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) o dobrobiti životinja tijekom prijevoza, objavljeno 12. siječnja 2011. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir znanstveno mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) o dobrobiti životinja tijekom prijevoza, objavljeno 12. siječnja 2011. (4),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 10. studenog 2011. o učinku Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2005 o zaštiti životinja tijekom prijevoza (COM(2011)0700), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 10. studenog 2011. o učinku Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2005 o zaštiti životinja tijekom prijevoza (COM(2011)0700),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru od 15. veljače 2012. o strategiji Europske unije za zaštitu i dobrobit životinja za razdoblje 2012. — 2015. (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru od 15. veljače 2012. o strategiji Europske unije za zaštitu i dobrobit životinja za razdoblje 2012. — 2015. (COM(2012)0006),

| — | uzimajući u obzir svoju Izjavu br. 49/2011 od 15. ožujka 2012. o uvođenju osmosatnog ograničenja za prijevoz životinja za klanje u Europskoj uniji (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Izjavu br. 49/2011 od 15. ožujka 2012. o uvođenju osmosatnog ograničenja za prijevoz životinja za klanje u Europskoj uniji (5),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 23. travnja 2015. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 23. travnja 2015. (6),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 31/2018 o dobrobiti životinja u EU-u (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 31/2018 o dobrobiti životinja u EU-u (7),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj te mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za promet i turizam i Odbora za predstavke (A8-0057/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj te mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za promet i turizam i Odbora za predstavke (A8-0057/2019),

| A. | budući da, kako se navodi u članku 13. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska unija životinje ne smatra samo robom, proizvodima ili imovinom, već čuvstvenim bićima, što znači da životinje mogu osjećati ugodu i bol; budući da se taj pojam u zakonodavstvu EU-a odražava u mjerama kojima bi se trebalo osigurati da se životinje drže i prevoze u uvjetima u kojima nisu izložene lošem postupanju, zlostavljanju, boli ili patnji; budući da se u EU-u dobrobit životinja poštuje i štiti u najvećoj mogućoj mjeri i da je EU primjer ostatku svijeta; |
| --- | --- |

A.

budući da, kako se navodi u članku 13. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska unija životinje ne smatra samo robom, proizvodima ili imovinom, već čuvstvenim bićima, što znači da životinje mogu osjećati ugodu i bol; budući da se taj pojam u zakonodavstvu EU-a odražava u mjerama kojima bi se trebalo osigurati da se životinje drže i prevoze u uvjetima u kojima nisu izložene lošem postupanju, zlostavljanju, boli ili patnji; budući da se u EU-u dobrobit životinja poštuje i štiti u najvećoj mogućoj mjeri i da je EU primjer ostatku svijeta;

| B. | budući da se svake godine milijuni životinja prevezu preko velikih udaljenosti između i unutar država članica te u treće zemlje radi rasploda, uzgoja, daljnjeg tova i klanja; budući da se životinje također prevoze u rekreativne svrhe, radi izložbi ili kao suputnici; budući da su građani EU-a sve zabrinutiji kad je riječ o poštovanju standarda dobrobiti životinja, osobito pri prijevozu živih životinja; |
| --- | --- |

B.

budući da se svake godine milijuni životinja prevezu preko velikih udaljenosti između i unutar država članica te u treće zemlje radi rasploda, uzgoja, daljnjeg tova i klanja; budući da se životinje također prevoze u rekreativne svrhe, radi izložbi ili kao suputnici; budući da su građani EU-a sve zabrinutiji kad je riječ o poštovanju standarda dobrobiti životinja, osobito pri prijevozu živih životinja;

| C. | budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 12. prosinca 2012. pozvao na to da se trajanje putovanja životinja za klanje skrati na najviše osam sati; |
| --- | --- |

C.

budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 12. prosinca 2012. pozvao na to da se trajanje putovanja životinja za klanje skrati na najviše osam sati;

| D. | budući da prema definiciji Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE) iz 2008. dobrobit životinja znači da je životinja zdrava, ima dovoljno prostora, da se dobro hrani, da se osjeća sigurnom, da može pokazati svoje prirodno ponašanje i da ne pati zbog osjećaja poput straha, boli i nevolje; budući da to nije osigurano u većini slučajeva prijevoza živih životinja, osobito na velike udaljenosti; |
| --- | --- |

D.

budući da prema definiciji Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE) iz 2008. dobrobit životinja znači da je životinja zdrava, ima dovoljno prostora, da se dobro hrani, da se osjeća sigurnom, da može pokazati svoje prirodno ponašanje i da ne pati zbog osjećaja poput straha, boli i nevolje; budući da to nije osigurano u većini slučajeva prijevoza živih životinja, osobito na velike udaljenosti;

| E. | budući da se Uredba (EZ) br. 1/2005 o zaštiti životinja tijekom prijevoza primjenjuje na prijevoz svih živih kralježnjaka koji se obavlja unutar Unije; |
| --- | --- |

E.

budući da se Uredba (EZ) br. 1/2005 o zaštiti životinja tijekom prijevoza primjenjuje na prijevoz svih živih kralježnjaka koji se obavlja unutar Unije;

| F. | budući da su države članice odgovorne za osiguravanje ispravne primjene i provedbe Uredbe na nacionalnoj razini, uključujući službene inspekcije, dok je Komisija odgovorna za to da države članice ispravno provode zakonodavstvo EU-a; |
| --- | --- |

F.

budući da su države članice odgovorne za osiguravanje ispravne primjene i provedbe Uredbe na nacionalnoj razini, uključujući službene inspekcije, dok je Komisija odgovorna za to da države članice ispravno provode zakonodavstvo EU-a;

| G. | budući da države članice ne primjenjuju Uredbu (EZ) br. 1/2005 dovoljno strogo ili striktno unutar EU-a te uopće ne nastoje primjenjivati je izvan EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da države članice ne primjenjuju Uredbu (EZ) br. 1/2005 dovoljno strogo ili striktno unutar EU-a te uopće ne nastoje primjenjivati je izvan EU-a;

| H. | budući da je zbog velikog broja kršenja koja je 2017. godine DG SANTE (Komisija) utvrdio u mnogim državama članicama potrebno pokretanje odgovarajućih postupaka zbog kršenja Ugovora; |
| --- | --- |

H.

budući da je zbog velikog broja kršenja koja je 2017. godine DG SANTE (Komisija) utvrdio u mnogim državama članicama potrebno pokretanje odgovarajućih postupaka zbog kršenja Ugovora;

| I. | budući da je prijevoz stresan za životinje jer su one tada izložene nizu izazova koji štete njihovoj dobrobiti; budući da u slučaju trgovine s određenim trećim zemljama životinje dodatno pate zbog vrlo dugih putovanja koja uključuju duga čekanja na granicama radi provjere dokumenata, vozila i sposobnosti životinja za prijevoz; |
| --- | --- |

I.

budući da je prijevoz stresan za životinje jer su one tada izložene nizu izazova koji štete njihovoj dobrobiti; budući da u slučaju trgovine s određenim trećim zemljama životinje dodatno pate zbog vrlo dugih putovanja koja uključuju duga čekanja na granicama radi provjere dokumenata, vozila i sposobnosti životinja za prijevoz;

| J. | budući da kvaliteta i učestalost inspekcija država članica izravno utječu na razinu poštovanja zahtjeva; budući da analiza izvješća o inspekcijskim pregledima koja sastavljaju države članice pokazuje da među državama članicama postoje velike razlike u pogledu broja provedenih inspekcijskih pregleda, koji se kreće od nijednog do nekoliko milijuna pregleda godišnje, kao i u pogledu učestalosti prekršaja, koja se kreće između 0 i 16,6 %, što upućuje na to da države članice imaju različite pristupe inspekcijama, tj. nasumične strategije u odnosu na strategije utemeljene na riziku; budući da je i zbog takvih razlika u pristupu nemoguće usporediti podatke među državama članicama; |
| --- | --- |

J.

budući da kvaliteta i učestalost inspekcija država članica izravno utječu na razinu poštovanja zahtjeva; budući da analiza izvješća o inspekcijskim pregledima koja sastavljaju države članice pokazuje da među državama članicama postoje velike razlike u pogledu broja provedenih inspekcijskih pregleda, koji se kreće od nijednog do nekoliko milijuna pregleda godišnje, kao i u pogledu učestalosti prekršaja, koja se kreće između 0 i 16,6 %, što upućuje na to da države članice imaju različite pristupe inspekcijama, tj. nasumične strategije u odnosu na strategije utemeljene na riziku; budući da je i zbog takvih razlika u pristupu nemoguće usporediti podatke među državama članicama;

| K. | budući da bi se obukom i osposobljavanjem vozača radi promicanja pažljivog načina vožnje ovisno o vrstama životinja koje se prevoze povećala dobrobit životinja tijekom prijevoza (8); |
| --- | --- |

K.

budući da bi se obukom i osposobljavanjem vozača radi promicanja pažljivog načina vožnje ovisno o vrstama životinja koje se prevoze povećala dobrobit životinja tijekom prijevoza (8);

| L. | budući da se odgovarajućim postupanjem sa životinjama može skratiti vrijeme njihova utovara i istovara, smanjiti gubitak težine, broj ozljeda i rana te dobiti bolja kvaliteta mesa; |
| --- | --- |

L.

budući da se odgovarajućim postupanjem sa životinjama može skratiti vrijeme njihova utovara i istovara, smanjiti gubitak težine, broj ozljeda i rana te dobiti bolja kvaliteta mesa;

| M. | budući da postoje opsežne studije koje potvrđuju da dobrobit životinja utječe na kvalitetu mesa; |
| --- | --- |

M.

budući da postoje opsežne studije koje potvrđuju da dobrobit životinja utječe na kvalitetu mesa;

| N. | budući da bi kvalitetno postupanje sa životinjama pri utovaru i istovaru, kao i briga o njima tijekom provoza, trebali ostati u prvom planu kako bi se zaštitila dobrobit životinja tijekom prijevoza; |
| --- | --- |

N.

budući da bi kvalitetno postupanje sa životinjama pri utovaru i istovaru, kao i briga o njima tijekom provoza, trebali ostati u prvom planu kako bi se zaštitila dobrobit životinja tijekom prijevoza;

| O. | budući da je sposobnost za prijevoz jedan od glavnih faktora za osiguranje dobrobiti životinja tijekom prijevoza jer je upravo tijekom prijevoza rizik za dobrobit životinja veći za ozlijeđene, oslabljene, gravidne i bolesne životinje ili one koje još nisu odbijene od sise; budući da se može pojaviti nesigurnost u pogledu sposobnosti životinja za prijevoz i faze gestacije; |
| --- | --- |

O.

budući da je sposobnost za prijevoz jedan od glavnih faktora za osiguranje dobrobiti životinja tijekom prijevoza jer je upravo tijekom prijevoza rizik za dobrobit životinja veći za ozlijeđene, oslabljene, gravidne i bolesne životinje ili one koje još nisu odbijene od sise; budući da se može pojaviti nesigurnost u pogledu sposobnosti životinja za prijevoz i faze gestacije;

| P. | budući da je najveći broj prekršaja povezan s pitanjima sposobnosti za prijevoz, nakon čega slijede pitanja povezana s dokumentima; |
| --- | --- |

P.

budući da je najveći broj prekršaja povezan s pitanjima sposobnosti za prijevoz, nakon čega slijede pitanja povezana s dokumentima;

| Q. | budući da je odgovornima često nejasno što se mora poduzeti ako se životinje proglase nesposobnim za prijevoz; |
| --- | --- |

Q.

budući da je odgovornima često nejasno što se mora poduzeti ako se životinje proglase nesposobnim za prijevoz;

| R. | budući da odgovorni često nisu sigurni u kojem se stupnju graviditeta životinja nalazi; |
| --- | --- |

R.

budući da odgovorni često nisu sigurni u kojem se stupnju graviditeta životinja nalazi;

| S. | budući da je osobito problematično prevoziti telad i janjad neodbijenu od sise; |
| --- | --- |

S.

budući da je osobito problematično prevoziti telad i janjad neodbijenu od sise;

| T. | budući da su uzgajivači najzainteresiranija strana za to da njihove životinje budu sposobne za prijevoz i da oni mogu najviše izgubiti ako se prijevoz ne provodi u skladu s postojećim pravilima; |
| --- | --- |

T.

budući da su uzgajivači najzainteresiranija strana za to da njihove životinje budu sposobne za prijevoz i da oni mogu najviše izgubiti ako se prijevoz ne provodi u skladu s postojećim pravilima;

| U. | budući da se pri zaustavljanju na provjerenoj kontrolnoj točki često javljaju propusti kad je riječ o opskrbi životinja dovoljnom količinom hrane i vode te o poštovanju razdoblja odmora od 24 sata; |
| --- | --- |

U.

budući da se pri zaustavljanju na provjerenoj kontrolnoj točki često javljaju propusti kad je riječ o opskrbi životinja dovoljnom količinom hrane i vode te o poštovanju razdoblja odmora od 24 sata;

| V. | budući da su vozila za prijevoz životinja često prenapučena; budući da visoke temperature u vozilu i neprimjereno prozračivanje vozila predstavljaju velik problem; |
| --- | --- |

V.

budući da su vozila za prijevoz životinja često prenapučena; budući da visoke temperature u vozilu i neprimjereno prozračivanje vozila predstavljaju velik problem;

| W. | budući da su nedavno u različitim državama članicama izbile zarazne bolesti životinja kao što su afrička svinjska kuga, ptičja gripa i životinjske bolesti malih preživača i goveda; budući da se tijekom prijevoza živih životinja može povećati rizik od širenja tih bolesti; |
| --- | --- |

W.

budući da su nedavno u različitim državama članicama izbile zarazne bolesti životinja kao što su afrička svinjska kuga, ptičja gripa i životinjske bolesti malih preživača i goveda; budući da se tijekom prijevoza živih životinja može povećati rizik od širenja tih bolesti;

| X. | budući da je prijevoz mesa i drugih proizvoda dobivenih od životinja, kao i sjemena i zametaka, tehnički i administrativno lakši i ponekad ekonomski isplativiji za poljoprivrednike od prijevoza živih životinja radi klanja ili uzgoja; budući da Savez veterinara Europe (FVE) i OIE naglašavaju da bi životinje trebalo uzgajati što bliže prostorima u kojima su rođene i zaklati ih što bliže mjestu proizvodnje; budući da dostupnost objekata za klanje, među ostalim pokretnih klaonica, na mjestu uzgoja ili blizu mjesta uzgoja može pomoći u stvaranju sredstava za život u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

X.

budući da je prijevoz mesa i drugih proizvoda dobivenih od životinja, kao i sjemena i zametaka, tehnički i administrativno lakši i ponekad ekonomski isplativiji za poljoprivrednike od prijevoza živih životinja radi klanja ili uzgoja; budući da Savez veterinara Europe (FVE) i OIE naglašavaju da bi životinje trebalo uzgajati što bliže prostorima u kojima su rođene i zaklati ih što bliže mjestu proizvodnje; budući da dostupnost objekata za klanje, među ostalim pokretnih klaonica, na mjestu uzgoja ili blizu mjesta uzgoja može pomoći u stvaranju sredstava za život u ruralnim područjima;

| Y. | budući da je klanje životinja što bliže mjestu njihova uzgoja najprikladniji način za osiguranje njihove dobrobiti; |
| --- | --- |

Y.

budući da je klanje životinja što bliže mjestu njihova uzgoja najprikladniji način za osiguranje njihove dobrobiti;

| Z. | budući da su klaonice u državama članicama neujednačeno raspoređene; |
| --- | --- |

Z.

budući da su klaonice u državama članicama neujednačeno raspoređene;

| AA. | budući da je za neke države članice i opskrbne lance u Uniji prijevoz živih životinja radi daljnje proizvodnje ili klanja važan da bi se osiguralo tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

AA.

budući da je za neke države članice i opskrbne lance u Uniji prijevoz živih životinja radi daljnje proizvodnje ili klanja važan da bi se osiguralo tržišno natjecanje;

Preporuke

Provedba i primjena

| 1. | napominje da se svake godine unutar EU-a i iz EU-a u treće zemlje prevoze milijuni živih životinja radi klanja ili uzgoja; smatra da Uredba (EZ) br. 1/2005, ako se pravilno provodi i primjenjuje, ima pozitivan utjecaj na dobrobit životinja tijekom prijevoza; pozdravlja smjernice Komisije o toj temi, ali žali zbog toga što je u skladu s tematskim izvješćem Europskog revizorskog suda br. 31/2018 provedba tih smjernica i nekih mjera koje je Komisija planirala kasnila i do pet godina; napominje da i dalje postoje ozbiljni problemi u pogledu prijevoza i da je provedba Uredbe od primarne važnosti za one koji su u tu provedbu uključeni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava činjenicu da Odbor za predstavke prima vrlo velik broj predstavki o dobrobiti životinja tijekom prijevoza, u kojima se često skreće pozornost na sustavno, trajno i ozbiljno kršenje Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2005 od strane država članica i prijevoznika; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da patnja životinja tijekom prijevoza u društvu izaziva veliku zabrinutost; napominje da je Komisija 21. rujna 2017. primila više od milijun potpisa za potporu kampanji # StopTheTrucks (zaustavite kamione) kojom građani EU-a pozivaju na ukidanje prijevoza na velike udaljenosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žali zbog činjenice da ukupna stopa napretka u provedbi Uredbe (EZ) br. 1/2005 u državama članicama nije bila dovoljna da bi se postigao njezin glavni cilj, a to je poboljšanje dobrobiti životinja tijekom prijevoza, osobito u vezi s provjerom plana puta i primjenom kazni; poziva države članice da znatno poboljšaju poštovanje te Uredbe; poziva Komisiju da osigura učinkovitu i ujednačenu primjenu postojećeg zakonodavstva EU-a o prijevozu životinja u svim državama članicama; potiče Komisiju da pokrene sudski postupak protiv država članica koje ne primjenjuju Uredbu na ispravan način i da im izrekne sankcije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da djelomična provedba nije dovoljna za postizanje sveobuhvatne svrhe Uredbe, tj. izbjegavanja ozljede i nepotrebne patnje životinja ili njihova uginuća tijekom prijevoza te da je stoga potrebno uložiti veće napore kako bi se spriječili ozbiljni incidenti koji znatno utječu na dobrobit životinja i kazneno gonili oni koji su za njih odgovorni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | žali zbog toga što brojna pitanja povezana s Uredbom (EZ) br. 1/2005 još nisu riješena, uključujući: prenapučenost, nedovoljnu slobodnu visinu, nedovoljan broj zaustavljanja kako bi se životinje odmorile te nahranile i napojile, neprikladne uređaje za prozračivanje i napajanje, prijevoz tijekom ekstremne vrućine, prijevoz životinja koje nisu sposobne za putovanje, prijevoz teladi koja nisu odbijena od sise, potrebu za utvrđivanjem stanja graviditeta živih životinja, mjeru u kojoj se provjeravaju planovi puta, odnos između povrede, provedbe i kažnjavanja, „mješoviti” učinak osposobljavanja, obrazovanja i certificiranja i nedostatnu stelju, kako je Europski revizorski sud utvrdio u svojem tematskom izvješću br. 31/2018 te nevladine organizacije u pritužbama podnesenim Komisiji; poziva na poboljšanje u navedenim područjima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva sve države članice da osiguraju da se putovanja planiraju i izvršavaju, od odlaska do odredišta, u skladu sa zahtjevima u pogledu dobrobiti životinja u EU-u, uzimajući u obzir različita prijevozna sredstva i različite geografske uvjete u EU-u i trećim zemljama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da to što neke države članice u određenim područjima sustavno krše Uredbu dovodi do nepoštenog tržišnog natjecanja, a posljedično i do nejednakih uvjeta za subjekte u različitim državama članicama, što zatim može dovesti do takozvane „utrke do dna” u smislu standarda dobrobiti životinja tijekom prijevoza; poziva Komisiju, s obzirom na to na razine sankcija mogu biti deset puta više u nekim državama članicama u odnosu na druge, da izradi usklađen sustav sankcija na razini EU-a kako bi se zajamčilo da su one djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće, vodeći računa o opetovanim kršenjima; poziva Komisiju da razvije plan djelovanja za usklađivanje sankcija u državama članicama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žali zbog toga što je Komisija ignorirala rezoluciju Parlamenta od 12. prosinca 2012. te ističe da je jaka i usklađena provedba s učinkovitim, razmjernim i odvraćajućim kaznama u skladu s člankom 25. Uredbe ključna za poboljšanje dobrobiti životinja tijekom prijevoza i da se države članice ne smiju ograničavati samo na izdavanje preporuka i uputa; poziva Komisiju da ipak posluša poziv iz te Rezolucije i da provjeri postoje li u Uredbi neusklađenosti s pravnim zahtjevima u pojedinačnim državama članicama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da bi opetovana kršenja, ako se događaju u okolnostima u kojima je prijevoznik imao kontrolu, trebala rezultirati kaznenim progonom; poziva države članice da kazneno progone kršenja Uredbe, osobito ako je riječ o opetovanim kršenjima; smatra da bi učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće kazne trebale uključivati zapljenu vozila i obvezno ponovno osposobljavane osoba odgovornih za dobrobit i prijevoz životinja te da bi to trebalo biti usklađeno u cijeloj Uniji; smatra da bi kazne trebale odražavati nanesenu štetu, opseg, trajanje i učestalost kršenja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice da učinkovitije koriste snažne izvršne ovlasti koje su im dodijeljene na temelju Uredbe, uključujući obvezu da od prijevoznika traže uspostavu sustava za sprečavanje ponavljanja kršenja i da prijevozniku privremeno oduzmu odobrenje za obavljanje prijevozničke djelatnosti ili da to odobrenje povuku; posebno poziva države članice da poduzmu dostatne korektivne mjere i uvedu sankcije kako bi se izbjegla patnja životinja i subjekti odvratili od daljnje neusklađenosti; poziva države članice i Komisiju da im cilj bude potpuna usklađenost pri provedbi i primjeni Uredbe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da, nakon savjetovanja s nacionalnim kontaktnim točkama, na temelju izvješća o inspekciji i provedbi sastavi popis subjekata koji su opetovano i ozbiljno kršili Uredbu; poziva Komisiju da objavljuje redovita ažuriranja tog popisa te da promiče primjere najbolje prakse u prijevozu i upravljanju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da neusklađenost država članica s Uredbom ugrožava njezinu svrhu koja se sastoji u sprečavanju nastanka i širenja zaraznih bolesti životinja jer je prijevoz jedan od uzroka brzog širenja takvih bolesti, među ostalim onih koje se mogu prenijeti na ljude; napominje da vozila često ne ispunjavaju zahtjeve iz članka 12. izmijenjene Direktive Vijeća 64/432/EEZ od 26. lipnja 1964. o zdravstvenim problemima životinja koji utječu na trgovinu govedima i svinjama (9); posebno smatra da neadekvatno skladišten otpad predstavlja rizik za širenje antimikrobne otpornosti i bolesti; poziva Komisiju da izradi usklađene postupke da izdavanje odobrenja plovilima i kamionima te da poduzme mjere kako bi se spriječilo širenje zaraznih bolesti životinja tijekom prijevoza u EU-u i prijevoza iz trećih zemalja promicanjem biosigurnosnih mjera i veće dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva na pojačanu suradnju između nadležnih tijela kako bi se ojačala provedba, upotrebom tehnologije za ostvarivanje kontinuirane razmjene povratnih informacija u stvarnom vremenu između države članice iz koje prijevoz kreće, države članice odredišta i svih zemalja provoza; poziva Komisiju da razvije sustave za geolokaciju kako bi se omogućilo praćenje lokacije životinja i trajanja prijevoza u vozilima za prijevoz, kao i svako nepoštovanje rasporeda prijevoza; mišljenja je da bi trebalo provesti detaljnu istragu ako životinje koje su na početku prijevoza bile u dobrom fizičkom stanju na odredište stignu u lošem stanju te da se u slučaju ponavljanja te situacije sve odgovorne strane u prijevoznom lancu odmah moraju kazniti u skladu sa zakonom, a poljoprivrednik koji je vlasnik životinje mora na temelju nacionalnog prava imati pravo na naknadu za gubitak prihoda do kojeg može doći zbog te situacije; nadalje smatra da bi nadležna tijela trebala strogo kazniti organizatora i službenika koji je ovjerio plan puta izdan u državi članici polaska ako je plan puta netočno popunjen ili popunjen zavaravajućim podacima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da je provedba izrazito teška kad se putovanje odvija kroz nekoliko država članica i kad se različite provedbene zadaće (odobravanje plana puta, ovlaštenje prijevoznika, izdavanje potvrde o osposobljenosti i certifikata o odobrenju vozila itd.) obavljaju u nekoliko država članica; poziva države članice koje otkriju kršenja da obavijeste sve druge uključene države članice, u skladu sa zahtjevima iz članka 26. Uredbe, kako bi se spriječilo ponavljanje kršenja i omogućila optimizirana procjena rizika; |
| --- | --- |

15.

| 16. | traži od Komisije da Europskom parlamentu podnosi redovita izvješća o provedbi i primjeni Uredbe, uključujući raščlambu kršenja po državama članicama, prema vrsti životinja i vrsti kršenja, u odnosu na opseg prijevoza živih životinja po državi članici; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja slučajeve u kojima vlade, znanstvenici, poduzeća, predstavnici industrije i nacionalna nadležna tijela zajedno rade na utvrđivanju najboljih praksi kako bi se osigurala usklađenost sa zahtjevima zakonodavstva, među ostalim, kao u slučaju mrežne stranice Animal Transport Guides; poziva Komisiju da u državama članicama širi i promiče najbolje prakse za prijevoz stoke te da podupire platformu EU-a za dobrobit životinja promicanjem poboljšanog dijaloga i razmjene dobrih praksi među svim sudionicima; poziva Komisiju da izradi novu strategiju za dobrobit životinja za razdoblje 2020. – 2024. te da podupire inovacije u području prijevoza životinja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da nastavi surađivati sa OIE-om, EFSA-om i državama članicama radi potpore provedbi i pravilnoj primjeni Uredbe (EZ) 1/2005 u svrhu promicanja pojačanog dijaloga o pitanjima koja se odnose na dobrobit životinja tijekom prijevoza s posebnim naglaskom na:






  — | boljoj primjeni propisa EU-a o dobrobiti životinja tijekom prijevoza s pomoću razmjene informacija i najboljih praksi te izravnog sudjelovanja dionika, |
| --- | --- | --- |

18.

—

boljoj primjeni propisa EU-a o dobrobiti životinja tijekom prijevoza s pomoću razmjene informacija i najboljih praksi te izravnog sudjelovanja dionika,

| — | potpori aktivnostima osposobljavanja za vozače i prijevoznike, |
| --- | --- |

—

potpori aktivnostima osposobljavanja za vozače i prijevoznike,

| — | boljem širenju smjernica i informativnih članaka o prijevozu životinja, prevedenih na sve jezike EU-a, |
| --- | --- |

—

boljem širenju smjernica i informativnih članaka o prijevozu životinja, prevedenih na sve jezike EU-a,

| — | razvoju i primjeni dobrovoljnih obveza od strane poduzeća za daljnje poboljšanje dobrobiti životinja tijekom prijevoza; |
| --- | --- |

—

razvoju i primjeni dobrovoljnih obveza od strane poduzeća za daljnje poboljšanje dobrobiti životinja tijekom prijevoza;

| — | povećanoj razmjeni informacija i većem korištenju najboljih praksi među nacionalnim tijelima radi smanjenja broja kršenja koje prouzročuju prijevoznici i vozači; |
| --- | --- |

—

povećanoj razmjeni informacija i većem korištenju najboljih praksi među nacionalnim tijelima radi smanjenja broja kršenja koje prouzročuju prijevoznici i vozači;

| 19. | poziva Komisiju da ocijeni usklađenost Uredbe s Uredbom (EZ) br. 561/2006 o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet (10), u pogledu vremena vožnje i razdoblja odmora vozača; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da je važno razlikovati između odgovornosti poduzeća za prijevoz životinja i odgovornosti poljoprivrednika jer bi poduzeća trebala snositi odgovornost za probleme koji proizlaze iz prijevoza životinja, a ne poljoprivrednici; podsjeća da su poljoprivrednici najviše zainteresirani za dobrobit životinja, iz emocionalnih razloga i privrženosti, ali i iz gospodarskih razloga; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća da je Komisija kao čuvarica Ugovora odgovorna za praćenje primjenjuje li se pravilno zakonodavstvo EU-a; poziva Europskog ombudsmana da istraži nije li Komisija stalno neuspješna u osiguranju usklađenosti s postojećom Uredbom i bi li stoga mogla biti odgovorna za nepravilnosti u postupanju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | žali zbog odluke Konferencije predsjednika, koja je donesena bez glasovanja na plenarnoj sjednici u Parlamentu, o tome da se neće osnovati parlamentarni istražni odbor za dobrobit životinja tijekom prijevoza u EU-u i izvan njega, unatoč podršci velikog broja zastupnika u EP-u iz različitih klubova zastupnika; stoga preporučuje da Parlament na početku sljedećeg parlamentarnog saziva osnuje istražni odbor za dobrobit životinja tijekom prijevoza u EU-u i izvan njega kako bi se primjereno istražila i nadzirala navodna kršenja i nepravilnosti u primjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2005 o zaštiti životinja tijekom prijevoza; |
| --- | --- |

22.

Prikupljanje podataka, inspekcijski pregledi i praćenje

| 23. | izražava žaljenje zbog poteškoća u provedbi dosljedne analize provedbe Uredbe koje se javljaju zbog različitih pristupa prikupljanju podataka u državama članicama; poziva Komisiju da uspostavi zajedničke minimalne standarde za sustave praćenja svih putovanja kako bi se omogućilo usklađenije prikupljanje podataka i ocjena praćenih parametara; poziva države članice da ulože dodatne napore kako bi Komisiji dostavile usklađene, sveobuhvatne i potpune podatke o inspekcijskim pregledima prijevoza i razinama kršenja; poziva države članice da provode više nenajavljenih kontrola te da izrade i primjenjuju strategiju koja se temelji na procjeni rizika kako bi svoje inspekcijske preglede usredotočile na prijevoze s visokim stupnjem rizika radi maksimalnog povećanja učinkovitosti ograničenih resursa za inspekcije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | napominje da je Komisija, prema tematskom izvješću Revizorskog suda iz 2018. o dobrobiti životinja u EU-u, prepoznala da su podaci koje dostavljaju države članice nepotpuni, nedosljedni, nepouzdani i nedovoljno detaljni da bi se mogli izvući zaključci o usklađenosti na razini EU-a; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da se u cijeloj Uniji inspekcije moraju provoditi ujednačeno i na odgovarajućem udjelu životinja koje se prevoze svake godine unutar svake države članice kako bi se zajamčilo i očuvalo ispravno funkcioniranje unutarnjeg tržišta te izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja unutar EU-a; osim toga, poziva Komisiju da poveća broj nenajavljenih inspekcija na licu mjesta koje provodi Ured za hranu i veterinarstvo (FVO), usredotočenih na dobrobit i prijevoz životinja; smatra da je zbog različitih metoda prikupljanja podataka i kontrolnih mehanizama teško dobiti točnu sliku o usklađenosti u pojedinačnim državama članicama; stoga poziva Komisiju da usvoji usklađeniju strukturu izvješćivanja te da provede daljnju analizu podataka dobivenih iz inspekcijskih izvješća FVO-a i povratnih informacija država članica koje se odnose na njihove višegodišnje nacionalne planove kontrole; potvrđuje da su revizije koje provodi DG SANTE važan izvor informacija za Komisiju pri ocjenjivanju provedbe postojeće Uredbe; poziva Komisiju da svake godine obavi najmanje sedam nenajavljenih posjeta u skladu s preporukom Europskog revizorskog suda; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da državama članicama pruži smjernice o tome kako se računalni veterinarski sustav (TRACES) može upotrebljavati kao potpora za pripremu analiza rizika za inspekcije prijevoza živih životinja, kako je preporučio Revizorski sud u svojem tematskom izvješću iz 2018., u kojem se navodi da su tijela država članica nadležna za inspekcijske preglede rijetko koristila informacije iz sustava TRACES za ciljane inspekcije; poziva na djelotvorniji i transparentniji sustav praćenja, uključujući javni pristup informacijama koje se prikupljaju s pomoću TRACES-a; poziva i na povećanje broja godišnjih inspekcijskih pregleda od strane FVO-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice da povećaju kontrole u cijelom proizvodnom lancu, a posebno da provedu učinkovite i sustavne inspekcije pošiljaka životinja prije utovara, kako bi se zaustavile prakse kojima se krše odredbe Uredbe i pogoršavaju uvjeti za prijevoz životinja kopnom ili morem, kao što je dopuštanje prenapučenih prijevoznih sredstava ili nastavak putovanja životinja koje nisu sposobne za duga putovanja, ili dopuštanje da se kontinuirano koriste kontrolne točke s neodgovarajućim objektima za odmor, hranjenje i napajanje životinja koje se prevoze; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zabrinut je zbog niske razine inspekcija u nekim državama članicama te zbog toga što je broj prijavljenih kršenja malen ili jednak nuli; dovodi u pitanje točnost sustava za inspekciju i izvješćivanje; poziva države članice koje trenutno provode vrlo malo inspekcijskih pregleda ili ih uopće ne provode da provedu dovoljan broj inspekcija te da Komisiji dostave sveobuhvatna izvješća o tim inspekcijskim pregledima; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice da provode i inspekcije prijevoza unutar Europe pri utovaru životinja u vozilo kako bi se provjerilo poštuju li se zahtjevi Uredbe (EZ) br. 1/2005; |
| --- | --- |

29.

| 30. | slaže se s Komisijom da je dobra praksa nadležnih tijela da pri utovaru pregledaju sve pošiljke namijenjene zemljama koje nisu članice EU-a (11); smatra da bi i pri utovaru trebalo pregledati i udio pošiljki u EU-u razmjerno broju kršenja koja prijavljuju nevladine organizacije i inspekcije FVO-a; napominje da bi nadležna tijela pri utovaru trebala provjeriti poštuju li se zahtjevi iz Uredbe u pogledu podne površine i slobodne visine, funkcioniraju li dobro sustavi za prozračivanje i opskrbu vodom, funkcioniraju li dobro uređaji za pojenje i jesu li prilagođeni vrsti koja se prevozi, da nisu utovarene životinje koje nisu sposobne za putovanje i da je osigurano dovoljno hrane i stelja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice da se pobrinu za dovoljan broj pristupačnih, čistih i ispravnih uređaja za pojenje prilagođenih rasi, te da spremnik za vodu bude napunjen i da ima dovoljno svježe stelje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | potiče države članice da osiguraju da nadležna tijela provjeravaju sadrže li planovi puta realistične podatke te da su u skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice da osiguraju da su vozila za prijevoz u skladu s minimalnim zahtjevima u pogledu prostora iz poglavlja VII. Priloga I. Uredbi te da se pri visokim temperaturama životinjama ostavi više prostora; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice da se pobrinu da je unutarnja visina vozila u skladu s minimalnim standardima te da nema razmaka između poda ili bočnih stranica vozila i pregradnih zidova; |
| --- | --- |

34.

| 35. | prepoznaje da je došlo do određenog napretka u prijevozu životinja unutar EU-a, no zabrinut je zbog brojnih izvješća o korištenju neprimjerenih vozila za prijevoz živih životinja kopnom i morem te poziva na to da se takve prakse bolje prate i kažnjavaju; uviđa da se često ne poštuju zahtjevi iz članaka 20. i 21. Uredbe u pogledu prijevoza na plovilima za stoku; poziva države članice da ne odobravaju uporabu vozila i plovila za prijevoz stoke koja nisu u skladu s odredbama Uredbe i da u slučaju neusklađenosti povuku već izdana odobrenja; poziva države članice da budu strože u postupcima certifikacije i izdavanja odobrenja za vozila te izdavanja certifikata o osposobljenosti vozačima; |
| --- | --- |

35.

| 36. | stoga poziva na usklađene i obvezujuće standarde za odobrenje vozila i plovila kao sredstava za prijevoz životinja koje bi trebalo izdati središnje tijelo EU-a; budući da bi to tijelo trebalo biti odgovorno za utvrđivanje prikladnosti sredstava za prijevoz životinja u smislu stanja vozila i vrste njihove opreme (npr. odgovarajući satelitski navigacijski sustavi u vozilu odnosno na plovilu); |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva subjekte da omoguće temeljito osposobljavanje vozača i pomoćnog osoblja u skladu s Prilogom IV. Uredbi kako bi se osiguralo pravilno postupanje sa životinjama; |
| --- | --- |

37.

| 38. | priznaje da u nekim državama članicama postoje brodovi i luke koji ispunjavaju potrebne standarde, no ističe da tijekom prijevoza morem ipak prevladavaju loši uvjeti, osobito u vezi s utovarom i istovarom; poziva države članice da budu strože u postupcima certifikacije i odobravanja za plovila, da poboljšaju svoje provjere plovila za prijevoz stoke i sposobnosti životinja za prijevoz prije ukrcaja te da propisno provode inspekcije postupka utovara u skladu s Uredbom; poziva države članice da Komisiji dostave detaljne planove svojih objekata za inspekcijske preglede; poziva Komisiju da sastavi, ažurira i dijeli popis luka s odgovarajućim objektima za inspekcijski pregled životinja; nadalje, poziva nadležna tijela da ne odobravaju planove puta u kojima se planira upotreba luka bez takvih objekata; poziva države članice da prilagode svoje luke i vode računa o održavanju svojih plovila kako bi se poboljšali uvjeti za dobrobit životinja u pomorskom prijevozu životinja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju da odobri inovativne alternative za provjere izvoza u skladu s člankom 133. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/429 (12), kao što su provjere na platformi, koje predstavljaju poboljšanje za dobrobit životinja jer je na njima niža gustoća stoke i nije potreban istovar životinja, što smanjuje vrijeme čekanja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | napominje da se zahtjevom za posjedovanje certifikata o zdravlju životinja za prijevoz kroz države članice stvara negativan poticaj za odabir domaćih odredišta umjesto najbližeg mogućeg odredišta; poziva Komisiju da iskoristi svoje ovlasti na temelju članka 144. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/429 za donošenje delegiranog akta kojim bi se omogućilo odstupanje za kretanja koja predstavljaju nizak rizik za širenje bolesti; |
| --- | --- |

40.

Trajanje putovanja

| 41. | ustraje u tome da bi putovanje za sve životinje koje se prevoze trebalo trajati samo koliko je potrebno, uzimajući u obzir geografske razlike na razini država članica i u skladu s uvodnom izjavom 5. Uredbe (EZ) u kojoj se navodi da „zbog dobrobiti životinja prijevoz životinja na dugim putovanjima ... mora biti ograničen što je više moguće” i uvodnom izjavom 18. u kojoj je navedeno da „duga putovanja, za razliku od kratkih, mogu imati štetnije djelovanje na životinje”; |
| --- | --- |

41.

| 42. | insistira na tome da se pri vremenu prijevoza životinja, uključujući vrijeme utovara i istovara, u obzir mora uzeti veterinarski savjet za pojedine vrste, neovisno o tome odvija li se prijevoz kopnom, morem ili zrakom; |
| --- | --- |

42.

| 43. | žali zbog kršenja Uredbe koja se odnose na neprimjenu ili nepravilnu primjenu posebnih pravila o životinjama koje nisu odbijene od sise, kao što su telad, janjad, jarad, ždrebad i prasad koji su još na mlijeku te poziva na uvođenje detaljnijih mjera kako bi se zajamčila popuna zaštita dobrobiti tih životinja tijekom prijevoza; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države članice da zajamče da se životinje koje nisu odbijene od sise istovaruju barem jedan sat kako bi im se dali elektroliti ili nadomjestak za mlijeko te da njihov prijevoz ukupno ne traje dulje od osam sati; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da utvrdi definiciju životinja koje nisu odbijene od sise prema vrsti te da prijevoz takvih životinja ograniči na maksimalnu udaljenost od 50 km i maksimalno trajanje od 1,5 sati s obzirom na to da je tijekom prijevoza teško osigurati njihovu dobrobit; |
| --- | --- |

45.

| 46. | skreće pozornost na to da su u dokumentima o planiranju prijevoza često navedeni samo nazivi mjesta bez točnih adresa točaka za kontrolu, opskrbu i sakupljanje, zbog čega je kontrola znatno otežana; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2012. poziva na što kraće trajanje putovanja životinja, a osobito na izbjegavanje dugih i vrlo dugih putovanja te putovanja izvan granica EU-a, upotrebom alternativnih strategija, kao što su osiguranje gospodarski održivih i dobro raspoređenih lokalnih ili pokretnih objekata za klanje u blizini stočnih farmi, promicanje kratkih lanaca opskrbe i izravne prodaje, korištenje sjemena ili zametaka, kad je to moguće, umjesto prijevoza rasplodnih životinja te prijevoz trupova i proizvoda od mesa, kao i regulatornim ili neregulatornim inicijativama u državama članicama radi olakšavanja klanja na poljoprivrednim gospodarstvima; poziva Komisiju da po potrebi jasno utvrdi konkretna kraća vremena putovanja za prijevoz svih različitih vrsta živih životinja te za prijevoz životinja koje nisu odbijene od sise; |
| --- | --- |

47.

| 48. | napominje da su zbog različitih zahtjeva te uvjeta na tržištu koji se mijenjaju i političkih odluka male klaonice postale gospodarski neodržive što je dovelo do općeg smanjenja njihova broja; apelira na Komisiju i lokalna tijela u državama članicama da podupiru i po potrebi promiču klanje na poljoprivrednim gospodarstvima, gospodarsko održive lokalne ili pokretne klaonice te objekte za preradu mesa u državama članicama kako bi se životinje klale što bliže mjestu uzgoja, što je i u interesu očuvanja radnih mjesta u ruralnim područjima; poziva Vijeće i Komisiju da izrade strategiju za približavanje modelu stočarske proizvodnje s većom regionalnom usmjerenošću prema kojem bi se životinje rađale, tovile i klale u istoj regiji, kad god je to moguće, uzimajući u obzir geografske razlike, umjesto da se prevoze na izrazito velikim udaljenostima; |
| --- | --- |

48.

| 49. | apelira na Komisiju da istraži kako bi se poljoprivrednici, klaonice i industrija prerade mesa mogli potaknuti na klanje životinja u najbližem objektu radi izbjegavanja dugotrajnog prijevoza životinja i smanjenja emisija; poziva Komisiju da u tom pogledu olakša inovativna rješenja, kao što su pokretne klaonice, te istodobno osigura visoke standarde dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | smatra da u određenim slučajevima bilo kakvo smanjenje dopuštenog trajanja prijevoza, kako je trenutačno utvrđeno u Poglavlju V. Priloga 1. Uredbi, ne bi bilo održivo i stoga bi trebalo pronaći rješenja za slučajeve u kojima je zbog geografskih okolnosti i ruralne izoliranosti potreban prijevoz živih životinja kopnom i/ili morem radi daljnje proizvodnje ili klanja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva države članice da, u slučaju kad se utvrdi da životinja nije sposobna za prijevoz i ako se mjere prve pomoći pokažu neučinkovitim, po potrebi dopuste prisilno klanje izravno na gospodarstvima za uzgoj i tovljenje životinja kako bi se izbjegla nepotrebna patnja životinja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | napominje da društvena i gospodarska vrijednost životinje može utjecati na standarde njezina prijevoza; ističe da su standardi za prijevoz rasplodnih životinja u industriji kopitara visokokvalitetni; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju da izradi strategiju kako bi se osigurao zaokret s prijevoza živih životinja na sustav trgovine pretežno mesom i trupovima životinja te zametnim proizvodima s obzirom na učinke koje prijevoz živih životinja ima na okoliš te dobrobit i zdravlje životinja; smatra da se u svakoj takvoj strategiji potrebno uhvatiti u koštac s gospodarskim faktorima koji utječu na odluku da se prevoze žive životinje; poziva Komisiju da tom strategijom obuhvati prijevoz u treće zemlje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva države članice da u klaonicama omoguće programe za religijsko klanje životinja, s obzirom na to da je velik udio izvoza živih životinja namijenjen tržištima Bliskog istoka; |
| --- | --- |

54.

| 55. | priznaje trenutačne poremećaje na tržištu prouzročene različitim carinama koje se primjenjuju na žive životinje i meso, čime se snažno potiče trgovina živim životinjama; apelira na Komisiju da zajedno sa svojim trgovinskim partnerima preispita te poremećaje kako bi se smanjila trgovina živim životinjama i po potrebi zamijenila trgovinom mesom; |
| --- | --- |

55.

| 56. | podsjeća na to da je, na temelju sadašnje Uredbe, već obvezno zaustavljanje radi odmora na odobrenoj kontrolnoj točki nakon maksimalnog vremena trajanja prijevoza domaćih kopitara i domaćih životinja goveđih, ovčjih, kozjih i svinjskih vrsta kad prijevoz traje dulje od osam sati; |
| --- | --- |

56.

Dobrobit životinja

| 57. | poziva nadležna tijela država članica da osiguraju da se na točkama izlaska iz Unije nalaze službeni veterinari koji su zaduženi za provjeru da su životinje sposobne za nastavak putovanja i da vozila i/ili plovila ispunjavaju zahtjeve iz Uredbe; osobito napominje da se u članku 21. Uredbe navodi da su veterinari dužni provjeriti vozila prije nego što ona napuste EU kako bi se zajamčilo da vozila nisu prenapučena, da je osigurana dostatna slobodna visina i stelja, da su opremljena s dovoljno hrane i vode i da uređaji za prozračivanje i pojenje ispravno funkcioniraju; |
| --- | --- |

57.

| 58. | potiče korištenje planova za nepredvidive situacije za sva putovanja kao što su zamjenski kamioni i centri za nepredviđene situacije kako bi prijevoznik mogao učinkovito reagirati na hitne slučajeve i smanjiti utjecaj kašnjenja ili nesreće na životinje koje se prevoze radi rasploda ili klanja, kao što se na temelju Uredbe već zahtjeva od prijevoznika pri dugim putovanjima; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ustraje u tome da bi se zakonodavstvo o dobrobiti životinja trebalo temeljiti na znanosti i najnovijim tehnologijama; žali zbog činjenice da, unatoč jasnim preporukama EFSA-e i zahtjevu Parlamenta iz njegove rezolucije iz 2012., Komisija nije ažurirala propise o prijevozu životinja u skladu s najnovijim znanstvenim dokazima; stoga poziva Komisiju da ažurira propise, pri čemu bi se u koštac trebala uhvatiti s konkretnim potrebama na temelju najnovijih znanstvenih spoznaja i tehnologije, naročito u pogledu faktora kao što su dostatno prozračivanje te kontrola temperature i vlage klimatizacijskim sustavima u svim vozilima, primjereni sustavi za pojenje i tekuća hrana, osobito za životinje koje još nisu odbijene od sise, smanjena gustoća stoke i utvrđena dostatna minimalna slobodna visina, te da vozila prilagodi potrebama svake vrste; ističe zaključak u mišljenju EFSA-e da osim trajanja prijevoza na dobrobit životinja utječu i drugi aspekti, kao što je pravilan utovar i istovar te dizajn vozila; |
| --- | --- |

59.

| 60. | izražava zabrinutost u pogledu putovanja tijekom kojih se životinje napajaju zagađenom vodom neprikladnom za konzumaciju ili nemaju pristup vodi zbog neispravnih ili loše postavljenih uređaja za napajanje; naglašava da je potrebno osigurati da u vozilima za prijevoz živih životinja tijekom putovanja ima dovoljno vode i da bi u svakom slučaju opskrba trebala biti primjerena posebnim zahtjevima vrste životinja koje se prevoze i odgovarati njihovu broju; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pozdravlja snažan angažman Komisije za razvoj pokazatelja koji će se temeljiti na dobrobiti životinja kojima bi se trebala promicati bolja ostvarenja u pogledu dobrobiti životinja tijekom prijevoza; smatra da bi Komisija trebala bez odgode razviti te pokazatelje kako bi se mogli koristiti kao dopuna postojećim zakonodavnim zahtjevima; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisiju da osigura da se sve buduće revizije zakonodavstva o dobrobiti votinja tijekom prijevoza zasnivaju na objektivnim i znanstveno utemeljenim pokazateljima kako bi se izbjegle proizvoljne odluke koje imaju neopravdan gospodarski utjecaj na sektore stočarstva; |
| --- | --- |

62.

| 63. | insistira na tome da na temelju prava EU-a poljoprivrednici budu pravno odgovorni za to da životinje koje se prijevoze neće zadobiti ozljede, pretrpjeti štetu ili nepotrebno patiti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ističe da su kršenja često prouzročena neodgovarajućim sustavima za prozračivanje vozila za cestovni prijevoz živih životinja na duge udaljenosti. U tim situacijama životinje su prisiljene biti u malim prostorima na ekstremnim temperaturama, znatno izvan raspona temperature i dopuštenih odstupanja utvrđenih u Uredbi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisiju da osigura da se u svim državama članicama bez iznimke životinje prije vjerskog obrednog klanja omame; |
| --- | --- |

65.

| 66. | žali što se u odjeljcima za životinje ne pruža uvijek dovoljno prostora za odgovarajuće prozračivanje unutar vozila te što je prirodno kretanje životinja onemogućeno, pa su životinje često prisiljene zauzimati neprirodne položaje na duža razdoblja, što predstavlja jasno kršenje tehničkih propisa utvrđenih u članku 6. i Prilogu I. poglavlju II. točki 1.2. Uredbe; |
| --- | --- |

66.

| 67. | smatra da prisutnost veterinara na plovilima za prijevoz živih životinja treba biti obvezna, da je potrebno prijavljivati i registrirati broj životinja koje uginu tijekom putovanja te da je potrebno pripremiti krizne planove za rješavanje situacija na moru koje mogu negativno utjecati na dobrobit životinja koje se prevoze; |
| --- | --- |

67.

| 68. | napominje da poljoprivrednici, prijevoznici i nadležna tijela u različitim državama članicama različito tumače i provode Uredbu (EZ) br. 1/2005, osobito u pogledu sposobnosti životinja za prijevoz; poziva Komisiju da revidira Uredbu kako bi po potrebi detaljnije utvrdila zahtjeve za prijevoz; apelira na Komisiju i države članice da u kontekstu jednakih uvjeta osiguraju da se Uredba ubuduće primjenjuje i provodi na usklađen i ujednačen način u cijeloj Uniji, osobito kad je riječ o sposobnosti životinja za prijevoz; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisiju da razvije punu radnu definiciju pojma „sposobnost životinje za prijevoz” i izradi praktične smjernice za takvu procjenu; poziva države članice da predvide aktivnosti za podizanje razine osviještenosti i informiranje, uključujući pouzdane, redovite i obvezne tečajeve osposobljavanja, obrazovanje i certificiranje za vozače, prijevoznike, trgovce, sabirne centre, klaonice, veterinare, granične službenike i sve subjekte koji sudjeluju u prijevozu životinja kako bi se smanjile visoke razine kršenja propisa o sposobnosti za prijevoz; poziva subjekte da osiguraju temeljito osposobljavanje vozača i pomoćnog osoblja u skladu s Prilogom IV. Uredbi; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva na strogi nadzor kako bi se spriječio prijevoz bolesnih i slabih životinja, životinja s malom težinom, životinja u laktaciji, gravidnih ženki i ženki za koje još nije prošlo vrijeme potrebno za odbijanje mladunčadi od sise; |
| --- | --- |

70.

| 71. | naglašava da je, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1/2005, za životinje koje se prevoze na velike udaljenosti već obvezno osigurati vodu, hranu i odmor u odgovarajućim razmacima i u skladu s njihovom vrstom i starosti; potiče Komisiju da povodi učinkovitije praćenje kako bi se osiguralo da sve države članice potpuno i usklađeno ispunjavaju te pravne zahtjeve; |
| --- | --- |

71.

| 72. | naglašava da države članice trebaju osigurati da je prijevoz životinja pravilno organiziran, uzimajući u obzir vremenske uvjete i vrstu prijevoza;; |
| --- | --- |

72.

| 73. | naglašava da, ako se životinje moraju istovariti u trećim zemljama radi razdoblja odmora od 24 sata, organizator mora utvrditi mjesto za odmor s objektima koji su jednakovrijedni onima na kontrolnim točkama EU-a; poziva nadležna tijela da redovito provode inspekcijske preglede tih objekata i da ne odobravaju planove puta ako nije potvrđeno da predloženo mjesto za odmor ima objekte jednakovrijedne onima u EU-u; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva države članice da osiguraju da planiranje prijevoza obuhvaća dokaze o rezervaciji na kontrolnoj točki, uključujući hranu, vodu i svježu stelju; poziva Komisiju da definira zahtjeve za lokaciju mjesta za odmor i objekte na njima; |
| --- | --- |

74.

| 75. | prepoznaje da niža gustoća stoke i prekidanje prijevoza kako bi se životinjama omogućio odmor imaju nepovoljan gospodarski učinak na prijevoznike što može utjecati na primjereno postupanje sa životinjama koje se prevoze; poziva Komisiju da promiče poticaje za primjereno postupanje sa životinjama; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva države članice da se pobrinu za to da se na gospodarstvima poboljša vođenje evidencije o razdobljima gestacije; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisiju da na temelju znanstvenih saznanja oblikuje smjernice o pristupu vodi za životinje koje se prevoze u kavezima i uvjetima za prijevoz pilića kojima se promiče visoka razina dobrobiti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | podsjeća da države članice moraju za životinje čiji se životni i uzgojni ciklus bliži kraju pronaći rješenja kojima se poštuje njihova dobrobit; |
| --- | --- |

78.

Ekonomska pomoć

| 79. | poziva na raširenije korištenje mjere ruralnog razvoja pod nazivom „plaćanja povezana s dobrobiti životinja”, u skladu s člankom 33. Uredbe (EU) br. 1305/2013 (13), kojom se pruža potpora visokim standardima dobrobiti životinja koji nadilaze važeće obvezne standarde; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva na to da se u predstojećoj reformi ZPP-a zadrži i ojača veza između plaćanja u okviru ZPP-a i poboljšanih uvjeta u vezi s dobrobiti životinja kojima se u potpunosti poštuju ili čak i nadilaze standardi utvrđeni u Uredbi (EZ) br.1/2005; |
| --- | --- |

80.

| 81. | apelira na to da se podupiru mjere kojima bi se zajamčila uravnotežena raspoređenost klaonica u državama članicama koja osigurava da je u obzir uzet broj stoke u određenoj regiji; |
| --- | --- |

81.

Treće zemlje

| 82. | zabrinut je zbog stalnih izvješća o problemima povezanima s prijevozom i dobrobiti životinja u određenim trećim zemljama; napominje da klanje u određenim trećim zemljama u koje EU šalje životinje podrazumijeva ekstremnu i produljenu patnju i da se njime redovito krše međunarodni standardi o dobrobiti pri klanju koje je utvrdilo OIE; primajući na znanje potražnju za živim životinjama u trećim zemljama poziva Komisiju i države članice da, kad god je to moguće, promiču zaokret s prijevoza živih životinja na prijevoz mesa ili trupova životinja u treće zemlje te prijevoz sjemena ili zametaka umjesto rasplodnih životinja; |
| --- | --- |

82.

| 83. | oštro kritizira statističke podatke Komisije o usklađenosti provedenih putovanja s Uredbom u pogledu prijevoza živih životinja u treće zemlje te naglašava da su ti podaci sastavljeni bez sustavnih provjera vozila za prijevoz životinja; |
| --- | --- |

83.

| 84. | traži od Komisije da u svojim bilateralnim trgovinskim pregovorima s trećim zemljama traži da se poštuju pravila EU-a o dobrobiti životinja i da u okviru Svjetske trgovinske organizacije brani internacionalizaciju odredbi Unije o toj temi; |
| --- | --- |

84.

| 85. | žali zbog činjenice da u određenim trećim zemljama standardi nisu jednako visoki kao i oni u EU-u; poziva Komisiju da ojača postojeće zahtjeve prema trgovinskim partnerima Unije, osobito u pogledu trgovine životinjama i prijevoza životinja, kako bi oni bili barem jednako strogi kao standardi EU-a; poziva države članice koje izvoze u treće zemlje da surađuju s lokalnim vlastima kako bi se poboljšali standardi dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva na dosljedno i potpuno poštovanje presude Suda Europske unije iz 2015. u predmetu C-424/13 u kojoj je Sud presudio da u slučaju prijevoza životinja koji uključuje dugo putovanje koje počinje na teritoriju EU-a i nastavlja se izvan EU-a prijevoznik mora dostaviti realističan plan puta u smislu usklađenosti, pri čemu se posebna pozornost posvećuje prognozi temperature, kako bi dobio odobrenje za polazak; poziva nadležna tijela da ne odobravaju planove puta u kojima je u skladu s presudom Suda potrebno životinje istovariti radi odmora od 24 sata u zemlji koja nije članica EU-a, osim ako je organizator odredio mjesto za odmor na kojem se nalaze objekti istovjetni onima na kontrolnoj točki; u tom pogledu podsjeća da je jedini popis smještaja koji postoji onaj iz 2009. za smještaj životinja na rutama u trećim zemljama, u kojem često nisu navedene detaljne adrese, što znatno otežava potreban inspekcijski pregled u skladu s pravom Unije; poziva službene veterinare na izlaznim točkama da u skladu s Uredbom (EZ) br. 1/2005 provjere da se poštuju odredbe Uredbe prije nego što vozila napuste EU-u; |
| --- | --- |

86.

| 87. | u tom kontekstu podsjeća na Prijedlog direktive o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava unije (zviždači) koji je izradila Komisija (COM(2018)0218), posebno u pogledu veterinarskih kontrola; |
| --- | --- |

87.

| 88. | izražava žaljenje zbog često dugih kašnjenja na granicama i u lukama te skreće pozornost na povećani bol i nelagodu koji se tako prouzročuju životinjama; poziva države članice koje graniče s trećim zemljama da osiguraju odmorišta na kojima se životinje mogu istovariti te nahraniti, napojiti i odmoriti te na kojima im se može pružiti veterinarska skrb kako bi se planovi puta mogli propisno ispuniti te da na carini za životinje koje se prevoze otvore namjenske brze trake na kojima će raditi dovoljno osoblja kako bi se smanjila razdoblja čekanja, bez ugrožavanja kvalitete sanitarnih i carinskih kontrola na granicama; nadalje, poziva države članice na bolju suradnju pri planiranju prijevoza stoke da bi se izbjegao prevelik broj vozila koja istodobno dolaze na graničnu kontrolu; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva Komisiju da ojača suradnju i komunikaciju, uključujući daljnju uzajamnu pomoć i ubrzanu razmjenu informacija, među nadležnim tijelima u svim državama članicama i u trećim zemljama kako bi se smanjili problemi u pogledu dobrobiti i bolesti životinja povezani s lošom administracijom tako da se osigura da izvoznici u potpunosti ispunjavaju administrativne zahtjeve; traži od Komisije da promiče dobrobit životinja na međunarodnoj razini i da poduzme inicijative za podizanje razine osviještenosti u zemljama izvan EU-a; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva Komisiju da izvrši pritisak na zemlje provoza koje postavljaju birokratske i sigurnosne prepreke kojima se nepotrebno odgađa prijevoz živih životinja; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva države članice i Komisiju da posebnu pozornost posvete kršenjima zakonodavstva o dobrobiti životinja tijekom putovanja plovnim putovima i pomorskih putovanja u treće zemlje te da procjene moguća kršenja zakonodavstva kao što je zabranjeno izbacivanje mrtvih životinja s plovila u Sredozemno more (često s odrezanim oznakama na uhu) do kojih dolazi jer često ne postoje mogućnosti za njihovo odlaganje u odredišnoj luci; |
| --- | --- |

91.

| 92. | skreće pozornost na Odluku Vijeća 2004/544/EZ o potpisivanju Europske konvencije o zaštiti životinja tijekom međunarodnog prijevoza (14), u kojoj „prijevoz” može značiti jedno od sljedećeg: između dvije države članice, uz prijelaz preko državnog područja treće zemlje, između države članice i treće zemlje ili izravno između dvije države članice; |
| --- | --- |

92.

| 93. | naglašava da bi prijevoz živih životinja u treće zemlje trebao biti predmet bilateralnih sporazuma radi ublažavanja razlika te u slučaju da se to ne može postići, trebalo bi biti zabranjen ako standardi u pogledu prijevoza u tim trećim zemljama nisu usklađeni sa standardima EU-a i ako njihova provedba nije dostatna da se zajamči potpuna usklađenost s Uredbom; |
| --- | --- |

93.

| 94. | podsjeća države članice da bi u skladu s ustaljenom sudskom praksom (15) mogle uvesti strože nacionalne propise u području zaštite životinja tijekom prijevoza, pod uvjetom da su usklađeni s glavnim ciljem Uredbe (EZ) br. 1/2005; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva Europsku komisiju da promiče razmjenu najboljih praksi i jednakovrijedne regulatorne mjere s trećim zemljama u pogledu prijevoza živih životinja; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji, Europskom revizorskom sudu, Europskoj agenciji za sigurnost hrane te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  SL L 3, 5.1.2005., str. 1.

(2)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/621853/EPRS_STU (2018)621853_EN.pdf

(3)  SL C 434, 23.12.2015., str. 59.

(4)  Službeni list EFSA-e 2011:9(1):1966.

(5)  SL C 251 E, 31.8.2013., str. 116.

(6)  Presuda Suda (peto vijeće) od 23. travnja 2015., Zuchtvieh-Export / Stadt Kempten, C-424/13, ECLI:EU:C:2015:259.

(7)  Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 31/2018 od 14. studenog 2018. naslovljeno „Dobrobit životinja u EU-u: premošćivanje jaza između ambicioznih ciljeva i praktične primjene”.

(8)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1966

(9)  SL 121, 29.7.1964., str. 1977.

(10)  SL L 102, 11.4.2006., str. 1.

(11)  „Konačno izvješće o reviziji provedenoj u Nizozemskoj od 20. veljače 2017. do 24. veljače 2017. radi procjene dobrobiti životinja tijekom prijevoza u zemlje koje nisu članice EU-a”, Europska komisija, Glavna uprava za zdravlje i sigurnost hrane, 2017.

(12)  Uredba (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (SL L 84, 31.3.2016., str. 1.).

(13)  SL L 347, 20.12.2013., str. 347.

(14)  SL L 241, 13.7.2004., str. 21.

(15)  Presuda Suda (prvo vijeće) od 14. listopada 2004. – predmet C-113/02, Komisija Europskih zajednica protiv Kraljevine Nizozemske i Presuda Suda (treće vijeće) od 8. svibnja 2008. – predmet C-491/06, Danske Svineproducenter.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/170 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/170

---

P8_TA(2019)0133

Jačanje konkurentnosti unutarnjeg tržišta razvojem carinske unije Europske unije i njezina upravljanja

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o jačanju konkurentnosti unutarnjeg tržišta razvojem carinske unije Europske unije i njezina upravljanja (2018/2109(INI))

(2020/C 449/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (1) i povezani delegirani akt (Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 od 28. srpnja 2015.) (2), provedbeni akt (Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 od 2. studenoga 2015.) (3), prijelazni delegirani akt (Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/341 od 17. prosinca 2015.) (4) i program rada (Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/578 od 11. travnja 2016.) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (1) i povezani delegirani akt (Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 od 28. srpnja 2015.) (2), provedbeni akt (Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 od 2. studenoga 2015.) (3), prijelazni delegirani akt (Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/341 od 17. prosinca 2015.) (4) i program rada (Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/578 od 11. travnja 2016.) (5),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 radi produljenja prijelazne uporabe sredstava koja nisu tehnike elektroničke obrade podataka predviđene Carinskim zakonikom Unije (COM(2018)0085), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 radi produljenja prijelazne uporabe sredstava koja nisu tehnike elektroničke obrade podataka predviđene Carinskim zakonikom Unije (COM(2018)0085),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru pod naslovom „Razvoj carinske unije i upravljanja njome” (COM(2016)0813), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru pod naslovom „Razvoj carinske unije i upravljanja njome” (COM(2016)0813),

| — | uzimajući u obzir komunikacija Komisije Vijeću i Europskom parlamentu pod naslovom „Prvo dvogodišnje izvješće o napretku razvoja EU-ove carinske unije i njezinog upravljanja” (COM(2018)0524), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikacija Komisije Vijeću i Europskom parlamentu pod naslovom „Prvo dvogodišnje izvješće o napretku razvoja EU-ove carinske unije i njezinog upravljanja” (COM(2018)0524),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Vijeću i Europskom parlamentu pod naslovom „Drugo izvješće o napretku u provedbi Strategije EU-a i Akcijskog plana za upravljanje rizicima u carinskim pitanjima” (COM(2018)0549), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Vijeću i Europskom parlamentu pod naslovom „Drugo izvješće o napretku u provedbi Strategije EU-a i Akcijskog plana za upravljanje rizicima u carinskim pitanjima” (COM(2018)0549),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Vijeću i Europskom parlamentu o strategiji za carinske informacijske sustave (COM(2018)0178), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Vijeću i Europskom parlamentu o strategiji za carinske informacijske sustave (COM(2018)0178),

| — | uzimajući u obzir stajalište Europskog parlamenta u prvom čitanju o prijedlogu Europske komisije o pravnom okviru Unije za carinske prekršaje i sankcije (COM(2013)0884), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Europskog parlamenta u prvom čitanju o prijedlogu Europske komisije o pravnom okviru Unije za carinske prekršaje i sankcije (COM(2013)0884),

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 70/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o okruženju bez papira za carinu i trgovinu (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 70/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o okruženju bez papira za carinu i trgovinu (6),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. siječnja 2017. o rješavanju problema u vezi s provedbom Carinskog zakonika Unije (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. siječnja 2017. o rješavanju problema u vezi s provedbom Carinskog zakonika Unije (7),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi Carinskog zakonika Unije te o upotrebi ovlasti za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 284. Carinskog zakonika Unije (COM(2018)0039), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi Carinskog zakonika Unije te o upotrebi ovlasti za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 284. Carinskog zakonika Unije (COM(2018)0039),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 19/2017 naslovljeno „Uvozni postupci: nedostatci u pravnom okviru i nedjelotvorna provedba utječu na financijske interese EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 19/2017 naslovljeno „Uvozni postupci: nedostatci u pravnom okviru i nedjelotvorna provedba utječu na financijske interese EU-a”,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 26/2018 naslovljeno „Niz kašnjenja u primjeni carinskih informatičkih sustava: što je pošlo po zlu?”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 26/2018 naslovljeno „Niz kašnjenja u primjeni carinskih informatičkih sustava: što je pošlo po zlu?”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Vijeća 11760/2017 o napretku postignutom u borbi protiv prijevara povezanih s trošarinama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Vijeća 11760/2017 o napretku postignutom u borbi protiv prijevara povezanih s trošarinama,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europola i Ureda Europske unije za intelektualno vlasništvo o krivotvorenju i piratstvu u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europola i Ureda Europske unije za intelektualno vlasništvo o krivotvorenju i piratstvu u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0059/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0059/2019),

| A. | budući da je Carinska unija, koja ove godine slavi 50. rođendan, jedan od stupova Europske unije i jedan od najvećih svjetskih trgovinskih blokova te da je u potpunosti operativna carinska unija nužna za pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta, u korist i poduzeća i građana Unije, ali i za vjerodostojnost Europske unije, što joj osigurava čvrsto stajalište u pregovorima o trgovinskim sporazumima s trećim zemljama; |
| --- | --- |

A.

budući da je Carinska unija, koja ove godine slavi 50. rođendan, jedan od stupova Europske unije i jedan od najvećih svjetskih trgovinskih blokova te da je u potpunosti operativna carinska unija nužna za pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta, u korist i poduzeća i građana Unije, ali i za vjerodostojnost Europske unije, što joj osigurava čvrsto stajalište u pregovorima o trgovinskim sporazumima s trećim zemljama;

| B. | budući da carinska tijela trebaju uspostaviti potrebnu ravnotežu između olakšavanja zakonite trgovine, carinskih kontrola namijenjenih zaštiti sigurnosti Unije i njezinih građana, povjerenja potrošača u robu koja ulazi na jedinstveno tržište i financijskih i komercijalnih interesa Unije, te da je odgovorna za provedbu više od 60 pravnih akata, uz carinski pravni okvir, za borbu protiv nezakonite trgovine i krijumčarenja te za dodjelu statusa ovlaštenoga gospodarskog subjekta; |
| --- | --- |

B.

budući da carinska tijela trebaju uspostaviti potrebnu ravnotežu između olakšavanja zakonite trgovine, carinskih kontrola namijenjenih zaštiti sigurnosti Unije i njezinih građana, povjerenja potrošača u robu koja ulazi na jedinstveno tržište i financijskih i komercijalnih interesa Unije, te da je odgovorna za provedbu više od 60 pravnih akata, uz carinski pravni okvir, za borbu protiv nezakonite trgovine i krijumčarenja te za dodjelu statusa ovlaštenoga gospodarskog subjekta;

| C. | budući da standardizacija carinskih informacija i postupaka ima ključnu ulogu za homogenizaciju kontrola, posebno u pogledu pojava kao što su netočno razvrstavanje i podcjenjivanje uvoza i pogrešno izvješćivanje o podrijetlu robe, što je štetno za sve gospodarske subjekte, posebno za mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

C.

budući da standardizacija carinskih informacija i postupaka ima ključnu ulogu za homogenizaciju kontrola, posebno u pogledu pojava kao što su netočno razvrstavanje i podcjenjivanje uvoza i pogrešno izvješćivanje o podrijetlu robe, što je štetno za sve gospodarske subjekte, posebno za mala i srednja poduzeća;

| D. | budući da je iznos uvoza i izvoza Europske unije 2017. dosegao 3 700 milijardi eura i da su naplaćene carinske pristojbe predstavljale 15 % proračuna Unije; |
| --- | --- |

D.

budući da je iznos uvoza i izvoza Europske unije 2017. dosegao 3 700 milijardi eura i da su naplaćene carinske pristojbe predstavljale 15 % proračuna Unije;

| E. | budući da je provedba Carinskog zakonika Unije stoga nužna za očuvanje vlastitih sredstava Unije, poglavito carinskih pristojbi, i nacionalnih fiskalnih interesa, ali i za jamčenje sigurnosti europskih potrošača i poštenog tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

E.

budući da je provedba Carinskog zakonika Unije stoga nužna za očuvanje vlastitih sredstava Unije, poglavito carinskih pristojbi, i nacionalnih fiskalnih interesa, ali i za jamčenje sigurnosti europskih potrošača i poštenog tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu;

| F. | budući da se Carinskim zakonikom Unije predviđa da se elektronički sustavi potrebni za njegovu primjenu moraju uvesti do 31. prosinca 2020.; budući da je digitalizacija carinskih postupaka pokrenuta još 2003. i propisana 2008. donošenjem Uredbe (EZ) br. 450/2008 od 23. travnja 2008. o Carinskom zakoniku Zajednice (Modernizirani carinski zakonik) (8) i donošenjem Odluke br. 70/2008/EZ (Odluka o e-carini); |
| --- | --- |

F.

budući da se Carinskim zakonikom Unije predviđa da se elektronički sustavi potrebni za njegovu primjenu moraju uvesti do 31. prosinca 2020.; budući da je digitalizacija carinskih postupaka pokrenuta još 2003. i propisana 2008. donošenjem Uredbe (EZ) br. 450/2008 od 23. travnja 2008. o Carinskom zakoniku Zajednice (Modernizirani carinski zakonik) (8) i donošenjem Odluke br. 70/2008/EZ (Odluka o e-carini);

| G. | budući da je digitalizacija carine u tijeku, da je više od 98 % carinskih deklaracija danas u elektroničkom obliku te da se sljedeća područja carine sada obrađuju s pomoću elektroničkih sustava: provoz (NCTS), kontrola izvoza (ECS), sigurnost podataka (ICS), upravljanje rizikom (CRMS), registracijski i identifikacijski broj gospodarskog subjekta (EORI), odobrenja (CDS), ovlašteni gospodarski subjekti (AEO), obvezujuće tarifne informacije (EBTI), kvote i tarife (QUOTA), autonomne carinske suspenzije, kombinirana nomenklatura (TARIC), nadzor uvoza i izvoza (SURV2) i sustav registriranih izvoznika za potvrde o podrijetlu (REX); |
| --- | --- |

G.

budući da je digitalizacija carine u tijeku, da je više od 98 % carinskih deklaracija danas u elektroničkom obliku te da se sljedeća područja carine sada obrađuju s pomoću elektroničkih sustava: provoz (NCTS), kontrola izvoza (ECS), sigurnost podataka (ICS), upravljanje rizikom (CRMS), registracijski i identifikacijski broj gospodarskog subjekta (EORI), odobrenja (CDS), ovlašteni gospodarski subjekti (AEO), obvezujuće tarifne informacije (EBTI), kvote i tarife (QUOTA), autonomne carinske suspenzije, kombinirana nomenklatura (TARIC), nadzor uvoza i izvoza (SURV2) i sustav registriranih izvoznika za potvrde o podrijetlu (REX);

| H. | budući da je cilj programa „Carina”, koji se predlaže u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027., pružanje potpore aktivnostima carinskih tijela država članica te suradnji među njima; |
| --- | --- |

H.

budući da je cilj programa „Carina”, koji se predlaže u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027., pružanje potpore aktivnostima carinskih tijela država članica te suradnji među njima;

| I. | budući da istupanje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a predstavlja izazov za pravilno funkcioniranje carinske unije; |
| --- | --- |

I.

budući da istupanje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a predstavlja izazov za pravilno funkcioniranje carinske unije;

| J. | budući da će provedba glavnih elektroničkih sustav nužnih za potpunu provedbu Carinskog zakonika Unije kasniti te biti odgođena na razdoblje nakon 31. prosinca 2020.; |
| --- | --- |

J.

budući da će provedba glavnih elektroničkih sustav nužnih za potpunu provedbu Carinskog zakonika Unije kasniti te biti odgođena na razdoblje nakon 31. prosinca 2020.;

| K. | budući da alat za mjerenje uspješnosti carinske unije funkcionira na način da se procjenjuje funkcioniranje carinske unije na temelju ključnih pokazatelja uspješnosti u nizu područja kao što su zaštita financijskih interesa, jamčenje sigurnosti i zaštite građana EU-a te procjena važnosti carine u doprinosu rastu i konkurentnosti EU-a; |
| --- | --- |

K.

budući da alat za mjerenje uspješnosti carinske unije funkcionira na način da se procjenjuje funkcioniranje carinske unije na temelju ključnih pokazatelja uspješnosti u nizu područja kao što su zaštita financijskih interesa, jamčenje sigurnosti i zaštite građana EU-a te procjena važnosti carine u doprinosu rastu i konkurentnosti EU-a;

| L. | budući da programom Carina 2020., a time i radom na carinskom informatičkom sustavu zajedno upravljaju Komisija, države članice i predstavnici poslovnih interesa u mnogobrojnim strukturama za donošenje odluka čije umnažanje ima trajan negativan utjecaj na učinkovitost programa i upravljanje projektima u području IT-a; |
| --- | --- |

L.

budući da programom Carina 2020., a time i radom na carinskom informatičkom sustavu zajedno upravljaju Komisija, države članice i predstavnici poslovnih interesa u mnogobrojnim strukturama za donošenje odluka čije umnažanje ima trajan negativan utjecaj na učinkovitost programa i upravljanje projektima u području IT-a;

| M. | budući da će nakon završetka aktualnog programa Carina 2020. i procjene troškova i koristi raznih mogućih opcija biti potrebno provesti temeljitu reformu upravljanja carinskim programima; |
| --- | --- |

M.

budući da će nakon završetka aktualnog programa Carina 2020. i procjene troškova i koristi raznih mogućih opcija biti potrebno provesti temeljitu reformu upravljanja carinskim programima;

| 1. | ističe svakodnevni rad carinskih tijela država članica i službi Komisije kojim se teži zaštititi unutarnjeg tržišta od nepoštenog tržišnog natjecanja, tj. krivotvorenih i dampinških proizvoda, olakšavanju trgovine i smanjenju birokracije, prikupljanju prihoda za nacionalne proračune i proračun Unije te zaštiti stanovništva od terorističkih prijetnji, prijetnji zdravlju i okolišu te drugih prijetnji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je carinska unija jedno od najranijih postignuća EU-a i da se može smatrati jednom od njegovih glavnih uspjeha jer je poduzećima s poslovnim nastanom u Uniji omogućila da prodaju svoju robu i ulažu u cijeloj Uniji, ali je također EU-u omogućila uklanjanje unutarnjih granica i natjecanje s ostatkom svijeta; ističe da bi jedinstveno tržište EU-a bilo neostvarivo bez bestarifnog okruženja koje omogućava carinska unija i njezine uloge u nadziranju uvoza i izvoza; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da je potpuno funkcionalna carinska unija ključna kako bi se osigurala vjerodostojnost i snaga EU-a i njegove pozicije u pregovorima o sklapanju novih trgovinskih sporazuma; ističe da učinkovita carinska unija EU-a doprinosi olakšanju zakonitog trgovanja i smanjenju administrativnog opterećenja za trgovce koji posluju zakonito, što je pak važno za razvoj konkurentnih poduzeća; ističe da je važno zajamčiti učinkovite kontrole, između ostaloga poticanjem suradnje s carinskim tijelima trećih zemalja i izbjegavanjem nepotrebnih prepreka zakonitom trgovanju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da je ključno stvoriti nesmetane carinske procese diljem Unije utemeljene na reformiranoj IT infrastrukturi; smatra da digitalizacija omogućuje transparentniju i dostupniju razmjenu informacija i plaćanja pristojbi, osobito za mala i srednja poduzeća i gospodarske subjekte trećih zemalja te da pruža mogućnosti za pojednostavljenje carinskih pravila i postupaka; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da trenutačne razlike u razini i kvaliteti kontrola, carinskih postupaka i politika sankcija na mjestima ulaska u carinsku uniju često dovode do narušavanja trgovinskih tokova, čime se pogoršava problem tzv. potrage za najpovoljnijim pravnim sustavom i ugrožava cjelovitost jedinstvenog tržišta; u tom kontekstu odlučno traži od Komisije i država članica da riješe to pitanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | potiče Komisiju da poveća napore u pogledu stvaranja integrirane jedinstvene kontaktne točke EU-a za carinu kojom bi se poduzećima pomoglo da na jednom mjestu podnesu sve potrebne podatke i dokumente te ispune sve regulatorne zahtjeve za uvoz, izvoz i tranzit robe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća na to da će Ujedinjena Kraljevina postati treća zemlja nakon povlačenja iz EU-a, čime će se izmijeniti vanjske granice EU-a, i naglašava da postupak Brexita ne bi smio negativno utjecati na razvoj carine EU-a i upravljanje njome; |
| --- | --- |

7.

Digitalizacija carinskih postupaka

| 8. | poziva Komisiju i države članice da razviju djelotvorniji, troškovno učinkovitiji i pojednostavljeni pristup upravljanju informatičkim sustavima za carinska tijela; posebno poziva na precizniju i realističnu procjenu potrebnog vremena i resursa, kao i opsega pojedinačnih informatičkih projekata kojima će se pomoći u digitalizaciji carinskih postupaka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava žaljenje zbog niza kašnjenja u provedbi novih informatičkih sustava za carinsku uniju zbog čega je Komisija od Europskog parlamenta i Vijeća zatražila produljenje prijelaznog razdoblja koje je trebalo trajati do 2020. kako je utvrđeno u Carinskom zakoniku; izražava žaljene i zbog nepotpunih informacija koje je Komisija iznijela kako bi opravdala to novo produljenje, posebno kada je riječ o pitanjima koja ulaze u njezino područje nadležnosti i nadležnosti država članica, zbog čega Europski parlament ne može na odgovarajući način izvršavati proračunski i politički nadzor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da, iako bi 75 % europskih komponenti informatičkih sustava potrebnih za provedbu Carinskog zakonika Unije trebalo biti spremno do prosinca 2020., to ne znači da će 75 % informatičkih sustava biti spremno na taj datum s obzirom na to da 25 % tih informatičkih sustava čine nacionalne komponente za koje su odgovorne države članice i za koje su utvrđena kašnjenja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da najvažniji prioritet Komisije i Vijeća mora biti to da se pobrinu da se Carinski zakonik i digitalizacija carinskih postupaka počnu provoditi unutar novog roka; stoga potiče Komisiju i države članice da učine sve što je u njihovoj mogućnosti da se izbjegnu nova odgađanja; smatra da je stoga za uspostavu informatičke infrastrukture nužan razvoj i uvođenje sedamnaest informatičkih alata, što podrazumijeva znatno financijsko opterećenje i opterećenje u smislu ljudskih resursa; smatra da je stoga od ključne važnosti izbjeći dvostruko trošenje sredstava pri vođenju informatičkih projekata država članica i Komisije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | traži od Komisije da ažurira vremenski plan svog programa rada u pogledu Carinskog zakonika Unije kako bi se u obzir uzelo produljenje prijelaznog razdoblja koje je predložila (9), a koje Europski parlament i Vijeće trebaju usvojiti; poziva Parlament i Vijeće da rade na brzom donošenju odluke o tom produljenju usklađujući ga s uvjetima potrebnima za uspješno uvođenje carinske informatičke infrastrukture, ne dovodeći pritom u pitanje sveobuhvatne sigurnosne testove, kako se eventualnim problemima n bi ugrozile provjere robe koje provode carinska tijela država članica; slaže se s Europskim revizorskim sudom da isti uzroci proizvode iste učinke te da ažuriranje višegodišnjeg strateškog plana iz 2017., u okviru kojeg se uvođenje šest informatičkih sustava planira u istoj godini, predstavlja velik izazov i velik rizik u pogledu poštovanja produženih rokova, odnosno da postoji bojazan da bi se rok za provedbu Carinskog zakonika Unije mogao dodatno produljiti na razdoblje nakon 2025.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da ažurira svoj višegodišnji strateški plan rasporedom projekata tijekom prijelaznog razdoblja kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri izbjegla koncentracija uvođenja na kraju razdoblja i uspostavljanjem obvezujućih ključnih točaka, među ostalim za države članice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da ne mijenja pravne i tehničke specifikacije već donesene za sedamnaest informatičkih alata jer obujam paniranih projekata i vrijeme potrebno za njihovo uvođenje nisu u skladu ni sa stalnim razvojem tehnologija ni s neizbježnim promjenama zakona i propisa koji će uslijediti tijekom tog razdoblja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća da je, prema Revizorskom sudu, Komisija bila svjesna kašnjenja, ali namjerno nije uključila te informacije u svoje službeno izvješćivanje, što je onemogućilo dionicima (poput Europskog parlamenta, drugih institucija EU-a koji nisu zastupljeni u upravljačkoj strukturi Carina 2020. te zainteresiranih društava i građana) da budu potpuno obaviješteni o riziku od kašnjenja u stvarnom vremenu; stoga poziva Komisiju da redovito i transparentno izvješćuje o provedbi višegodišnjeg strateškog plana rada i uspostavi carinskog elektroničkog sustava kako se ne bi ponovile pogreške iz prethodnih programskih razdoblja, te da izvijesti o eventualnim kašnjenjima i to ne u zadnji trenutak ili ne predviđajući odgovarajuće korektivne mjere; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da kontinuirano ocjenjuje program Carina 2020. i da reagira na utvrđene nedostatke, posebno nedovoljno iskorištavanje timova stručnjaka osnovanih u okviru ovog programa, te da omogući bolju suradnju carinskih službi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da su stalno nadziranje politike te analiza i procjena mogućih učinaka ključni dijelovi upravljanja carinskom unijom; prima na znanje i pozdravlja rad Komisije na razvoju alata za vrednovanje uspješnosti carinske unije, koji će u konačnici omogućiti sustavno ocjenjivanje njezine uspješnosti u ostvarivanju strateških ciljeva, i to u pogledu učinkovitosti, djelotvornosti i jedinstvenosti; poziva države članice da podupru rad na daljnjem razvoju tog alata; |
| --- | --- |

17.

| 18. | predlaže Komisiji da bi tim alatom također trebalo ocjenjivati uspješnost carinskih kontrola u pogledu potencijala za digitalizaciju i protoka podataka kako bi se uvele još učinkovitije kontrole temeljene na riziku, a time i optimiziralo opterećenje carinskih tijela; |
| --- | --- |

18.

Upravljanje programom Carina, izvješća o njemu te njegovo financiranje

| 19. | prima na znanje mjere koje Komisija i države članice poduzimaju kako bi osigurale ujednačenu i dosljednu provedbu Carinskog zakonika, posebno u pogledu osposobljavanja i donošenja smjernica; poziva, međutim, Komisiju i države članice da povećaju napore i raspoložive resurse kako bi se osigurala potpuna provedba Carinskog zakonika donesenog 2013. i jedinstvenih carinskih postupaka na razini Europske unije; poziva Komisiju da u tom pogledu predstavi akcijski plan koji bi se na koristan način mogao temeljiti na stručnoj reviziji carinske prakse, razmjeni dobrih praksi i većoj suradnji između carinskih službi te na programu osposobljavanja koji raspolaže dostatnim resursima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća da Komisija radi na okruženju jedinstvenog carinskog sučelja EU-a, kojim bi se gospodarskim subjektima omogućilo podnošenje podataka potrebnih za širok raspon regulatornih namjena (npr. veterinarska, sanitarna, okolišna itd.) u standardiziranom obliku za više primatelja i s pomoću usklađenih pristupnih točaka; poziva Komisiju i države članice da nastave s tim bitnim radom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prima na znanje financijski napor koji je podnio proračun EU-a povećanjem dodijeljenih sredstava za sljedeći program Carina 2021. – 2027. na 842 844 000 eura u cijenama iz 2018.; poziva države članice da isto tako osiguraju potrebne ljudske i financijske resurse za uvođenje nacionalnih komponenti koje kao bitni elementi uvjetuju funkcioniranje europskog carinskog elektroničkog sustava i traži od Komisije da mu pravovremeno dostavi izvješće o uvođenju komponenti Unije i vanjskih komponenti koje su razvile države članice; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da se carine danas moraju nositi s enormnim povećanjem količine robe koja se kupuje preko interneta izvan EU-a, u smislu kontrola i naplate primjenjivih carina, posebno s obzirom na to da količina robe niske vrijednosti uvezene u EU raste svake godine za 10 – 15 %; poziva Komisiju i države članice da pojačaju napore kako bi se taj problem bolje riješio; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju da na kraju i samo na kraju provedbe sedamnaest informatičkih sustava povezanih s Carinskim zakonikom Unije u okviru programa Carina 2020. predloži učinkovitiju upravljačku strukturu za vođenje carinskih informatičkih projekata i njihovo ažuriranje, naglašava da je ključno da se, s obzirom na gospodarske, fiskalne i sigurnosne izazove koje predstavlja carinski informatički sustav, usvojenim rješenjem u potpunosti očuva europski suverenitet; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da se programom „Carina” za razdoblje 2021. – 2027. i njegovom potporom carinskim tijelima država članica pomaže ne samo u povećanju proračunskih prihoda EU-a već i u jamčenju sigurnosti proizvoda, zaštite europskih potrošača i jednakih uvjeta za poduzeća u EU-u; |
| --- | --- |

24.

Istupanje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije

| 25. | ističe da nesigurnost u pogledu istupanja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a predstavlja veliki izazov za europska poduzeća; stoga poziva Komisiju i države članice da dionicima predstave detaljne informacije o posljedicama istupanja Ujedinjene Kraljevine u području carina i određenih vrsta neizravnog oporezivanja (PDV i trošarine); |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da nakon istupanja Ujedinjene Kraljevine ne smiju postojati zakonske rupe u carinskom sustavu, uključujući na vanjskim granicama EU-a, kojima bi se olakšalo nezakonito trgovanje ili izbjegavanje plaćanja davanja u okviru javnog prava predviđenih pravom EU-a; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | nalaže svojem predsjedniku da ovo izvješće proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  SL L 269, 10.10.2013., str. 1.

(2)  SL L 343, 29.12.2015., str. 1.

(3)  SL L 343, 29.12.2015., str. 558.

(4)  SL L 69, 15.3.2016., str. 1.

(5)  SL L 99, 15.4.2016., str. 6.

(6)  SL L 23, 26.1.2008., str. 21.

(7)  SL C 242, 10.7.2018., str. 41.

(8)  SL L 145, 4.6.2008., str. 1.

(9)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 radi produljenja prijelazne uporabe sredstava koja nisu tehnike elektroničke obrade podataka predviđene Carinskim zakonikom Unije (COM(2018)0085).

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/176 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/176

---

P8_TA(2019)0134

Provedba pravnih odredaba i Zajedničke izjave kojima se osigurava parlamentarni nadzor nad decentraliziranim agencijama

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o provedbi pravnih odredbi i zajedničke izjave kojom se jamči parlamentarni nadzor nad decentraliziranim agencijama (2018/2114(INI))

(2020/C 449/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir odredbe Ugovora povezane s agencijama, posebno članke 5. i 9. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članke 15., 16., 71., 123., 124., 127., 130., 228., 263., 265., 267., 277., 282., 287., 290., 291., 298. i 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odredbe Ugovora povezane s agencijama, posebno članke 5. i 9. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članke 15., 16., 71., 123., 124., 127., 130., 228., 263., 265., 267., 277., 282., 287., 290., 291., 298. i 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 41., 42., 43., 51. i 52., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 41., 42., 43., 51. i 52.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije od 19. srpnja 2012. o decentraliziranim agencijama i Zajednički pristup koji joj je priložen, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije od 19. srpnja 2012. o decentraliziranim agencijama i Zajednički pristup koji joj je priložen,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0055/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0055/2019),

| A. | budući da agencije imaju ključnu ulogu u provedbi politika EU-a na europskoj i nacionalnoj razini i obavljaju širok raspon zadaća kako bi pridonijele provedbi politika EU-a, kao što su stvaranje mreža ili podupiranje suradnje između EU-a i nacionalnih tijela; budući da dobra suradnja između agencija EU-a i država članica pomaže u postizanju veće učinkovitosti i djelotvornosti rada agencija; budući da su agencije također uspostavile međusobnu suradnju preko mreže agencija EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da agencije imaju ključnu ulogu u provedbi politika EU-a na europskoj i nacionalnoj razini i obavljaju širok raspon zadaća kako bi pridonijele provedbi politika EU-a, kao što su stvaranje mreža ili podupiranje suradnje između EU-a i nacionalnih tijela; budući da dobra suradnja između agencija EU-a i država članica pomaže u postizanju veće učinkovitosti i djelotvornosti rada agencija; budući da su agencije također uspostavile međusobnu suradnju preko mreže agencija EU-a;

| B. | budući da je koordinacija i suradnja između različitih agencija i parlamentarnih odbora u načelu bila dobra; budući da je Europol jedina agencija koju Parlament nadzire zajedno s nacionalnim parlamentima putem zajedničke skupine za parlamentarni nadzor; |
| --- | --- |

B.

budući da je koordinacija i suradnja između različitih agencija i parlamentarnih odbora u načelu bila dobra; budući da je Europol jedina agencija koju Parlament nadzire zajedno s nacionalnim parlamentima putem zajedničke skupine za parlamentarni nadzor;

| C. | budući da su se agencije osnivale i razvijale s vremenom, ovisno o pojedinačnom slučaju; budući da je Ugovorom iz Lisabona službeno priznata agencifikacija izvršne vlasti EU-a tako što su agencije EU-a službeno uvrštene u Ugovore; |
| --- | --- |

C.

budući da su se agencije osnivale i razvijale s vremenom, ovisno o pojedinačnom slučaju; budući da je Ugovorom iz Lisabona službeno priznata agencifikacija izvršne vlasti EU-a tako što su agencije EU-a službeno uvrštene u Ugovore;

| D. | budući da su agencije prvenstveno odgovorne Parlamentu i Vijeću, koji moraju osigurati da postoje odgovarajući mehanizmi nadzora u zakonodavnim aktima kojima se uređuju te agencije te da se ti mehanizmi pravilno provode; budući da agencifikacija izvršne vlasti EU-a ne bi trebala oslabiti kontrolu Parlamenta nad izvršnom vlašću EU-a predviđenu člankom 14. UEU-a; |
| --- | --- |

D.

budući da su agencije prvenstveno odgovorne Parlamentu i Vijeću, koji moraju osigurati da postoje odgovarajući mehanizmi nadzora u zakonodavnim aktima kojima se uređuju te agencije te da se ti mehanizmi pravilno provode; budući da agencifikacija izvršne vlasti EU-a ne bi trebala oslabiti kontrolu Parlamenta nad izvršnom vlašću EU-a predviđenu člankom 14. UEU-a;

| E. | budući da u Ugovorima ne postoji definicija decentraliziranih agencija ni opći opis ovlasti koje se mogu dodijeliti agencijama; |
| --- | --- |

E.

budući da u Ugovorima ne postoji definicija decentraliziranih agencija ni opći opis ovlasti koje se mogu dodijeliti agencijama;

| F. | budući da određeni broj agencija ima pravnu osnovu u skladu s člankom 352. UFEU-a, a druge su osnovane na posebnoj sektorskoj pravnoj osnovi; |
| --- | --- |

F.

budući da određeni broj agencija ima pravnu osnovu u skladu s člankom 352. UFEU-a, a druge su osnovane na posebnoj sektorskoj pravnoj osnovi;

| G. | budući da su Zajednička izjava i Zajednički pristup iz 2012. rezultat rada međuinstitucijske radne skupine o regulatornim agencijama koju su osnovali Komisija, Europski parlament i Vijeće radi ocjenjivanja dosljednosti, djelotvornosti, odgovornosti i transparentnosti agencija nakon što prijedlog Komisije iz 2005. o donošenju međuinstitucijskog sporazuma o regulatornim agencijama nije prikupio dostatnu potporu u Vijeću i Parlamentu; |
| --- | --- |

G.

budući da su Zajednička izjava i Zajednički pristup iz 2012. rezultat rada međuinstitucijske radne skupine o regulatornim agencijama koju su osnovali Komisija, Europski parlament i Vijeće radi ocjenjivanja dosljednosti, djelotvornosti, odgovornosti i transparentnosti agencija nakon što prijedlog Komisije iz 2005. o donošenju međuinstitucijskog sporazuma o regulatornim agencijama nije prikupio dostatnu potporu u Vijeću i Parlamentu;

| H. | budući da Zajednički pristup sadržava odredbe o strukturi agencija i upravljanju njima, kao i o njihovu djelovanju, programiranju aktivnosti, financiranju, upravljanju proračunskim resursima, proračunskim postupcima, odgovornosti, kontrolama i transparentnosti, čime se doprinosi jamčenju parlamentarnog nadzora nad decentraliziranim agencijama; |
| --- | --- |

H.

budući da Zajednički pristup sadržava odredbe o strukturi agencija i upravljanju njima, kao i o njihovu djelovanju, programiranju aktivnosti, financiranju, upravljanju proračunskim resursima, proračunskim postupcima, odgovornosti, kontrolama i transparentnosti, čime se doprinosi jamčenju parlamentarnog nadzora nad decentraliziranim agencijama;

| I. | budući da su se agencije, unatoč općenito pozitivnoj ocjeni, povremeno susretale s nepovjerenjem u svoja znanstvena i tehnička mišljenja; |
| --- | --- |

I.

budući da su se agencije, unatoč općenito pozitivnoj ocjeni, povremeno susretale s nepovjerenjem u svoja znanstvena i tehnička mišljenja;

Glavne napomene

| 1. | napominje da se mehanizmi za jamčenje odgovornosti agencija mogu pronaći u Ugovorima, uredbama o osnivanju agencija, sudskoj praksi Suda Europske unije te u Zajedničkoj izjavi i Zajedničkom pristupu; naglašava da je Parlamentu dodijeljena ovlast nadzora nad decentraliziranim agencijama koja, međutim, nije točno navedena u Ugovorima; u tom pogledu napominje neobvezujuću prirodu zajedničke izjave i zajedničkog pristupa; međutim, žali što se institucije još nisu dogovorile oko obvezujućeg regulatornog okvira; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da Parlament nadzire agencije na različite načine:






  — | kao jedna grana proračunskog tijela u donošenju odluka o doprinosima iz proračuna EU-a koji su namijenjeni za agencije; |
| --- | --- | --- |

2.

—

kao jedna grana proračunskog tijela u donošenju odluka o doprinosima iz proračuna EU-a koji su namijenjeni za agencije;

| — | kao nadležno tijelo za davanje razrješnice; |
| --- | --- |

—

kao nadležno tijelo za davanje razrješnice;

| — | imenovanjem članova upravnog odbora agencija; |
| --- | --- |

—

imenovanjem članova upravnog odbora agencija;

| — | postupkom imenovanja (ili razrješenja) izvršnog direktora; |
| --- | --- |

—

postupkom imenovanja (ili razrješenja) izvršnog direktora;

| — | savjetovanjem o programima rada; |
| --- | --- |

—

savjetovanjem o programima rada;

| — | predstavljanjem godišnjih izvješća; |
| --- | --- |

—

predstavljanjem godišnjih izvješća;

| — | na druge načine (posjeti izaslanstava, kontaktne skupine ili osobe, razmjene gledišta, saslušanja, brifinzi, pružanje stručnog znanja); |
| --- | --- |

—

na druge načine (posjeti izaslanstava, kontaktne skupine ili osobe, razmjene gledišta, saslušanja, brifinzi, pružanje stručnog znanja);

| 3. | napominje da se odredbe o osnivačkim uredbama u različitoj mjeri razlikuju od mehanizama za odgovornost i parlamentarni nadzor iz Zajedničkog pristupa, do čega možda dolazi zbog vrlo različitih zadaća i funkcija koje agencije obavljaju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primjećuje da parlamentarni odbori aktivno provode svoje nadzorne zadaće unatoč tome što u osnivačkim uredbama postoji više različitih odredbi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prima na znanje provedbu Zajedničke izjave te zajedničkog pristupa i priloženog plana djelovanja od strane agencija Unije; osobito ističe preporuke međuinstitucijske radne skupine o decentraliziranim agencijama koje je Konferencija predsjednika podržala 18. siječnja 2018.; napominje da je rad međuinstitucijske radne skupine zaključen sastankom u sklopu daljnjeg postupanja održanim 12. srpnja 2018.; |
| --- | --- |

5.

Preporuke

| 6. | smatra da bi se mogli uložiti veći napori u pojednostavljenje određenih odredbi uredbi o osnivanju agencija povezanih s njihovim mehanizmima za upravljanje i odgovornost, uzimajući u obzir različite vrste agencija koje trenutačno postoje i definirajući opća načela kojima se uređuje odnos između institucija EU-a i agencija; ističe da bi se ta pitanja trebala uzeti u obzir i u procjenama učinka kad god se predloži osnivanje agencije; ističe da da agencije moraju imati određeni stupanj organizacijske fleksibilnosti kako bi se bolje mogle prilagoditi predviđenim zadaćama i potrebama koje proizlaze iz izvršavanja njihovih dužnosti; pozdravlja klastersko i međuklastersko povezivanje unutarnje organizacije agencija u sličnim domenama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | stoga poziva na temeljitu procjenu provedbe zajedničkog pristupa u svim njegovim aspektima, uz izradu detaljnih analitičkih dokumenata sličnih onima iz 2010., s naglaskom na aspektima povezanima s upravljanjem, pri čemu se posebno preispituje usklađenost odredbi s ovlastima za suodlučivanje i nadzor Parlamenta, uzimajući pritom u obzir potrebu da se omogući fleksibilnost u pogledu raznolikosti decentraliziranih agencija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava žaljenje zbog toga što Parlament, kao glavni jamac poštovanja načela demokracije u EU-u, nije bio u potpunosti uključen u postupak odabira novog sjedišta Europske agencije za lijekove i Europskog nadzornog tijela za bankarstvo; u tom pogledu podsjeća na svoj zahtjev da se čim prije revidiraju zajednička izjava i zajednički pristup iz 2012., podsjeća i na obvezu Vijeća da se uključi u njihovu reviziju te poziva Komisiju da do travnja 2019. provede dubinsku analizu zajedničke izjave i zajedničkog pristupa u pogledu lokacije decentraliziranih agencija; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da lokacija sjedišta agencija ne bi smjela utjecati na izvršavanje njihovih ovlasti i zadaća, njihovu upravljačku strukturu, funkcioniranje glavne organizacije ili glavno financiranje njihovih aktivnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | očekuje da će se u budućim odlukama o lokaciji ili promjeni lokacije agencija u potpunosti poštovati ovlasti Parlamenta i Vijeća kao suzakonodavaca; smatra da bi Parlament trebao biti sustavno, ravnopravno i transparentno s Komisijom i Vijećem uključen kroz cijeli zakonodavni postupak u definiranje i ponderiranje kriterija za odabir lokacije sjedišta svih tijela i agencija Unije; ističe da su Parlament, Vijeće i Komisija u okviru Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. obvezali na lojalnu i transparentnu suradnju te da je u Sporazumu istaknuto načelo ravnopravnosti suzakonodavaca, kako je utvrđeno u Ugovorima; ističe vrijednost unaprijeđene razmjene informacija od početne faze budućih postupaka povezanih s lokacijom agencija budući da bi se takvom ranom razmjenom informacija trima institucijama olakšalo ostvarivanje njihovih prava i ovlasti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da je odluka o lokaciji agencije izrazito važna te vjeruje da institucije EU-a, kako bi donijele najbolje moguće rješenje, trebaju razmotriti objektivne kriterije poput pristupačnosti, administrativnih sinergija i blizine dionicima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | traži od Komisije da u, skladu s preporukama Međuinstitucijske radne skupine za resurse decentraliziranih agencija i na temelju konzistentnog pristupa, bez odgađanja izvrši evaluaciju agencija s više lokacija kako bi se utvrdila dodana vrijednost takvog rješenja, uzimajući pritom u obzir i troškove; traži da se na temelju rezultata te evaluacije poduzmu značajne mjere s ciljem smanjenja broja lokacija, ako i gdje je to moguće; |
| --- | --- |

12.

| 13. | predlaže da se na temelju revizije zajedničkog pristupa ponovno razmotri sastavljanje međuinstitucijskog sporazuma o agencijama i da se u taj sporazum uključe odredbe o petogodišnjoj reviziji načela kojima se uređuju osnivanje i funkcioniranje agencija uz korištenje stručnog znanja skupine uglednih osoba; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da bi se u tom međuinstitucijskom sporazumu trebale poštovati ovlasti Europskog parlamenta u postupcima suodlučivanja te bi se njime trebao obuhvatiti odnos između agencije i institucija države članice u kojoj se ona nalazi, kao i mjere transparentnosti, postupci za izbjegavanje sukoba interesa i jamčenje rodne ravnoteže među članovima upravnih i savjetodavnih tijela te provedba rodno osviještene politike u svim aktivnostima agencija; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da bi pri izradi takvog međuinstitucijskog sporazuma trebalo razmotriti nekoliko konkretnih prijedloga za jačanje demokratskog nadzora, poboljšati odgovornost agencija Unije i ojačati sustav izvješćivanja Parlamentu, kao što su:






  — | određivanje vremenskog roka u kojem agencije moraju odgovoriti na pitanja koja ima upućuje Europski parlament ili Vijeće; |
| --- | --- | --- |

15.

—

određivanje vremenskog roka u kojem agencije moraju odgovoriti na pitanja koja ima upućuje Europski parlament ili Vijeće;

| — | organiziranje razmjene osjetljivih i povjerljivih informacija te savjetovanje s parlamentarnim odborima, ako je to potrebno; |
| --- | --- |

—

organiziranje razmjene osjetljivih i povjerljivih informacija te savjetovanje s parlamentarnim odborima, ako je to potrebno;

| — | razmatranje treba li ili ne odrediti broj članova odgovarajućih upravnih odbora koje imenuje Parlament; |
| --- | --- |

—

razmatranje treba li ili ne odrediti broj članova odgovarajućih upravnih odbora koje imenuje Parlament;

| — | uzimanje u obzir dodane vrijednosti sudjelovanja predstavnika/promatrača Parlamenta na sastancima uprava nadzornih tijela i skupina dionika agencija; |
| --- | --- |

—

uzimanje u obzir dodane vrijednosti sudjelovanja predstavnika/promatrača Parlamenta na sastancima uprava nadzornih tijela i skupina dionika agencija;

| — | pojednostavnjenje sudjelovanja Parlamenta u godišnjim i višegodišnjim radnim programima agencija; |
| --- | --- |

—

pojednostavnjenje sudjelovanja Parlamenta u godišnjim i višegodišnjim radnim programima agencija;

| — | pojednostavnjenje i usklađivanje obveze izvješćivanja budu, posebno u pogledu godišnjih izvješća o radu, izvješća o proračunskom i financijskom upravljanju i završnih financijskih izvještaja; |
| --- | --- |

—

pojednostavnjenje i usklađivanje obveze izvješćivanja budu, posebno u pogledu godišnjih izvješća o radu, izvješća o proračunskom i financijskom upravljanju i završnih financijskih izvještaja;

| — | detaljno obavješćivanje Parlamenta o mjerama koje su poduzete kako bi se ispunile preporuke tijela nadležnog za davanje razrješnice („nastavna izvješća”) i Revizorskog suda; |
| --- | --- |

—

detaljno obavješćivanje Parlamenta o mjerama koje su poduzete kako bi se ispunile preporuke tijela nadležnog za davanje razrješnice („nastavna izvješća”) i Revizorskog suda;

| 16. | nadalje smatra da bi se uloga Parlamenta u nadzoru dimenzije upravljanja decentraliziranim agencijama mogla znatno poboljšati; nadalje, predlaže jačanje suradnje sa zajedničkom skupinom za parlamentarni nadzor i reviziju pravila za službena putovanja u agencije kako bi se omogućio bolji redoviti kontakt između parlamentarnih odbora i agencija u njihovoj nadležnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | predlaže da, u kontekstu petogodišnje revizije koja se nastavlja na i uz nadzorne aktivnosti koje provode odbori Parlamenta nad agencijama koje su u njihovoj nadležnosti, Odbor za ustavna pitanja organizira godišnju raspravu o funkcioniranju i upravljanju agencijama, nakon čega ni slijedila, ako se smatra prikladnim i/ili potrebnim, rasprava na plenarnoj sjednici kako bi se omogućio jači i strukturiraniji sustav aktivnosti agencija za nadzor nad agencijama u Parlamentu; osim toga, s obzirom na ulogu agencija kao posrednika između EU-a i država članica, predlaže se razdoblje savjetovanja s nacionalnim parlamentima ako žele sudjelovati u rješavanju tog pitanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da bi agencije Unije trebale primjenjivati pravila i načela dobrog upravljanja i bolje izrade zakonodavstva, uključujući otvorena javna savjetovanja o njihovim nacrtima prijedloga za sekundarne i tercijarne akte ako područje te agencije to dopušta; predlaže da agencije podliježu istim pravilima transparentnosti kao i Komisija, uključujući pravila i obveze u vezi s predstavnicima interesnih skupina; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da bi se agencije Unije, uz vođenje računa o tome da se svi zadaci koji proizlaze iz regulatornog okvira provode u cijelosti i u zadanom roku, trebale strogo pridržavati svojih zadaća i djelovati u skladu s ovlastima koje su im povjerili Parlament i Vijeće; smatra da je transparentno postupanje agencija Unije pri izvršavanju njihovih ovlasti bezuvjetno potrebno; |
| --- | --- |

19.

| 20. | predlaže da agencije imaju mogućnost podnošenja neobvezujućih mišljenja o aktualnim predmetima u svojoj nadležnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nadalje smatra da bi se, ako dođe do izmjene Ugovora, trebalo razmisliti o načinu na koji bi dobile još čvršće utemeljenje u Ugovorima, posebno u odnosu na članke 13. i 14. UEU-a i članke 290. i 291. UFEU-a, uvođenjem jasne definicije različitih vrsta agencija, ovlasti koje se mogu dodijeliti i općih načela kojima se jamči njihov parlamentarni nadzor; |
| --- | --- |

21.

Proračunska pitanja

| 22. | napominje da financiranje iz naknada za agencije trenutačno iznosi oko 1 milijardu EUR godišnje, čime se može ublažiti pritisak na proračun EU-a i što može biti učinkovit način za financiranje aktivnosti agencija u slučajevima kada je to u skladu s poslovnim modelom; međutim, izražava zabrinutost zbog mogućeg sukoba interesa do kojih bi potencijalno moglo doći ako se agencije budu morale oslanjati na članarine kao svoj glavni izvor prihoda; ustraje u tome da moraju postojati zaštitne mjere kako bi se izbjegla bilo koja vrsta sukoba interesa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nadalje, ističe da je u sljedećem VFO-u potrebno uzeti u obzir nove prioritete u pogledu klime, održivosti i zaštite okoliša te zadaće dodijeljene određenim agencijama za provedbu ovog VFO-a. |
| --- | --- |

23.

| 24. | napominje da se, iako postoje sličnosti među decentraliziranim agencijama u pogledu upravljanja proračunom, pokazalo da je jedinstveni pristup štetan za učinkovito i djelotvorno upravljanje određenim agencijama; smatra da su cilj smanjenja broja zaposlenih od 5 % i preraspodjela zaposlenih među agencijama jednokratni postupci; ponovo ističe svoju namjeru da se u budućnosti suprotstavi svim oblicima takvog pristupa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | sa zabrinutošću napominje da neke agencije imaju poteškoće u privlačenju kvalitetne radne snage zbog uvjeta zapošljavanja; vjeruje da tijela Unije, kako mogla učinkovito i uspješno ispunjavati svoje dužnosti, moraju biti u mogućnosti privući kvalificiranu radnu snagu; stoga poziva na konkretne mjere za ispunjavanje tih ciljeva; |
| --- | --- |

25.

| 26. | napominje da je pojačana suradnja među agencijama u pogledu dijeljenja službi dovela do ušteda, primjerice ušteda ostvarenog uspostavom zajedničkog portala za javnu nabavu; potiče daljnje istraživanje potencijala za dijeljenje službi, bilo među agencijama bilo između Komisije i agencija, kako bi se stvorile nove sinergije i optimirale one koje već postoje; smatra da bi se, u slučajevima u kojima je to moguće, dodatna proračunska učinkovitost mogla ostvariti kroz blisku suradnju službi za administrativnu potporu i usluge upravljanja objektima tijela i agencija Unije koji se nalaze u neposrednoj blizini; |
| --- | --- |

26.

| 27. | napominje da bi proračun agencija trebalo donijeti u skladu s načelom izrade proračuna zasnovane na uspješnosti, pri čemu se uzimaju u obzir ciljevi agencija i očekivani rezultati zadaća; poziva na tematski pristup izradi proračuna za decentralizirane agencije, kako bi se bolje odredili prioriteti agencija, poboljšala suradnja i izbjegla preklapanja, posebno u agencijama koje djeluju u istom području politike; |
| --- | --- |

27.

| 28. | sa zabrinutošću primjećuje da određeni broj administrativnih zahtjeva predstavlja nerazmjerno opterećenje za agencije koje nisu dosegle određenu veličinu; očekuje od Komisije i Vijeća da se pobrinu za to da primjenjivi administrativni zahtjevi budu razmjerni financijskim i ljudskim resursima svih agencija; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća na to da zakonodavni postupak rezultira izmjenama originalnog prijedloga Komisije; sa zabrinutošću napominje da ažurirani financijski izvještaji općenito postaju dostupni tek na kraju zakonodavnog postupka, ako i tada; podsjeća na to da Parlament i Vijeće imaju dvostruku ulogu: zakonodavnog i proračunskog tijela; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja revidirani nacrt Okvirne financijske uredbe za decentralizirane agencije koji je podnijela Europska komisija, a osobito njezine planove iznesene u tom nacrtu za jačanje upravljanja tim agencijama; |
| --- | --- |

30.

| 31. | drži, međutim, da još uvijek postoji niz neriješenih pitanja i potiče Komisiju da bez odgode podnese evaluaciju agencija koje djeluju na više lokacija, kako je preporučila međuinstitucijska radna skupina, kao i prijedloge o mogućim spajanjima, zatvaranjima i/ili prijenosu zadaća na Komisiju, na temelju pažljive detaljne analize i primjenjujući jasne i transparentne kriterije, kao što je bilo predviđeno u opisu posla radne skupine, ali nikada nije bilo propisno razmatrano zbog toga što Komisija nije podnijela prijedloge u tom smislu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | napominje da revizija decentraliziranih agencija „ostaje u punoj odgovornosti Europskog revizorskog suda, koji upravlja svim potrebnim administrativnim postupcima i postupcima javne nabave i financira ih”; ponavlja da je revizija koju provode revizori iz privatnog sektora znatno povećala administrativno opterećenje agencija te da je, zbog vremena utrošenog na postupak javne nabave i administraciju ugovora o reviziji, došlo do dodatnih troškova, čime su dodatno opterećeni sve oskudniji resursi agencija; naglašava da je od presudne važnosti to pitanje riješiti u skladu sa zajedničkim pristupom, u kontekstu revizije Okvirne financijske uredbe; poziva sve strane koje su uključene u tu reviziju da hitno razjasne to pitanje kako bi se znatno smanjilo prekomjerno administrativno opterećenje; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji, Europskom revizorskom sudu i decentraliziranim agencijama EU-a. |
| --- | --- |

33.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 12. veljače 2019.

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/182 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/182

---

P8_TA(2019)0080

Propisi i opći uvjeti kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (Statut Europskog ombudsmana)

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Nacrtu uredbe Europskog parlamenta o utvrđivanju propisa i općih uvjeta kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (Statut Europskog ombudsmana) i o stavljanju izvan snage Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom (2018/2080(INL) – 2019/0900(APP))

(2020/C 449/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 228. stavak 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 228. stavak 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a stavak 1. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a stavak 1. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir članke 41. i 43. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 41. i 43. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članke 45. i 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 45. i 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenje Odbora za predstavke (A8-0050/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenje Odbora za predstavke (A8-0050/2019),

| 1. | donosi priloženi Nacrt uredbe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da priloženi Nacrt uredbe proslijedi Vijeću i Komisiji u skladu s postupkom utvrđenim u članku 228. stavku 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da, nakon dobivanja mišljenja Komisije i odobrenja Vijeća za priloženi Nacrt uredbe, tu Uredbu da na objavu u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

3.

---

PRILOG REZOLUCIJI

Nacrt uredbe Europskog parlamenta o utvrđivanju pravila i općih uvjeta kojima se uređuje obavljanje dužnosti Europskog ombudsmana (Statut Europskog ombudsmana) te o stavljanju izvan snage Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom

EUROPSKI PARLAMENT,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 228. stavak 4.,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a stavak 1.,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir suglasnost Vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Komisije,

u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Pravila i opće uvjete kojima se uređuje obavljanje dužnosti Europskog ombudsmana trebalo bi utvrditi u skladu s odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije, posebno s člankom 20. stavkom 2. točkom (d) i člankom 228., te u skladu s odredbama Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju i Povelje Europske unije o temeljnim pravima. |
| --- | --- |

(1)

Pravila i opće uvjete kojima se uređuje obavljanje dužnosti Europskog ombudsmana trebalo bi utvrditi u skladu s odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije, posebno s člankom 20. stavkom 2. točkom (d) i člankom 228., te u skladu s odredbama Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju i Povelje Europske unije o temeljnim pravima.

| (2) | Osobito, u članku 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima priznaje se pravo na dobru upravu kao temeljno pravo europskih građana. Člankom 43. Povelje se pak priznaje pravo na obraćanje Europskom ombudsmanu u vezi s nepravilnostima u djelovanju institucija, tijela, ureda i agencija Unije. Kako bi ta prava zaista bila djelotvorna te kako bi se povećala sposobnost Europskog ombudsmana za provedbu temeljitih i nepristranih istraga, trebalo bi mu na raspolaganje staviti sve alate neophodne za uspješno obavljanje dužnosti iz Ugovora i ove Uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Osobito, u članku 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima priznaje se pravo na dobru upravu kao temeljno pravo europskih građana. Člankom 43. Povelje se pak priznaje pravo na obraćanje Europskom ombudsmanu u vezi s nepravilnostima u djelovanju institucija, tijela, ureda i agencija Unije. Kako bi ta prava zaista bila djelotvorna te kako bi se povećala sposobnost Europskog ombudsmana za provedbu temeljitih i nepristranih istraga, trebalo bi mu na raspolaganje staviti sve alate neophodne za uspješno obavljanje dužnosti iz Ugovora i ove Uredbe.

| (3) | Odluka Europskog parlamenta 94/262/EZUČ, EZ, Euratom (1) zadnji je put izmijenjena 2008. godine. Stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona 1. prosinca 2009. uspostavljen je novi pravni okvir za Uniju. Osobito, člankom 228. stavkom 4. UFEU-a Europskom parlamentu se omogućuje da, nakon što zatraži mišljenje Komisije i uz odobrenje Vijeća, donese uredbe o utvrđivanju propisa i općih uvjeta kojima se uređuje obavljanje dužnosti Europskog ombudsmana. Stoga je poželjno staviti izvan snage Odluku 94/262/EZUČ, EU, Euratom i zamijeniti je uredbom u skladu s trenutno važećom pravnom osnovom. |
| --- | --- |

(3)

Odluka Europskog parlamenta 94/262/EZUČ, EZ, Euratom (1) zadnji je put izmijenjena 2008. godine. Stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona 1. prosinca 2009. uspostavljen je novi pravni okvir za Uniju. Osobito, člankom 228. stavkom 4. UFEU-a Europskom parlamentu se omogućuje da, nakon što zatraži mišljenje Komisije i uz odobrenje Vijeća, donese uredbe o utvrđivanju propisa i općih uvjeta kojima se uređuje obavljanje dužnosti Europskog ombudsmana. Stoga je poželjno staviti izvan snage Odluku 94/262/EZUČ, EU, Euratom i zamijeniti je uredbom u skladu s trenutno važećom pravnom osnovom.

| (4) | Utvrđivanje uvjeta pod kojima se može podnijeti pritužba Europskom ombudsmanu trebalo bi biti u skladu s načelom potpunog, slobodnog i jednostavnog pristupa, bez obzira na posebna ograničenja koja se odnose na nove ili neriješene pravne i upravne postupke. |
| --- | --- |

(4)

Utvrđivanje uvjeta pod kojima se može podnijeti pritužba Europskom ombudsmanu trebalo bi biti u skladu s načelom potpunog, slobodnog i jednostavnog pristupa, bez obzira na posebna ograničenja koja se odnose na nove ili neriješene pravne i upravne postupke.

| (5) | Europski ombudsman ima pravo davati preporuke ako utvrdi da institucija, tijelo, ured ili agencija Unije ne primjenjuje odluku suda na pravilan način. |
| --- | --- |

(5)

Europski ombudsman ima pravo davati preporuke ako utvrdi da institucija, tijelo, ured ili agencija Unije ne primjenjuje odluku suda na pravilan način.

| (6) | Potrebno je utvrditi postupke koji treba slijediti ako se u istragama Europskog ombudsmana otkriju slučajevi nepravilnosti u djelovanju. Trebalo bi predvidjeti i odredbe za podnošenje sveobuhvatnog izvješća Europskog ombudsmana Europskom parlamentu na kraju svakog godišnjeg zasjedanja. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je utvrditi postupke koji treba slijediti ako se u istragama Europskog ombudsmana otkriju slučajevi nepravilnosti u djelovanju. Trebalo bi predvidjeti i odredbe za podnošenje sveobuhvatnog izvješća Europskog ombudsmana Europskom parlamentu na kraju svakog godišnjeg zasjedanja.

| (7) | Kako bi se ojačala uloga Europskog ombudsmana, poželjno je omogućiti mu, ne dovodeći u pitanje njegovu primarnu dužnost obrade pritužbi, da provodi istrage na vlastitu inicijativu u cilju utvrđivanja opetovanih ili posebno ozbiljnih slučajeva nepravilnosti u djelovanju i promicanja najboljih administrativnih praksi u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se ojačala uloga Europskog ombudsmana, poželjno je omogućiti mu, ne dovodeći u pitanje njegovu primarnu dužnost obrade pritužbi, da provodi istrage na vlastitu inicijativu u cilju utvrđivanja opetovanih ili posebno ozbiljnih slučajeva nepravilnosti u djelovanju i promicanja najboljih administrativnih praksi u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije.

| (8) | Kako bi se povećala djelotvornost njegova djelovanja, Europski ombudsman trebao bi imati pravo da na vlastitu inicijativu ili na temelju pritužbe provodi istrage koje se nastavljaju na prethodne istrage kako bi se utvrdilo jesu li i u kojoj su mjeri dotična institucija, tijelo, ured ili agencija postupili u skladu s preporukama. Europski ombudsman trebao bi imati pravo i da u svoje godišnje izvješće Europskom parlamentu uključi ocjenu stope usklađenosti s preporukama koje je dao i ocjenu prikladnosti resursa koji su Europskom ombudsmanu na raspolaganju za obavljanje dužnosti iz Ugovora i ove Uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se povećala djelotvornost njegova djelovanja, Europski ombudsman trebao bi imati pravo da na vlastitu inicijativu ili na temelju pritužbe provodi istrage koje se nastavljaju na prethodne istrage kako bi se utvrdilo jesu li i u kojoj su mjeri dotična institucija, tijelo, ured ili agencija postupili u skladu s preporukama. Europski ombudsman trebao bi imati pravo i da u svoje godišnje izvješće Europskom parlamentu uključi ocjenu stope usklađenosti s preporukama koje je dao i ocjenu prikladnosti resursa koji su Europskom ombudsmanu na raspolaganju za obavljanje dužnosti iz Ugovora i ove Uredbe.

| (9) | Europski ombudsman trebao bi imati pristup svim elementima potrebnim za obavljanje svojih dužnosti. U tu su svrhu institucije, tijela, uredi i agencije Unije dužne Europskom ombudsmanu dostaviti sve podatke koje on od njih zatraži, ne dovodeći u pitanje obvezu Europskog ombudsmana na temelju Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Na pristup klasificiranim podacima ili dokumentima trebala bi se primjenjivati pravila predmetne institucije, tijela, ureda ili agencije Unije o obradi povjerljivih podataka. Institucije, tijela, uredi ili agencije koji dostavljaju klasificirane podatke ili dokumente trebali bi obavijestiti Europskog ombudsmana o klasifikaciji tih podataka ili dokumenata. Za provedbu pravila o obradi povjerljivih podataka od strane dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije Europski ombudsman trebao bi s dotičnom institucijom, tijelom, uredom ili agencijom unaprijed dogovoriti uvjete postupanja s klasificiranim podacima ili dokumentima te ostalim podacima koji podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne. Ako utvrdi da neće dobiti traženu pomoć, Europski ombudsman trebao bi obavijestiti Europski parlament, koji bi trebao poduzeti odgovarajuće korake. |
| --- | --- |

(9)

Europski ombudsman trebao bi imati pristup svim elementima potrebnim za obavljanje svojih dužnosti. U tu su svrhu institucije, tijela, uredi i agencije Unije dužne Europskom ombudsmanu dostaviti sve podatke koje on od njih zatraži, ne dovodeći u pitanje obvezu Europskog ombudsmana na temelju Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Na pristup klasificiranim podacima ili dokumentima trebala bi se primjenjivati pravila predmetne institucije, tijela, ureda ili agencije Unije o obradi povjerljivih podataka. Institucije, tijela, uredi ili agencije koji dostavljaju klasificirane podatke ili dokumente trebali bi obavijestiti Europskog ombudsmana o klasifikaciji tih podataka ili dokumenata. Za provedbu pravila o obradi povjerljivih podataka od strane dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije Europski ombudsman trebao bi s dotičnom institucijom, tijelom, uredom ili agencijom unaprijed dogovoriti uvjete postupanja s klasificiranim podacima ili dokumentima te ostalim podacima koji podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne. Ako utvrdi da neće dobiti traženu pomoć, Europski ombudsman trebao bi obavijestiti Europski parlament, koji bi trebao poduzeti odgovarajuće korake.

| (10) | Europski ombudsman i njegovo osoblje dužni su postupati povjerljivo sa svim podacima koje su dobili tijekom obavljanja svojih dužnosti. Međutim, Europski ombudsman trebao bi obavijestiti nadležna tijela o činjenicama za koje smatra da bi se mogle odnositi na kazneno pravo i koje su mu postale poznate tijekom njegovih istraga. Europski ombudsman trebao bi također imati mogućnostobavijestiti dotičnu instituciju, tijelo, ured ili agenciju Unije o činjenicama koje u pitanje dovode ponašanje člana njihova osoblja. |
| --- | --- |

(10)

Europski ombudsman i njegovo osoblje dužni su postupati povjerljivo sa svim podacima koje su dobili tijekom obavljanja svojih dužnosti. Međutim, Europski ombudsman trebao bi obavijestiti nadležna tijela o činjenicama za koje smatra da bi se mogle odnositi na kazneno pravo i koje su mu postale poznate tijekom njegovih istraga. Europski ombudsman trebao bi također imati mogućnostobavijestiti dotičnu instituciju, tijelo, ured ili agenciju Unije o činjenicama koje u pitanje dovode ponašanje člana njihova osoblja.

| (11) | Trebalo bi u obzir uzeti nedavne promjene koje se odnose na zaštitu financijskih interesa Unije od kaznenih djela, posebno uspostavu Ureda europskog javnog tužitelja Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (3), kako bi se Europskom ombudsmanu omogućilo da taj Ured obavijesti o svim informacijama koje su u nadležnosti potonjeg. Isto tako, kako bi se u potpunosti poštovala pretpostavka nedužnosti i prava obrane sadržana u članku 48. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, poželjno je da kada Europski ombudsman Uredu europskog javnog tužitelja dostavlja informacije koje spadaju u nadležnost potonjeg, Europski ombudsman o tome obavještava dotičnu osobu i podnositelja pritužbe. |
| --- | --- |

(11)

Trebalo bi u obzir uzeti nedavne promjene koje se odnose na zaštitu financijskih interesa Unije od kaznenih djela, posebno uspostavu Ureda europskog javnog tužitelja Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (3), kako bi se Europskom ombudsmanu omogućilo da taj Ured obavijesti o svim informacijama koje su u nadležnosti potonjeg. Isto tako, kako bi se u potpunosti poštovala pretpostavka nedužnosti i prava obrane sadržana u članku 48. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, poželjno je da kada Europski ombudsman Uredu europskog javnog tužitelja dostavlja informacije koje spadaju u nadležnost potonjeg, Europski ombudsman o tome obavještava dotičnu osobu i podnositelja pritužbe.

| (12) | U skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom trebalo bi predvidjeti mogućnost suradnje između Europskog ombudsmana i istovrsnog tijela u državama članicama. Poželjno je i poduzeti korake kako bi se Europskom ombudsmanu omogućila suradnja s Agencijom Europske unije za temeljna prava jer zahvaljujući takvoj suradnji obavljanje dužnosti Europskog ombudsmana može postati djelotvornije. |
| --- | --- |

(12)

U skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom trebalo bi predvidjeti mogućnost suradnje između Europskog ombudsmana i istovrsnog tijela u državama članicama. Poželjno je i poduzeti korake kako bi se Europskom ombudsmanu omogućila suradnja s Agencijom Europske unije za temeljna prava jer zahvaljujući takvoj suradnji obavljanje dužnosti Europskog ombudsmana može postati djelotvornije.

| (13) | Europski parlament imenuje Europskog ombudsmana na početku parlamentarnog saziva i za cijelo trajanje tog saziva, pri čemu ga izabire među osobama koje su građani Unije i imaju sva potrebna jamstva u pogledu neovisnosti i stručnosti. Trebalo bi i utvrditi uvjete za prestanak dužnosti Europskog ombudsmana te za njegovu zamjenu. |
| --- | --- |

(13)

Europski parlament imenuje Europskog ombudsmana na početku parlamentarnog saziva i za cijelo trajanje tog saziva, pri čemu ga izabire među osobama koje su građani Unije i imaju sva potrebna jamstva u pogledu neovisnosti i stručnosti. Trebalo bi i utvrditi uvjete za prestanak dužnosti Europskog ombudsmana te za njegovu zamjenu.

| (14) | Europski ombudsman trebao bi obavljati svoje dužnosti potpuno neovisno. Pri preuzimanju dužnosti Europski ombudsman trebao bi svečano prisegnuti pred Sudom Europske unije. Trebalo bi utvrditi nespojivost, primitke od rada, povlastice i imunitete Europskog ombudsmana. |
| --- | --- |

(14)

Europski ombudsman trebao bi obavljati svoje dužnosti potpuno neovisno. Pri preuzimanju dužnosti Europski ombudsman trebao bi svečano prisegnuti pred Sudom Europske unije. Trebalo bi utvrditi nespojivost, primitke od rada, povlastice i imunitete Europskog ombudsmana.

| (15) | Potrebno je donijeti odredbe o sjedištu Europskog ombudsmana koje bi trebalo biti sjedište Europskog parlamenta. Trebalo bi donijeti odredbe ne samo u vezi s dužnosnicima i ostalim službenicima tajništva Europskog ombudsmana koji će mu pomagati već i njegov proračun. |
| --- | --- |

(15)

Potrebno je donijeti odredbe o sjedištu Europskog ombudsmana koje bi trebalo biti sjedište Europskog parlamenta. Trebalo bi donijeti odredbe ne samo u vezi s dužnosnicima i ostalim službenicima tajništva Europskog ombudsmana koji će mu pomagati već i njegov proračun.

| (16) | Europski ombudsman trebao bi donijeti provedbene odredbe za ovu Uredbu. Kako bi se zajamčila pravna sigurnost i najviši standardi pri obavljanju dužnosti Europskog ombudsmana, potrebno je utvrditi minimalni sadržaj provedbenih odredbi koje treba donijeti u skladu s ovom Uredbom, |
| --- | --- |

(16)

Europski ombudsman trebao bi donijeti provedbene odredbe za ovu Uredbu. Kako bi se zajamčila pravna sigurnost i najviši standardi pri obavljanju dužnosti Europskog ombudsmana, potrebno je utvrditi minimalni sadržaj provedbenih odredbi koje treba donijeti u skladu s ovom Uredbom,

DONIO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Ovom Uredbom utvrđuju se pravila i opći uvjeti kojima se uređuje obavljanje dužnosti Europskog ombudsmana (Statut Europskog ombudsmana).

2.   Europski ombudsman djeluje neovisno o institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, u skladu s ovlastima koje su mu dodijeljene Ugovorima te uzimajući u obzir članak 20. stavak 2. točku (d) i članak 228. UFEU-a te članak 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima o pravu na dobru upravu.

3.   U obavljanju svojih dužnosti iz Ugovora i ove Uredbe Europski ombudsman ne smije intervenirati u predmetima pred sudovima ni dovoditi u pitanje osnovanost sudske presude ili nadležnost suda za donošenje presudu.

Članak 2.

1.   Europski ombudsman pomaže u otkrivanju nepravilnosti u djelovanju institucija, tijela, ureda i agencija Unije, s iznimkom Suda Europske unije kad djeluje u svojoj sudbenoj ulozi, te, prema potrebi, daje preporuke kako bi se takvo postupanje okončalo. Radnje drugih tijela ili osoba ne mogu biti predmet pritužbe Europskom ombudsmanu.

2.   Svaki građanin Unije ili svaka fizička ili pravna osoba s boravištem ili registriranim sjedištem u državi članici može izravno ili preko zastupnika u Europskom parlamentu uputiti pritužbu Europskom ombudsmanu u pogledu slučaja nepravilnosti u djelovanju institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, s iznimkom Suda Europske unije kad djeluje u svojoj sudbenoj ulozi. Europski ombudsman obavještava tu instituciju, tijelo, ured ili agenciju čim Europski ombudsman primi pritužbu, poštujući pritom standarde Unije u području zaštite osobnih podataka.

3.   U pritužbi se jasno upućuje na njezin predmet i identitet podnositelja pritužbe. Podnositelj pritužbe može zahtijevati da pritužba ili njezini dijelovi ostanu povjerljivi.

4.   Pritužba se podnosi u roku od tri godine od dana kad je podnositelj pritužbe saznao za činjenice na kojima se ona zasniva, a prije podnošenja pritužbe moraju se poduzeti odgovarajući administrativni koraci u vezi s tim institucijama, tijelima, uredima i agencijama.

5.   Europski ombudsman utvrđuje je li pritužba u okviru njegova mandata i, ako jest, je li dopuštena. Ako je pritužba izvan mandata ili nedopuštena, Europski ombudsman može prije zaključenja predmeta podnositelju pritužbe savjetovati da je uputi drugom tijelu.

6.   Pritužbe koje su podnesene Europskom ombudsmanu ne utječu na rokove za žalbe u upravnim ili sudskim postupcima.

7.   Kad Europski ombudsman, zbog sudskih postupaka u tijeku ili zaključenih sudskih postupaka u vezi s činjenicama koje su mu predstavljene, mora pritužbu proglasiti nedopuštenom ili obustaviti obradu te pritužbe, rezultati istraga koje je Europski ombudsman do tada proveo arhiviraju se.

8.   Uz iznimku pritužbi koje se odnose na slučajeve seksualnog uznemiravanja, Europskom ombudsmanu smije se podnijeti pritužba koja se odnosi na radne odnose između institucija, tijela, ureda i agencija Unije te njihovih dužnosnika i ostalih službenika samo ako je dotična osoba iskoristila sve mogućnosti za podnošenje internih upravnih zahtjeva i pritužbi, osobito postupke iz članka 90. Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije iz Uredbe Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (4) („Pravilnik o osoblju”) i ako je rok za odgovor dotičnih institucija, tijela, ureda ili agencija tijela istekao.

9.   Europski ombudsman što je prije moguće obavještava podnositelja pritužbe o mjerama koje je poduzeo u vezi s njegovom pritužbom.

Članak 3.

1.   Europski ombudsman na vlastitu inicijativu ili na temelju pritužbe obavlja sve istrage, uključujući one koje se nastavljaju na prethodne istrage, koje smatra opravdanima kako bi se razjasnile sumnje u nepravilnost u djelovanju institucija, tijela, ureda i agencija Unije. Europski ombudsman ne treba prethodno odobrenje za postupanje te o tim radnjama pravodobno obavještava dotičnu instituciju, tijelo, ured ili agenciju. Ta institucija, tijelo, ured ili agencija mogu Europskom ombudsmanu dati korisne primjedbe ili dokaze. Europski ombudsman može od dotične institucije, tijela, ureda ili agencije tražiti da dostavi takve primjedbe ili dokaze.

2.   Ne dovodeći u pitanje primarnu dužnost Europskog ombudsmana, odnosno dužnost obrade pritužbi, Europski ombudsman može na vlastitu inicijativu provoditi istrage koje su više strateške prirode u cilju utvrđivanja opetovanih ili posebno ozbiljnih slučajeva nepravilnosti u djelovanju, promicanja dobrih administrativnih praksi u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i proaktivnog rješavanja strukturnih pitanja od javnog interesa koja su u nadležnosti Europskog ombudsmana.

3.   Europski ombudsman može sudjelovati u strukturiranom i redovitom dijalogu s institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i organizirati javna savjetovanja prije davanja preporuka ili u bilo kojoj fazi nakon toga. Europski ombudsman može također sustavno analizirati i ocijenjivati napredak dotične institucije, tijela, ureda ili agencije i izdavati daljnje preporuke.

4.   Institucije, tijela, uredi i agencije Unije Europskom ombudsmanu dostavljaju sve podatke koji on zatraži i omogućuju pristup relevantnoj dokumentaciji. Pristup klasificiranim podacima ili dokumentima u skladu je s pravilima o obradi povjerljivih podataka od strane dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije.

Institucije, tijela, uredi i agencije koje dostavljaju klasificirane podatke ili dokumente u skladu s prvim podstavkom unaprijed obavještavaju Europskog ombudsmana o klasifikaciji tih podataka i dokumenata.

Za provedbu pravila iz prvog podstavka Europski ombudsman s dotičnom institucijom, tijelom, uredom ili agencijom unaprijed dogovara uvjete postupanja s klasificiranim podacima ili dokumentima.

Dotične institucije, tijela, uredi ili agencije omogućuju pristup dokumentima koji potječu iz neke od država članica i koji su po zakonu klasificirani kao tajni samo nakon što su službe Europskog ombudsmana u skladu s člankom 9. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 i u skladu s pravilima o sigurnosti dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije donijele zaštitne mjere i ostale odgovarajuće mjere za postupanje s dokumentima kojima se jamči jednaka razina povjerljivosti.

Dužnosnici i ostali službenici institucija, tijela, ureda i agencija Unije na zahtjev Europskog ombudsmana svjedoče o činjenicama povezanim s tekućim istragama Europskog ombudsmana. Oni govore u ime svoje institucije, tijela, ureda ili agencije te su i dalje dužni poštovati obveze koje proizlaze iz pravila koja se na njih primjenjuju. Kad su dužni poštovati obvezu poslovne tajne, to se ne smije tumačiti tako da to obuhvaća informacije relevantne za pritužbe ili istrage u vezi s uznemiravanjem ili nepravilnostima u djelovanju.

5.   Europski ombudsman periodično ispituje postupke povezane s administrativnim djelovanjem institucija, tijela, ureda i agencija Unije te ocjenjuje mogu li oni djelotvorno spriječiti sukobe interesa, jamčiti nepristranost i osigurati potpuno poštovanje prava na dobru upravu. Europski ombudsman može utvrditi i ocijeniti moguće slučajeve sukoba interesa na svim razinama koji bi mogli predstavljati izvor nepravilnosti u postupanju, a u tom slučaju sastavlja konkretne zaključke i obavještava Europski parlament o nalazima.

6.   U mjeri u kojoj to dopušta nacionalno pravo nadležna tijela država članica na zahtjev Europskog ombudsmana ili na vlastitu inicijativu Europskom ombudsmanu žurno dostavljaju sve podatke ili dokumente koji mu mogu pomoći u razjašnjavanju slučajeva nepravilnosti u djelovanju institucija, tijela, ureda ili agencija Unije. Ako se na te podatke ili dokumente primjenjuje nacionalno pravo o obradi povjerljivih podataka ili odredbe koje sprečavaju njihovo priopćivanje, dotična država članica može Europskom ombudsmanu dopustiti pristup tim podacima ili dokumentima pod uvjetom da se Europski ombudsman obveže da će s njima postupati u dogovoru s tijelom koje je izvorno za njih nadležno. Opis dokumenta dostavlja se u svakom slučaju.

7.   Ako nije dobio traženu pomoć, Europski ombudsman obavještava Europski parlament, koji poduzima odgovarajuće korake.

8.   Ako su slučajevi nepravilnosti u djelovanju otkriveni nakon istrage, Europski ombudsman obavještava dotičnu instituciju, tijelo, ured ili agenciju te po potrebi daje preporuke. Obaviještena institucija, tijelo, ured ili agencija šalje Europskom ombudsmanu detaljno mišljenje u roku od tri mjeseca. Na obrazložen zahtjev dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Europski ombudsman može odobriti produljenje tog roka koje ne smije biti dulje od dva mjeseca. Ako dotična institucija, tijelo, ured ili agencija ne dostave mišljenje u roku od tri mjeseca ili u produljenom roku, Europski ombudsman može zaključiti istragu bez tog mišljenja.

9.   Europski ombudsman tada šalje izvješće dotičnoj instituciji, tijelu, uredu ili agenciji, a posebno ako je to potrebno zbog prirode ili opsega otkrivenog slučaja nepravilnosti u djelovanju, izvješće šalje Europskom parlamentu. Ombudsman u izvješću može dati preporuke. Europski ombudsman obavještava podnositelja pritužbe o rezultatima istrage, mišljenju dotične institucije, tijela, ureda ili agencije te o svojim eventualnim preporukama koje je dao u izvješću.

10.   Ako je to potrebno u vezi s istragom aktivnosti institucije, tijela, ureda ili agencije Unije, Europski ombudsman može se, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Europskog parlamenta, pojaviti pred Europskim parlamentom na najprimjerenijoj razini.

11.   U mjeri u kojoj je to moguće, Europski ombudsman traži rješenje zajedno s dotičnom institucijom, tijelom, uredom ili agencijom kako bi se otklonili slučajevi nepravilnosti u djelovanju i kako bi se riješila pritužba. Europski ombudsman obavještava podnositelja pritužbe o predloženom rješenju te o eventualnim primjedbama dotične institucije, tijela, ureda ili agencije. Podnositelj pritužbe ima pravo Europskom ombudsmanu u bilo kojoj fazi dostaviti svoje primjedbe, ako to želi, ili dodatne informacije koje nisu bile poznate u vrijeme podnošenja pritužbe.

12.   Na kraju svakog godišnjeg zasjedanja Europski ombudsman podnosi Europskom parlamentu izvješće o rezultatima svojih istraga. Izvješće uključuje ocjenu usklađenosti s preporukama Europskog ombudsmana i ocjenu prikladnosti resursa koji su mu na raspolaganju za obavljanje dužnosti. Navedene ocjene mogu biti teme zasebnih izvješća.

Članak 4.

Europski ombudsman i njegovo osoblje rješavaju zahtjeve za javni pristup dokumentima, osim onima iz članka 6. stavka 1, u skladu s uvjetima i ograničenjima iz Uredbe (EZ) br. 1049/2001.

Kad je riječ o pritužbama u pogledu prava na javni pristup dokumentima koje je sastavila ili zaprimila institucija, tijelo, ured ili agencija Unije, Europski ombudsman, nakon odgovarajuće analize i svih potrebnih razmatranja, izdaje preporuku koja se odnosi na pristup tim dokumentima. Institucija, tijelo, ured ili agencija trebaju odgovoriti u roku predviđenom Uredbom (EZ) br. 1049/2001. Ako dotična institucija, tijelo, ured ili agencija ne slijedi preporuku ombudsmana za omogućavanje pristupa dokumentima, ona mora propisno obrazložiti svoje odbijanje. U tom slučaju Europski ombudsman obavještava podnositelja pritužbe o dostupnim pravnim lijekovima, uključujući postupke koji su na raspolaganju za upućivanje predmeta Sudu Europske unije.

Članak 5.

Europski ombudsman redovito ocjenjuje politike i preispituje postupke uspostavljene u relevantnim institucijama, tijelima i agencijama Unije u skladu s člankom 22.a Pravilnika o osoblju („zviždanje”) te po potrebi daje konkretne preporuke za poboljšanja kako bi se osigurala potpuna zaštita dužnosnika ili drugih službenika koji prijave činjenice u skladu s člankom 22.a Pravilnika o osoblju. Europski ombudsman može, na zahtjev, uz očuvanje povjerljivosti, pružati informacije, nepristrane savjete i stručne smjernice dužnosnicima ili drugim službenicima o pravilnom postupanju u slučaju postojanja činjenica iz članka 22.a Pravilnika o osoblju, među ostalim u opsegu relevantnih odredbi prava Unije.

Europski ombudsman može također otvoriti istrage na temelju informacija koje pruže dužnosnici ili drugi službenici skladu s člankom 22.a Pravilnika o osoblju, koji mogu izvješćivati u povjerenju i anonimno, ako opisane činjenice mogu predstavljati nepravilnosti u djelovanju u instituciji, tijelu, uredu ili agenciji Unije. U tu je svrhu moguće odstupanje od važećeg Pravilnika o osoblju u pogledu tajnosti.

Članak 6.

1.   Europski ombudsman i njegovo osoblje, na koje se primjenjuje članak 339. UFEU-a i članak 194. Ugovora o Euratomu, ne smiju otkrivati podatke ili dokumente dobivene tijekom svojih istraga. Ne dovodeći u pitanje stavak 2., od njih se osobito zahtijeva da ne otkrivaju nikakve klasificirane podatke ni klasificirane dokumente dostavljene Europskom ombudsmanu ni dokumente iz područja primjene prava Unije u vezi sa zaštitom osobnih podataka, kao ni podatke koji bi mogli štetiti podnositelju pritužbe ili drugim uključenim osobama.

2.   Ako smatra da bi se činjenice koje je saznao tijekom istrage mogle odnositi na kazneno pravo, Europski ombudsman odmah obavještava nadležna nacionalna tijela i, u mjeri u kojoj je slučaj u njihovoj nadležnosti, Europski ured za borbu protiv prijevara i Ured europskog javnog tužitelja. Prema potrebi, Europski ombudsman obavješćuje i instituciju, tijelo, ured ili agenciju Unije u čijoj je nadležnosti dotični dužnosnik ili drugi službenik i koji mogu primijeniti drugi podstavak članka 17. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije.

Europski ombudsman može obavijestiti i dotičnu instituciju, tijelo, ured ili agenciju Unije o činjenicama koje u pitanje dovode ponašanje člana njihova osoblja, kao i o svim kontinuiranim aktivnostima koje otežavaju tekuću istragu.

Europski ombudsman o tim obavijestima izvještava podnositelja pritužbe i ostale uključene osobe čiji je identitet poznat.

Članak 7.

1.   Europski ombudsman može surađivati s istovrsnim tijelima u državama članicama pod uvjetom da poštuje primjenjivo nacionalno pravo.

2.   U okviru svojih dužnosti Europski ombudsman surađuje s Agencijom Europske unije za temeljna prava te s drugim institucijama i tijelima, izbjegavajući pritom svako preklapanje njihovih aktivnosti.

Članak 8.

1.   Europski ombudsman bira se te može biti ponovno imenovan u skladu s člankom 228. stavkom 2. UFEU-a.

2.   Europski ombudsman izabire se među osobama koje su građani Unije, imaju puna građanska i politička prava i sva potrebna jamstva neovisnosti, koje u prethodne tri godine nisu bile članovi nacionalnih vlada ili institucija Unije te ispunjavaju uvjete nepristranosti koji su jednaki uvjetima potrebnim za obnašanje sudačke dužnosti u svojoj zemlji te imaju priznatu stručnost i iskustvo za obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana.

Članak 9.

1.   Europski ombudsman prestaje obnašati dužnosti iz Ugovorâ i ove Uredbe istekom mandata odnosno ostavkom ili smjenom s dužnosti.

2.   Osim u slučaju smjene s dužnosti, Europski ombudsman ostaje na dužnosti sve do izbora novog Europskog ombudsmana.

3.   U slučaju ranijeg prestanka obnašanja dužnosti, novi Europski ombudsman imenuje se u roku od tri mjeseca od trenutka odlaska s funkcije za preostalo razdoblje mandata Europskog parlamenta. Dok novi Europski ombudsman ne bude izabran, glavni službenik iz članka 13. stavka 2. odgovoran je za hitna pitanja koja su u nadležnosti Europskog ombudsmana.

Članak 10.

Ako Europski parlament namjerava zatražiti smjenu s dužnosti Europskog ombudsmana u skladu s člankom 228. stavkom 2. UFEU-a, prije podnošenja takvog zahtjeva on saslušava Europskog ombudsmana.

Članak 11.

1.   U obavljanju dužnosti iz Ugovora i ove Uredbe Europski ombudsman djeluje u skladu s člankom 228. stavkom 3. UFEU-a. Europski ombudsman suzdržava se od svake radnje koja je nespojiva s prirodom navedenih dužnosti.

2.   Pri preuzimanju dužnosti Europski ombudsman svečano priseže pred Sudom Europske unije koji zasjeda u punom sastavu da će dužnosti iz Ugovorâ i ove Uredbe obavljati potpuno neovisno i nepristrano te da će u potpunosti poštovati obveze koje nastaju tijekom i nakon njegovog mandata. Svečana prisega posebno uključuje dužnost časnog i suzdržanog ponašanja u pogledu prihvaćanja određenih imenovanja ili povlastica nakon isteka mandata.

Članak 12.

1.   Tijekom trajanja mandata Europskog ombudsmana, Europski ombudsman ne smije obnašati nikakve druge političke ni administrativne dužnosti niti se baviti drugim zanimanjem, bilo plaćenim bilo neplaćenim.

2.   Europski ombudsman ima jednak položaj u pogledu primitaka od rada, dodataka i mirovine kao sudac Suda Europske unije.

3.   Članci od 11. do 14. i članak 17. Protokola br. 7 primjenjuju se i na Europskog ombudsmana te na dužnosnike i ostale službenike tajništva Europskog ombudsmana.

Članak 13.

1.   Europskom ombudsmanu dodjeljuje se odgovarajući proračun, dovoljan za osiguranje njegove neovisnosti i za obavljanje dužnosti iz Ugovorâ i ove Uredbe.

2.   Europskom ombudsmanu pomaže tajništvo i on imenuje njegova glavnog službenika.

3.   Europski ombudsman trebao bi nastojati postići rodnu jednakost u sastavu tajništva Europskog ombudsmana.

4.   Na dužnosnike i druge službenike tajništva Europskog ombudsmana primjenjuju se pravila i propisi koji važe za dužnosnike i ostale službenike Unije. Njihov se broj utvrđuje svake godine kao dio proračunskog postupka i primjeren je za pravilno obavljanje dužnosti Europskog ombudsmana i radno opterećenje.

5.   Dužnosnici i drugi službenici Unije i država članica imenovani u tajništvo Europskog ombudsmana upućuju se u interesu službe te im je zajamčen automatski povratak u instituciju, tijelo, ured ili agenciju iz koje su upućeni.

6.   U pitanjima koja se odnose na njegovo osoblje Europski ombudsman ima isti status kao institucije u smislu članka 1.a Pravilnika o osoblju.

Članak 14.

Europski ombudsman ocjenjuje uspostavljene postupke za sprečavanje svih vrsta uznemiravanja u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, kao i mehanizme za kažnjavanje odgovornih. Europski ombudsman sastavlja odgovarajuće zaključke o tome jesu li ti postupci u skladu s načelima proporcionalnosti, prikladnosti i energičnog djelovanja te pružaju li žrtvama učinkovitu zaštitu i podršku.

Europski ombudsman pravodobno ispituje rješavaju li institucije, tijela, uredi i agencije Unije primjereno slučajeve uznemiravanja bilo koje vrste i prirode pravilnom primjenom postupaka koji su predviđeni u vezi s pritužbama u tom području. Europski ombudsman sastavlja odgovarajuće zaključke o toj temi.

U svojem tajništvu Europski ombudsman imenuje osobu ili određuje strukturu koja ima stručno znanje u pogledu uznemiravanja i koja može pravodobno procijeniti rješavaju li slučajevi uznemiravanja bilo koje vrste i prirode, uključujući seksualno uznemiravanje, na odgovarajući način u institucijama, agencijama i tijelima Unije te, prema potrebi, pružiti savjete njihovim dužnosnicima i drugim službenicima .

Članak 15.

Sjedište Europskog ombudsmana je sjedište Europskog parlamenta.

Članak 16.

Sva komunikacija s nacionalnim tijelima država članica u svrhu primjene ove Uredbe obavlja se preko njihovih stalnih predstavništava pri Europskoj uniji.

Članak 17.

Europski ombudsman donosi provedbene odredbe za ovu Uredbu. One moraju biti u skladu s ovom Uredbom i uključivati barem odredbe o:

| (a) | postupovnim pravima podnositelja pritužbe i dotične institucije, tijela, ureda ili agencije; |
| --- | --- |

(a)

postupovnim pravima podnositelja pritužbe i dotične institucije, tijela, ureda ili agencije;

| (b) | osiguravanju zaštite dužnosnika ili drugih službenika koji prijavljuju slučajeve seksualnog uznemiravanja i povrede prava Unije u institucijama, tijelima, uredima ili agencijama Unije, u skladu s člankom 22.a Pravilnika o osoblju („zviždanje”); |
| --- | --- |

(b)

osiguravanju zaštite dužnosnika ili drugih službenika koji prijavljuju slučajeve seksualnog uznemiravanja i povrede prava Unije u institucijama, tijelima, uredima ili agencijama Unije, u skladu s člankom 22.a Pravilnika o osoblju („zviždanje”);

| (c) | primitku, obradi i zaključenju pritužbe; |
| --- | --- |

(c)

primitku, obradi i zaključenju pritužbe;

| (d) | istragama na vlastitu inicijativu; |
| --- | --- |

(d)

istragama na vlastitu inicijativu;

| (e) | daljnjim istragama; i |
| --- | --- |

(e)

daljnjim istragama; i

| (f) | djelatnostima prikupljanja podataka. |
| --- | --- |

(f)

djelatnostima prikupljanja podataka.

Članak 18.

Odluka 94/262/EZUČ, EZ, Euratom stavlja se izvan snage.

Članak 19.

Ova Uredba stupa na snagu prvog dana mjeseca koji slijedi nakon njezine objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u ...

Za Europski parlament

Predsjednik

---

(1)  Odluka Europskog parlamenta 94/262/EZUČ, EZ, Euratom od 9. ožujka 1994. o propisima i općim uvjetima koji uređuju obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (SL L 113, 4.5.1994., str. 15.).

1

(2)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

3

(4)  SL L 56, 4.3.1968., str. 1.

4

---

III Pripremni akti

Europski parlament

Utorak, 12. veljače 2019.

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/191 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/191

---

P8_TA(2019)0063

Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između Côte d’Ivoirea i Europske unije (2018.–2024.) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Côte d’Ivoirea (2018. – 2024.) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 449/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (10858/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (10858/2018),

| — | uzimajući u obzir Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Côte d'Ivoirea (2018. – 2024.) (10856/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Côte d'Ivoirea (2018. – 2024.) (10856/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0387/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0387/2018),

| — | uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 12. veljače 2019. (1) o nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 12. veljače 2019. (1) o nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune (A8-0030/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune (A8-0030/2019),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Côte d’Ivoirea. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P8_TA(2019)0064.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/192 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/192

---

P8_TA(2019)0064

Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između Côte d’Ivoirea i EU-a (2018.–2024.) (rezolucija)

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Côte d’Ivoirea (2018. – 2024.) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267M(NLE))

(2020/C 449/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (10858/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (10858/2018),

| — | uzimajući u obzir Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Côte d'Ivoirea (2018. – 2024.) (10856/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Côte d'Ivoirea (2018. – 2024.) (10856/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0387/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0387/2018),

| — | uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 12. veljače 2019. o nacrtu odluke (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 12. veljače 2019. o nacrtu odluke (1),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0034/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0034/2019),

| A. | budući da je Europska komisija u pregovorima s Vladom Republike Côte d’Ivoirea postigla novi Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu (Sporazum EU-a i Côte d’Ivoirea) i Protokol o njegovoj provedbi na razdoblje od šest godina; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europska komisija u pregovorima s Vladom Republike Côte d’Ivoirea postigla novi Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu (Sporazum EU-a i Côte d’Ivoirea) i Protokol o njegovoj provedbi na razdoblje od šest godina;

| B. | budući da je opći cilj Sporazuma EU-a i Côte d’Ivoirea povećati suradnju između Europske unije i Côte d’Ivoirea u području ribarstva, u interesu obiju stranaka, uz promicanje održive ribarstvene politike i održivog iskorištavanja ribolovnih resursa u isključivom gospodarskom pojasu Côte d’Ivoirea; |
| --- | --- |

B.

budući da je opći cilj Sporazuma EU-a i Côte d’Ivoirea povećati suradnju između Europske unije i Côte d’Ivoirea u području ribarstva, u interesu obiju stranaka, uz promicanje održive ribarstvene politike i održivog iskorištavanja ribolovnih resursa u isključivom gospodarskom pojasu Côte d’Ivoirea;

| C. | budući da je iskorištavanje ribolovnih mogućnosti u okviru prethodnog Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Côte d’Ivoirea u prosjeku iznosilo 79 %, što se općenito smatra dobrim rezultatom; budući da tijekom tog razdoblja plovila s parangalom ipak nisu iskoristila dostupne ribolovne mogućnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da je iskorištavanje ribolovnih mogućnosti u okviru prethodnog Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Côte d’Ivoirea u prosjeku iznosilo 79 %, što se općenito smatra dobrim rezultatom; budući da tijekom tog razdoblja plovila s parangalom ipak nisu iskoristila dostupne ribolovne mogućnosti;

| D. | budući da je sklapanje uzastopnih sporazuma između EU-a i Côte d’Ivoirea doprinijelo gospodarstvu te zemlje zbog korištenja lokalnih pomoraca, luke i objekata za konzerviranje u Abidjanu, iskorištavanja usputnih ulova tunolovaca plivaričara EU-a i jačanja lokalnih kapaciteta praćenja (čak i ako se oni općenito smatraju slabima); |
| --- | --- |

D.

budući da je sklapanje uzastopnih sporazuma između EU-a i Côte d’Ivoirea doprinijelo gospodarstvu te zemlje zbog korištenja lokalnih pomoraca, luke i objekata za konzerviranje u Abidjanu, iskorištavanja usputnih ulova tunolovaca plivaričara EU-a i jačanja lokalnih kapaciteta praćenja (čak i ako se oni općenito smatraju slabima);

| E. | budući da bi se Sporazumom EU-a i Côte d’Ivoirea trebao promicati djelotvorniji održivi razvoj ribarskih zajednica te zemlje, kao i povezanih industrija i aktivnosti; budući da potpora koja se jamči u okviru Protokola mora biti u skladu s nacionalnim razvojnim planovima, točnije Strateškim planom za razvoj stočarstva, ribarstva i akvakulture i Akcijskim planom za plavi rast, koji je osmišljen u suradnji s Ujedinjenim narodima kako bi se povećala proizvodnja i profesionalizacija sektora i zadovoljile potrebe stanovništva u pogledu prehrane i zapošljavanja; budući da prema navedenom Strateškom planu ispunjenje tih ciljeva iziskuje proračun od preko 140 milijuna EUR; |
| --- | --- |

E.

budući da bi se Sporazumom EU-a i Côte d’Ivoirea trebao promicati djelotvorniji održivi razvoj ribarskih zajednica te zemlje, kao i povezanih industrija i aktivnosti; budući da potpora koja se jamči u okviru Protokola mora biti u skladu s nacionalnim razvojnim planovima, točnije Strateškim planom za razvoj stočarstva, ribarstva i akvakulture i Akcijskim planom za plavi rast, koji je osmišljen u suradnji s Ujedinjenim narodima kako bi se povećala proizvodnja i profesionalizacija sektora i zadovoljile potrebe stanovništva u pogledu prehrane i zapošljavanja; budući da prema navedenom Strateškom planu ispunjenje tih ciljeva iziskuje proračun od preko 140 milijuna EUR;

| F. | budući da EU s pomoću Europskog razvojnog fonda doprinosi višegodišnjim proračunom od 273 milijuna EUR za Côte d’Ivoire, s naglaskom na područjima kao što su, među ostalim, infrastruktura, zdravstvo i humanitarna pomoć; |
| --- | --- |

F.

budući da EU s pomoću Europskog razvojnog fonda doprinosi višegodišnjim proračunom od 273 milijuna EUR za Côte d’Ivoire, s naglaskom na područjima kao što su, među ostalim, infrastruktura, zdravstvo i humanitarna pomoć;

| 1. | smatra da bi se Sporazumom EU-a i Côte d’Ivoirea trebalo nastojati ostvariti dva istovrijedna cilja: (1) pružanje ribolovnih mogućnosti plovilima EU-a u isključivom gospodarskom pojasu Côte d’Ivoirea na temelju najboljih raspoloživih znanstvenih mišljenja i uz poštovanje mjera za očuvanje i upravljanje regionalnih organizacija čiji je član Côte d’Ivoire, ponajprije ICCAT-a, ili prekoračenje granica raspoloživog viška; te (2) promicanje suradnje između EU-a i Côte d’Ivoirea u cilju održive ribarstvene politike i odgovornog iskorištavanja ribolovnih resursa u ribolovnoj zoni te zemlje te doprinošenje održivom razvoju ribarstvenog sektora Côte d’Ivoirea s pomoću gospodarske, financijske, tehničke i znanstvene suradnje, uz poštovanje suverenih odluka i strategija te zemlje u pogledu takvog razvoja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | skreće pozornost na zaključke ex post i ex ante ocjene Protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Côte d’Ivoirea iz rujna 2017., u kojima se navodi da je Protokol uz Sporazum u razdoblju 2013. – 2018. bio uglavnom učinkovit, djelotvoran, relevantan za različite interese, u skladu sa sektorskom politikom Côte d’Ivoirea i da su ga uključene strane dobro prihvatile, kao i da se preporučuje mogućnost sklapanja novog protokola; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da tijekom provedbe i eventualnih revizija i/ili produženja Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Côte d’Ivoirea i relevantnog Protokola treba voditi računa o Strateškom planu za razvoj stočarstva, ribarstva i akvakulture i Akcijskom planu za plavi rast te da bi novi Sporazum i Protokol trebali biti s njima usklađeni u cilju razvoja ribarstvenog sektora Côte d’Ivoirea, odnosno:






  — | poboljšanja upravljanja: pripreme i potvrđivanja zakonodavstva i daljnjeg razvoja planova upravljanja; |
| --- | --- | --- |

3.

—

poboljšanja upravljanja: pripreme i potvrđivanja zakonodavstva i daljnjeg razvoja planova upravljanja;

| — | jačanja kontrole i nadziranja isključivoga gospodarskog pojasa Côte d’Ivoirea; |
| --- | --- |

—

jačanja kontrole i nadziranja isključivoga gospodarskog pojasa Côte d’Ivoirea;

| — | jačanja borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, među ostalim u kopnenim vodama; |
| --- | --- |

—

jačanja borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, među ostalim u kopnenim vodama;

| — | izgradnje i/ili obnove pristaništa i luka, među ostalim, u Abidjanu; |
| --- | --- |

—

izgradnje i/ili obnove pristaništa i luka, među ostalim, u Abidjanu;

| — | poboljšanja uvjeta u pušnicama, pri čemu posebnu pažnju treba posvetiti ženama, čime bi se omogućio učinkovitiji sustav konzerviranja; |
| --- | --- |

—

poboljšanja uvjeta u pušnicama, pri čemu posebnu pažnju treba posvetiti ženama, čime bi se omogućio učinkovitiji sustav konzerviranja;

| — | potpore poboljšanju radnih uvjeta žena s obzirom na to da se prvenstveno žene bave usputnim ulovom; |
| --- | --- |

—

potpore poboljšanju radnih uvjeta žena s obzirom na to da se prvenstveno žene bave usputnim ulovom;

| — | uspostave zaštićenih morskih područja; |
| --- | --- |

—

uspostave zaštićenih morskih područja;

| — | jačanja partnerstava s trećim zemljama na razini sporazuma o ribarstvu jamčenjem transparentnosti u pogledu objavljivanja sadržaja tih sporazuma, ali i osnivanjem regionalnog programa osposobljavanja i korištenja promatrača; |
| --- | --- |

—

jačanja partnerstava s trećim zemljama na razini sporazuma o ribarstvu jamčenjem transparentnosti u pogledu objavljivanja sadržaja tih sporazuma, ali i osnivanjem regionalnog programa osposobljavanja i korištenja promatrača;

| — | izgradnje ribarskih tržnica; |
| --- | --- |

—

izgradnje ribarskih tržnica;

| — | jačanja organizacija koje predstavljaju muškarce i žene u ribarstvu, posebno one koje se bave artizanalnim ribolovom, čime se doprinosi unapređenju tehničkih, upravljačkih i pregovaračkih sposobnosti; |
| --- | --- |

—

jačanja organizacija koje predstavljaju muškarce i žene u ribarstvu, posebno one koje se bave artizanalnim ribolovom, čime se doprinosi unapređenju tehničkih, upravljačkih i pregovaračkih sposobnosti;

| — | izgradnje i/ili obnove centara za osnovno i strukovno osposobljavanje, čime bi se poboljšale vještine ribara i pomoraca; |
| --- | --- |

—

izgradnje i/ili obnove centara za osnovno i strukovno osposobljavanje, čime bi se poboljšale vještine ribara i pomoraca;

| — | jačanja znanstvenih istraživačkih kapaciteta i praćenja ribolovnih resursa; |
| --- | --- |

—

jačanja znanstvenih istraživačkih kapaciteta i praćenja ribolovnih resursa;

| — | poboljšanja opće održivosti pomorskih resursa; |
| --- | --- |

—

poboljšanja opće održivosti pomorskih resursa;

| 4. | smatra da bi pravila u vezi sa zapošljavanjem pomoraca iz afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja na ribarskim plovilima EU-a, do 20 % posade, mogla biti ambicioznija; ponovno naglašava važnost poštovanja načela Međunarodne organizacije rada, inzistira na potpisivanju njezine Konvencije br. 188, što uključuje obvezu poštovanja općih načela slobode udruživanja i kolektivnog pregovaranja radnika te nediskriminacije pri zapošljavanju i na radnom mjestu; nadalje poziva na to da se u obzir uzmu zahtjevi lokalnih sindikata pomoraca koji zahtijevaju bolju provedbu socijalnog, zdravstvenog i mirovinskog osiguranja za pomorce iz afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da bi bilo korisno prikupiti informacije o koristima provedbe Protokola za lokalna gospodarstva (u pogledu zapošljavanja, infrastrukture, socijalnih poboljšanja); |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da bi bilo poželjno povećati količinu i poboljšati pouzdanost podataka o svim ulovima (ciljanim i usputnim) te o statusu očuvanja ribolovnih resursa, ali i primjenu sredstava za sektorsku potporu kako bi se mogao točnije procijeniti utjecaj Sporazuma na morski ekosustav i na ribarske zajednice; poziva Komisiju da promiče redovito i transparentno funkcioniranje tijela odgovornih za praćenje provedbe Sporazuma, uključujući uspostavu zajedničkog znanstvenog odbora, uz sudjelovanje udruga artizanalnih ribara i udruga žena koje suše ribu, sindikata, predstavnika obalnih zajednica i organizacija civilnog društva Côte d’Ivoirea; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju i države članice da u okviru svojih politika suradnje i službene razvojne pomoći s naglaskom na Côte d’Ivoireu imaju u vidu da bi se Europski razvojni fond i sektorska potpora utvrđene u aktualnom Sporazumu EU-a i Côte d’Ivoirea trebali nadopunjavati kako bi se brže i učinkovitije doprinijelo osnaživanju lokalnih ribarskih zajednica i potpunom ostvarivanju suvereniteta te zemlje nad svojim resursima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da potakne Republiku Côte d’Ivoire da financijski doprinos osiguran Protokolom koristi za jačanje svoje nacionalne ribarstvene industrije na održiv način, poticanje potražnje za lokalnim ulaganjima i industrijskim projektima te otvaranje novih radnih mjesta na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da proslijedi Parlamentu i objavi zapisnike i zaključke sa sjednica zajedničkog odbora predviđenog člankom 9. Sporazuma, kao i višegodišnji sektorski program predviđen u članku 4. Protokola i rezultate godišnjih ocjena; poziva Komisiju da omogući predstavnicima Parlamenta da prisustvuju sjednicama zajedničkog odbora kao promatrači i da promiče sudjelovanje ribarskih zajednica Côte d’Ivoirea; |
| --- | --- |

9.

| 10. | traži od Komisije i Vijeća da, u skladu sa svojim nadležnostima i u skladu s člankom 13. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 218. stavkom 10. Ugovora o funkcioniranju EU-a, ažurno i iscrpno obavještavaju Parlament u svim fazama postupaka koji se odnose na Protokol i njegovo eventualno produženje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i vladi i parlamentu Republike Côte d’Ivoirea. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0063.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/195 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/195

---

P8_TA(2019)0065

Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Maroka ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Kraljevine Maroka, njegova Protokola o provedbi i razmjene pisama koja je priložena Sporazumu (14367/2018 – C8-0033/2019 – 2018/0349(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 449/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (14367/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (14367/2018),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Kraljevine Maroka, Protokola o njegovoj provedbi i razmjene pisama koja je priložena Sporazumu (12983/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Kraljevine Maroka, Protokola o njegovoj provedbi i razmjene pisama koja je priložena Sporazumu (12983/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0033/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0033/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo i mišljenje Odbora za proračune (A8-0027/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo i mišljenje Odbora za proračune (A8-0027/2019),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Kraljevine Maroka. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/196 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/196

---

P8_TA(2019)0066

Sporazum za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu (10784/2018 – C8-0431/2018 – 2018/0239(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 449/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (10784/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (10784/2018),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu (10788/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu (10788/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. i člankom 218. stavkom 6, drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0431/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. i člankom 218. stavkom 6, drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0431/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A8-0016/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A8-0016/2019),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i ostalih stranaka Sporazuma. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/197 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/197

---

P8_TA(2019)0067

Protokol uz Sporazum o gospodarskom partnerstvu, političkoj koordinaciji i suradnji između EU-a i Meksika (pristupanje Hrvatske) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o nacrtu Odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Trećeg dodatnog protokola uz Sporazum o gospodarskom partnerstvu, političkoj koordinaciji i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Sjedinjenih Meksičkih Država, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (15383/2017 – C8-0489/2018 – 2017/0319(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 449/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (15383/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (15383/2017),

| — | uzimajući u obzir nacrt trećeg Protokola uz Sporazum o gospodarskom partnerstvu, političkoj koordinaciji i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Sjedinjenih Meksičkih Država, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (15410/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt trećeg Protokola uz Sporazum o gospodarskom partnerstvu, političkoj koordinaciji i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Sjedinjenih Meksičkih Država, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (15410/2017),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člancima 207. i 211. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0489/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člancima 207. i 211. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0489/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0066/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0066/2019),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Sjedinjenih Meksičkih Država. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/198 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/198

---

P8_TA(2019)0068

Program EU-a za borbu protiv prijevara ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa EU-a za borbu protiv prijevara (COM(2018)0386 – C8-0236/2018 – 2018/0211(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0386), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0386),

| — | uzimajući u obzir članak 325. i članak 33. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0236/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 325. i članak 33. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0236/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 15. studenoga 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 15. studenoga 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za proračune (A8-0064/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za proračune (A8-0064/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da financijska omotnica navedena u zakonodavnom prijedlogu predstavlja samo naznaku zakonodavnom tijelu te se ne može precizno utvrditi prije postizanja sporazuma o prijedlogu uredbe o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku/svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL C 10, 10.1.2019., str. 1.

---

P8_TC1-COD(2018)0211

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa EU-a za borbu protiv prijevara

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 33. i 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | U članku 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije propisano je da Unija i države članice moraju suzbijati prijevare, korupciju i sva druga nezakonita djelovanja koja su usmjerena protiv financijskih interesa Unije. Unija bi trebala podupirati mjere u tim područjima. |
| --- | --- |

(1)

U članku 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije propisano je da Unija i države članice moraju suzbijati prijevare, korupciju i sva druga nezakonita djelovanja koja su usmjerena protiv financijskih interesa Unije. Unija bi trebala podupirati mjere u tim područjima.

| (2) | Dosadašnja potpora tim mjerama putem Odluke br. 804/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) (program „Hercule”), koja je izmijenjena i produljena Odlukom br. 878/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) (program „Hercule II”), koja je stavljena izvan snage i zamijenjena Uredbom
  (EU)
  br. 250/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (5) (program „Hercule III”) omogućila je jačanje mjera Unije i država članica usmjerenih na suzbijanje prijevara, korupcije i svih drugih nezakonitih djelovanja koja štete financijskim interesima Unije. |
| --- | --- |

(2)

Dosadašnja potpora tim mjerama putem Odluke br. 804/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) (program „Hercule”), koja je izmijenjena i produljena Odlukom br. 878/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) (program „Hercule II”), koja je stavljena izvan snage i zamijenjena Uredbom
  (EU)
  br. 250/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (5) (program „Hercule III”) omogućila je jačanje mjera Unije i država članica usmjerenih na suzbijanje prijevara, korupcije i svih drugih nezakonitih djelovanja koja štete financijskim interesima Unije.

| (3) | Potpora državama članicama, zemljama kandidatkinjama i potencijalnim zemljama kandidatkinjama pri izvješćivanju o nepravilnostima i prijevarama koje štete financijskim interesima Unije putem Sustava za upravljanje nepravilnostima (IMS) propisana je sektorskim zakonodavstvom o Europskom fondu za jamstva u poljoprivredi i Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj (6), Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo (7), Fondu za azil, migracije i integraciju i instrumentu za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala te upravljanje krizama (8), Fondu europske pomoći za najpotrebitije (9) te pretpristupnoj pomoći (10) u programskom razdoblju 2014.–2020. i nakon toga. IMS je alat za sigurnu elektroničku komunikaciju kojim se državama članicama, zemljama kandidatkinjama i potencijalnim zemljama kandidatkinjama olakšava izvršavanje obveze prijave otkrivenih nepravilnosti te podupire upravljanje nepravilnostima i njihova analiza. |
| --- | --- |

(3)

Potpora državama članicama, zemljama kandidatkinjama i potencijalnim zemljama kandidatkinjama pri izvješćivanju o nepravilnostima i prijevarama koje štete financijskim interesima Unije putem Sustava za upravljanje nepravilnostima (IMS) propisana je sektorskim zakonodavstvom o Europskom fondu za jamstva u poljoprivredi i Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj (6), Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo (7), Fondu za azil, migracije i integraciju i instrumentu za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala te upravljanje krizama (8), Fondu europske pomoći za najpotrebitije (9) te pretpristupnoj pomoći (10) u programskom razdoblju 2014.–2020. i nakon toga. IMS je alat za sigurnu elektroničku komunikaciju kojim se državama članicama, zemljama kandidatkinjama i potencijalnim zemljama kandidatkinjama olakšava izvršavanje obveze prijave otkrivenih nepravilnosti te podupire upravljanje nepravilnostima i njihova analiza.

| (3a) | Nužno je uskladiti raznolikosti pravnih i administrativnih sustava u državama članicama u cilju prevladavanja nepravilnosti i suzbijanja prijevara. Fluktuacija u broju nepravilnosti može se povezati s napredovanjem višegodišnjih ciklusa programiranja i kasnim izvješćivanjem. Potrebno je uspostaviti jedinstven sustav za prikupljanje podataka o nepravilnostima i slučajevima prijevara od država članica kako bi se standardiziralo postupak izvješćivanja te zajamčilo kvalitetu i usporedivost pruženih podataka. [Am. 1] |
| --- | --- |

(3a)

Nužno je uskladiti raznolikosti pravnih i administrativnih sustava u državama članicama u cilju prevladavanja nepravilnosti i suzbijanja prijevara. Fluktuacija u broju nepravilnosti može se povezati s napredovanjem višegodišnjih ciklusa programiranja i kasnim izvješćivanjem. Potrebno je uspostaviti jedinstven sustav za prikupljanje podataka o nepravilnostima i slučajevima prijevara od država članica kako bi se standardiziralo postupak izvješćivanja te zajamčilo kvalitetu i usporedivost pruženih podataka. [Am. 1]

| (3b) | Važnost preventivnih aktivnosti Komisije i Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) je neupitna, kao i jačanje provedbe sustava ranog otkrivanja i isključenja (EDES) te informacijskog sustava za borbu protiv prijevara (AFIS) i dovršenje nacionalnih strategija za borbu protiv prijevara. U kontekstu tih aktivnosti potrebno je izraditi okvir za digitalizaciju svih postupaka u provedbi politika Unije (uključujući pozive na podnošenje prijedloga, zahtjeve, evaluacije, provedbe, plaćanja) koji će se primjenjivati u svim državama članicama. [Am. 2] |
| --- | --- |

(3b)

Važnost preventivnih aktivnosti Komisije i Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) je neupitna, kao i jačanje provedbe sustava ranog otkrivanja i isključenja (EDES) te informacijskog sustava za borbu protiv prijevara (AFIS) i dovršenje nacionalnih strategija za borbu protiv prijevara. U kontekstu tih aktivnosti potrebno je izraditi okvir za digitalizaciju svih postupaka u provedbi politika Unije (uključujući pozive na podnošenje prijedloga, zahtjeve, evaluacije, provedbe, plaćanja) koji će se primjenjivati u svim državama članicama. [Am. 2]

| (4) | Uredbom Vijeća (EZ) br. 515/97 (11) i Odlukom Vijeća 2009/917/JHA (12) propisano je da Unija treba pružati potporu uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i njihovoj suradnji s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima |
| --- | --- |

(4)

Uredbom Vijeća (EZ) br. 515/97 (11) i Odlukom Vijeća 2009/917/JHA (12) propisano je da Unija treba pružati potporu uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i njihovoj suradnji s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima

| (5) | Ta se potpora pruža za niz operativnih aktivnosti. Potpora se među ostalim pruža u obliku informacijskog sustava za borbu protiv prijevara (AFIS), informacijske platforme koja se sastoji od skupa aplikacija unutar zajedničkog informacijskog sustava kojim upravlja Komisija. U okviru platforme AFIS djeluje i sustav IMS. Takav sustav zahtijeva stabilno i predvidljivo financiranje tijekom godina kako bi se osigurala njegova održivost. |
| --- | --- |

(5)

Ta se potpora pruža za niz operativnih aktivnosti. Potpora se među ostalim pruža u obliku informacijskog sustava za borbu protiv prijevara (AFIS), informacijske platforme koja se sastoji od skupa aplikacija unutar zajedničkog informacijskog sustava kojim upravlja Komisija. U okviru platforme AFIS djeluje i sustav IMS. Takav sustav zahtijeva stabilno i predvidljivo financiranje tijekom godina kako bi se osigurala njegova održivost.

| (6) | Potporu Unije u području zaštite financijskih interesa Unije, izvješćivanja o nepravilnostima i uzajamne administrativne pomoći i suradnje u carinskim i poljoprivrednim pitanjima trebalo bi pojednostavniti i obuhvatiti jedinstvenim programom, odnosno Programom EU-a za borbu protiv prijevara (dalje u tekstu „Program”), radi povećanja sinergijskog učinka i proračunske fleksibilnosti te pojednostavnjenja upravljanja
  , ne dovodeći u pitanje učinkovitu kontrolu koju provode suzakonodavci u postupku provedbe programa
  . [Am. 3] |
| --- | --- |

(6)

Potporu Unije u području zaštite financijskih interesa Unije, izvješćivanja o nepravilnostima i uzajamne administrativne pomoći i suradnje u carinskim i poljoprivrednim pitanjima trebalo bi pojednostavniti i obuhvatiti jedinstvenim programom, odnosno Programom EU-a za borbu protiv prijevara (dalje u tekstu „Program”), radi povećanja sinergijskog učinka i proračunske fleksibilnosti te pojednostavnjenja upravljanja
  , ne dovodeći u pitanje učinkovitu kontrolu koju provode suzakonodavci u postupku provedbe programa
  . [Am. 3]

| (7) | U Programu su stoga spojene tri komponenti: prva komponenta koja se oslanja na program „Hercule”, druga komponenta kojom se osigurava financiranje IMS-a i treća komponenta kojom se financiraju aktivnosti za koje je zadužena Komisija na temelju Uredbe (EZ) br. 515/97, što uključuje i platformu AFIS. |
| --- | --- |

(7)

U Programu su stoga spojene tri komponenti: prva komponenta koja se oslanja na program „Hercule”, druga komponenta kojom se osigurava financiranje IMS-a i treća komponenta kojom se financiraju aktivnosti za koje je zadužena Komisija na temelju Uredbe (EZ) br. 515/97, što uključuje i platformu AFIS.

| (7a) | Zaštita financijskih interesa Unije trebala bi biti usmjerena na sve aspekte proračuna Unije, i na prihodovnoj i na rashodovnoj strani. U tom kontekstu, trebalo bi uzeti u obzir činjenicu da se jedino Programom isključivo štiti rashodovna strana proračuna Unije. [Am. 4] |
| --- | --- |

(7a)

Zaštita financijskih interesa Unije trebala bi biti usmjerena na sve aspekte proračuna Unije, i na prihodovnoj i na rashodovnoj strani. U tom kontekstu, trebalo bi uzeti u obzir činjenicu da se jedino Programom isključivo štiti rashodovna strana proračuna Unije. [Am. 4]

| (8) | Platforma AFIS obuhvaća nekoliko informacijskih sustava, uključujući Carinski informacijski sustav (CIS). CIS je automatizirani informacijski sustav koji je namijenjen kao pomoć državama članicama u sprečavanju, istrazi i kaznenom progonu postupanja kojima se krši carinsko ili poljoprivredno zakonodavstvo jer omogućuje učinkovitiju suradnju i postupke kontrole carinskih uprava država članica zahvaljujući bržoj razmjeni informacija. CIS-om je u okviru iste infrastrukture obuhvaćena i administrativna i policijska suradnja. Za potrebe administrativne suradnje CIS je uspostavljen Uredbom (EZ) br. 515/97, koja je donesena na temelju članaka 33. i 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
  Za potrebe policijske suradnje CIS je uspostavljen Odlukom 2009/917/JHA, koja je donesena na temelju članka 30. stavka 1. točke (a) i članka 34. stavka 2. točke (c) Ugovora o Europskoj uniji. Primjena CIS-a za potrebe policijske suradnje ne može se tehnički odvojiti od njegove primjene za potrebe administrativne suradnje s obzirom na to da se oba aspekta odvijaju u okviru istog informacijskog sustava. Budući da je CIS samo jedan od nekoliko informacijskih sustava koji se upotrebljavaju u okviru AFIS-a te da je broj slučajeva policijske suradnje manji od broja slučajeva administrativne suradnje u CIS-u, primjena AFIS-a za potrebe policijske suradnje smatra se dopunskom funkcijom u odnosu na njegovu administrativnu funkciju. |
| --- | --- |

(8)

Platforma AFIS obuhvaća nekoliko informacijskih sustava, uključujući Carinski informacijski sustav (CIS). CIS je automatizirani informacijski sustav koji je namijenjen kao pomoć državama članicama u sprečavanju, istrazi i kaznenom progonu postupanja kojima se krši carinsko ili poljoprivredno zakonodavstvo jer omogućuje učinkovitiju suradnju i postupke kontrole carinskih uprava država članica zahvaljujući bržoj razmjeni informacija. CIS-om je u okviru iste infrastrukture obuhvaćena i administrativna i policijska suradnja. Za potrebe administrativne suradnje CIS je uspostavljen Uredbom (EZ) br. 515/97, koja je donesena na temelju članaka 33. i 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Za potrebe policijske suradnje CIS je uspostavljen Odlukom 2009/917/JHA, koja je donesena na temelju članka 30. stavka 1. točke (a) i članka 34. stavka 2. točke (c) Ugovora o Europskoj uniji. Primjena CIS-a za potrebe policijske suradnje ne može se tehnički odvojiti od njegove primjene za potrebe administrativne suradnje s obzirom na to da se oba aspekta odvijaju u okviru istog informacijskog sustava. Budući da je CIS samo jedan od nekoliko informacijskih sustava koji se upotrebljavaju u okviru AFIS-a te da je broj slučajeva policijske suradnje manji od broja slučajeva administrativne suradnje u CIS-u, primjena AFIS-a za potrebe policijske suradnje smatra se dopunskom funkcijom u odnosu na njegovu administrativnu funkciju.

| (9) | Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za cjelokupno trajanje Programa, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu [upućivanje prema potrebi ažurirati u skladu s novim međuinstitucijskim sporazumom: točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom flinancijskom upravljanju (13)], za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. |
| --- | --- |

(9)

Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za cjelokupno trajanje Programa, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu [upućivanje prema potrebi ažurirati u skladu s novim međuinstitucijskim sporazumom: točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom flinancijskom upravljanju (13)], za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

| (10) | Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su donijeli Europski parlament i Vijeće na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se posebice utvrđuje postupak za utvrđivanje i izvršenje proračuna putem bespovratnih sredstava, javne nabave, nagrada i neizravnog izvršenja, te predviđaju kontrole u pogledu odgovornosti financijskih izvršitelja.
  Na ugovore koji se iz proračuna Unije u cijelosti ili djelomično financiraju u okviru Programa primjenjuju se, među ostalim, načela transparentnosti, proporcionalnosti, jednakog postupanja i nediskriminacije, dok su bespovratna sredstva osim toga podložna načelima sufinanciranja, nekumulativnosti i zabrani dvostrukog financiranja, neretroaktivnosti i neprofitnosti.
  Pravila donesena na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama jer je poštovanje vladavine prava bitan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i učinkovito financiranja sredstvima EU-a. [Am. 5] |
| --- | --- |

(10)

Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su donijeli Europski parlament i Vijeće na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se posebice utvrđuje postupak za utvrđivanje i izvršenje proračuna putem bespovratnih sredstava, javne nabave, nagrada i neizravnog izvršenja, te predviđaju kontrole u pogledu odgovornosti financijskih izvršitelja.
  Na ugovore koji se iz proračuna Unije u cijelosti ili djelomično financiraju u okviru Programa primjenjuju se, među ostalim, načela transparentnosti, proporcionalnosti, jednakog postupanja i nediskriminacije, dok su bespovratna sredstva osim toga podložna načelima sufinanciranja, nekumulativnosti i zabrani dvostrukog financiranja, neretroaktivnosti i neprofitnosti.
  Pravila donesena na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama jer je poštovanje vladavine prava bitan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i učinkovito financiranja sredstvima EU-a. [Am. 5]

| (11) | Vrste financiranja i načine izvršenja na temelju ove Uredbe trebalo bi odabrati u skladu s time koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanjâ i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik od nepoštovanja propisa. To bi trebalo uključivati mogućnost uporabe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova te financiranje koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Vrste financiranja i načine izvršenja na temelju ove Uredbe trebalo bi odabrati u skladu s time koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanjâ i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik od nepoštovanja propisa. To bi trebalo uključivati mogućnost uporabe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova te financiranje koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.

| (11a) | Najveća stopa sufinanciranja za bespovratna sredstva dodijeljena u sklopu Programa ne bi smjela prelaziti 80 % prihvatljivih troškova. U iznimnim i propisno opravdanim slučajevima, koji su definirani u programima rada, kao što su oni koji se tiču država članica izloženih visokom riziku u vezi s financijskim interesima Unije, najveća stopa sufinanciranja ne bi smjela premašivati 90 % prihvatljivih troškova. [Am. 6] |
| --- | --- |

(11a)

Najveća stopa sufinanciranja za bespovratna sredstva dodijeljena u sklopu Programa ne bi smjela prelaziti 80 % prihvatljivih troškova. U iznimnim i propisno opravdanim slučajevima, koji su definirani u programima rada, kao što su oni koji se tiču država članica izloženih visokom riziku u vezi s financijskim interesima Unije, najveća stopa sufinanciranja ne bi smjela premašivati 90 % prihvatljivih troškova. [Am. 6]

| (12) | Kako bi se u okviru Programa osigurao kontinuitet financiranja svih aktivnosti za koje je na temelju Uredbe (EZ) br. 515/97 zadužena Komisija, uključujući platformu AFIS, u Prilogu I. naveden je okvirni popis aktivnosti koje se financiraju. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se u okviru Programa osigurao kontinuitet financiranja svih aktivnosti za koje je na temelju Uredbe (EZ) br. 515/97 zadužena Komisija, uključujući platformu AFIS, u Prilogu I. naveden je okvirni popis aktivnosti koje se financiraju.

| (12a) | Komisija bi programe rada trebala usvojiti u skladu s člankom110. Financijske uredbe. U programima rada u trebale bi se opisati aktivnosti koje će se financirati, navesti iznos dodijeljen za svaku aktivnost, okvirni raspored provedbe i najviša stopa sufinanciranja za bespovratna sredstva. Pri pripremi programa rada, Komisija bi trebala uzeti u obzir prioritete Europskog parlamenta izražene u okviru njegove godišnje ocjene zaštite financijskih interesa Unije. Program rada trebao bi se objaviti na internetskim stranicama Komisije i proslijediti Europskom parlamentu. [Am. 7] |
| --- | --- |

(12a)

Komisija bi programe rada trebala usvojiti u skladu s člankom110. Financijske uredbe. U programima rada u trebale bi se opisati aktivnosti koje će se financirati, navesti iznos dodijeljen za svaku aktivnost, okvirni raspored provedbe i najviša stopa sufinanciranja za bespovratna sredstva. Pri pripremi programa rada, Komisija bi trebala uzeti u obzir prioritete Europskog parlamenta izražene u okviru njegove godišnje ocjene zaštite financijskih interesa Unije. Program rada trebao bi se objaviti na internetskim stranicama Komisije i proslijediti Europskom parlamentu. [Am. 7]

| (12b) | Aktivnosti bi trebale biti prihvatljive na temelju mogućnosti da se njima ostvare konkretni ciljevi Programa navedeni u članku 2. One mogu uključivati pružanje posebne tehničke pomoći nadležnim tijelima država članica, kao što je pružanje posebnog znanja, specijalizirane i tehnički napredne opreme te učinkovitih alata informacijske tehnologije; osiguravanje nužne potpore i olakšavanje istraga, pogotovo uspostavom zajedničkih istražiteljskih timova i prekograničnih operacija ili poticanje razmjene zaposlenika za posebne projekte. Nadalje, prihvatljive aktivnosti mogu obuhvaćati organizaciju ciljanog specijaliziranog osposobljavanja, radionica za osposobljavanje na području analize rizika kao i, prema potrebi, konferencija i studija. [Am. 8] |
| --- | --- |

(12b)

Aktivnosti bi trebale biti prihvatljive na temelju mogućnosti da se njima ostvare konkretni ciljevi Programa navedeni u članku 2. One mogu uključivati pružanje posebne tehničke pomoći nadležnim tijelima država članica, kao što je pružanje posebnog znanja, specijalizirane i tehnički napredne opreme te učinkovitih alata informacijske tehnologije; osiguravanje nužne potpore i olakšavanje istraga, pogotovo uspostavom zajedničkih istražiteljskih timova i prekograničnih operacija ili poticanje razmjene zaposlenika za posebne projekte. Nadalje, prihvatljive aktivnosti mogu obuhvaćati organizaciju ciljanog specijaliziranog osposobljavanja, radionica za osposobljavanje na području analize rizika kao i, prema potrebi, konferencija i studija. [Am. 8]

| (13) | Nabava opreme u okviru instrumenta Unije za financijsku potporu za nabavu opreme za carinske kontrole (14) mogla bi imati pozitivan učinak na borbu protiv prijevara koje utječu na financijske interese EU-a. Zajednička je obveza instrumenta Unije za financijsku potporu za nabavu opreme za carinske kontrole i Programa spriječiti dupliciranje potpore Unije. Potpora u okviru Programa trebala bi prvenstveno biti usmjerena na nabavu vrsta opreme koje nisu obuhvaćene instrumentom Unije za financijsku potporu za nabavu opreme za carinske kontrole ili opreme čiji su korisnici tijela koja nisu tijela obuhvaćena instrumentom Unije za financijsku potporu za nabavu opreme za carinske kontrole. Izbjegavanje preklapanja osobito bi trebalo osigurati u kontekstu pripreme godišnjih programa rada

  Nadalje, trebala bi postojati jasna veza između učinka financirane opreme i zaštite financijskog interesa Unije. U okviru pripreme godišnjih programa potrebno je zajamčiti izbjegavanje preklapanja te omogućiti uspostavu sinergija između Programa i drugih relevantnih programa u područjima kao što su pravosuđe, carine i unutarnji poslovi
  . [Am. 9] |
| --- | --- |

(13)

Nabava opreme u okviru instrumenta Unije za financijsku potporu za nabavu opreme za carinske kontrole (14) mogla bi imati pozitivan učinak na borbu protiv prijevara koje utječu na financijske interese EU-a. Zajednička je obveza instrumenta Unije za financijsku potporu za nabavu opreme za carinske kontrole i Programa spriječiti dupliciranje potpore Unije. Potpora u okviru Programa trebala bi prvenstveno biti usmjerena na nabavu vrsta opreme koje nisu obuhvaćene instrumentom Unije za financijsku potporu za nabavu opreme za carinske kontrole ili opreme čiji su korisnici tijela koja nisu tijela obuhvaćena instrumentom Unije za financijsku potporu za nabavu opreme za carinske kontrole. Izbjegavanje preklapanja osobito bi trebalo osigurati u kontekstu pripreme godišnjih programa rada

  Nadalje, trebala bi postojati jasna veza između učinka financirane opreme i zaštite financijskog interesa Unije. U okviru pripreme godišnjih programa potrebno je zajamčiti izbjegavanje preklapanja te omogućiti uspostavu sinergija između Programa i drugih relevantnih programa u područjima kao što su pravosuđe, carine i unutarnji poslovi
  . [Am. 9]

| (13a) | Programom se podupire suradnja između upravnih tijela i tijela za izvršavanje zakona u državama članicama te između potonjih i Komisije, uključujući OLAF, kao i drugih relevantnih tijela i agencija Unije, kao što su Agencija za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust), Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol), u cilju osiguranja učinkovitije zaštite financijskih interesa Unije. Njime će se također podupirati suradnja s Uredom europskog javnog tužitelja (EPPO) nakon što taj ured započne s radom. [Am. 10] |
| --- | --- |

(13a)

Programom se podupire suradnja između upravnih tijela i tijela za izvršavanje zakona u državama članicama te između potonjih i Komisije, uključujući OLAF, kao i drugih relevantnih tijela i agencija Unije, kao što su Agencija za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust), Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol), u cilju osiguranja učinkovitije zaštite financijskih interesa Unije. Njime će se također podupirati suradnja s Uredom europskog javnog tužitelja (EPPO) nakon što taj ured započne s radom. [Am. 10]

| (14) | U Programu bi trebale moći sudjelovati zemlje Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskoga gospodarskog prostora (EGP). Osim toga, u Programu bi trebale moći sudjelovati i zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalni kandidati

  potencijalne zemlje kandidatkinje
  te zemlje na koje se odnosi europska politika susjedstva, u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim sporazumima. Program bi trebao biti otvoren i za ostale treće zemlje pod uvjetom da
  potpišu sporazum o pridruživanju ili
  sklope poseban sporazum kojim se uređuje njihovo sudjelovanje u programima Unije. [Am. 11] |
| --- | --- |

(14)

U Programu bi trebale moći sudjelovati zemlje Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskoga gospodarskog prostora (EGP). Osim toga, u Programu bi trebale moći sudjelovati i zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalni kandidati

  potencijalne zemlje kandidatkinje
  te zemlje na koje se odnosi europska politika susjedstva, u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim sporazumima. Program bi trebao biti otvoren i za ostale treće zemlje pod uvjetom da
  potpišu sporazum o pridruživanju ili
  sklope poseban sporazum kojim se uređuje njihovo sudjelovanje u programima Unije. [Am. 11]

| (15) | Uzimajući u obzir prethodne evaluacije programa „Hercule” te radi jačanja Programa, sudjelovanje pravnih subjekata osnovanih u trećoj zemlji koja nije pridružena Programu trebalo bi iznimno biti moguće bez potrebe da ti subjekti snose troškove sudjelovanja. |
| --- | --- |

(15)

Uzimajući u obzir prethodne evaluacije programa „Hercule” te radi jačanja Programa, sudjelovanje pravnih subjekata osnovanih u trećoj zemlji koja nije pridružena Programu trebalo bi iznimno biti moguće bez potrebe da ti subjekti snose troškove sudjelovanja.

| (15a) | Potrebno je poticati sudjelovanje tijela osnovanih u zemljama koje imaju potpisan sporazum o pridruživanju s Unijom koji je na snazi, s ciljem jačanja zaštite financijskih interesa Unije kroz suradnju vezanu uz carinu i razmjenu najboljih praksi, osobito u pogledu načina borbe protiv prijevara, korupcije i drugih nezakonitih radnji koje utječu na financijske interese Unije te suočavanja s izazovima koje predstavljaju tehnološki noviteti. [Am. 12] |
| --- | --- |

(15a)

Potrebno je poticati sudjelovanje tijela osnovanih u zemljama koje imaju potpisan sporazum o pridruživanju s Unijom koji je na snazi, s ciljem jačanja zaštite financijskih interesa Unije kroz suradnju vezanu uz carinu i razmjenu najboljih praksi, osobito u pogledu načina borbe protiv prijevara, korupcije i drugih nezakonitih radnji koje utječu na financijske interese Unije te suočavanja s izazovima koje predstavljaju tehnološki noviteti. [Am. 12]

| (16) | Program bi se trebao provesti uzimajući u obzir preporuke i mjere navedene u Komunikaciji Komisije od 6. lipnja 2013. naslovljene „Jačanje borbe protiv krijumčarenja cigareta i drugih oblika nezakonite trgovine duhanskim proizvodima – cjelovita strategija EU-a” (15) te izvješću o napretku u provedbi te komunikacije od 12. svibnja 2017. (16) |
| --- | --- |

(16)

Program bi se trebao provesti uzimajući u obzir preporuke i mjere navedene u Komunikaciji Komisije od 6. lipnja 2013. naslovljene „Jačanje borbe protiv krijumčarenja cigareta i drugih oblika nezakonite trgovine duhanskim proizvodima – cjelovita strategija EU-a” (15) te izvješću o napretku u provedbi te komunikacije od 12. svibnja 2017. (16)

| (17) | Unija je 2016. ratificirala Protokol o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima uz Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom (dalje u tekstu „Protokol”). Protokolom bi se trebali štiti financijski interesi Unije u mjeri u kojoj se odnosi na borbu protiv prekogranične nezakonite trgovine duhanom koja dovodi do gubitka prihoda. U okviru Programa trebala bi se pružati potpora Tajništvu Okvirne konvencije Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom pri obavljanju njegovih funkcija povezanih s Protokolom. Trebale bi se podupirati i druge aktivnosti Tajništva u vezi s borbom protiv nezakonite trgovine duhanom. |
| --- | --- |

(17)

Unija je 2016. ratificirala Protokol o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima uz Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom (dalje u tekstu „Protokol”). Protokolom bi se trebali štiti financijski interesi Unije u mjeri u kojoj se odnosi na borbu protiv prekogranične nezakonite trgovine duhanom koja dovodi do gubitka prihoda. U okviru Programa trebala bi se pružati potpora Tajništvu Okvirne konvencije Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom pri obavljanju njegovih funkcija povezanih s Protokolom. Trebale bi se podupirati i druge aktivnosti Tajništva u vezi s borbom protiv nezakonite trgovine duhanom.

| (18) | U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (17), Uredbom Vijeća (
  EZ,
  Euratom) br. 2988/95 (18), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (19) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (20), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti, uključujući prijevare, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija.
  Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”) može provoditi istrage i kazneni progon u slučaju prijevara i drugih kaznenih djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (21). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava. |
| --- | --- |

(18)

U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (17), Uredbom Vijeća (
  EZ,
  Euratom) br. 2988/95 (18), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (19) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (20), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti, uključujući prijevare, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija.

Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”) može provoditi istrage i kazneni progon u slučaju prijevara i drugih kaznenih djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (21). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava.

| (19) | Treće zemlje koje su članice EGP-a mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene na temelju Sporazuma o EGP-u, kojim se predviđa provedba programâ na temelju odluke donesene u skladu s tim sporazumom. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovoj bi Uredbi trebalo uvesti posebnu odredbu o dodjeli potrebnih prava i pristupa odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, OLAF-u i Europskom revizorskom sudu za sveobuhvatno izvršavanje njihovih nadležnosti. |
| --- | --- |

(19)

Treće zemlje koje su članice EGP-a mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene na temelju Sporazuma o EGP-u, kojim se predviđa provedba programâ na temelju odluke donesene u skladu s tim sporazumom. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovoj bi Uredbi trebalo uvesti posebnu odredbu o dodjeli potrebnih prava i pristupa odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, OLAF-u i Europskom revizorskom sudu za sveobuhvatno izvršavanje njihovih nadležnosti.

| (20) | |
| --- | --- |

(20)

| (21) | U skladu s [upućivanje prema potrebi ažurirati u skladu s novom odlukom o PZP-ovima: člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (22)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani. |
| --- | --- |

(21)

U skladu s [upućivanje prema potrebi ažurirati u skladu s novom odlukom o PZP-ovima: člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (22)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.

| (22) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (23), potrebno je provesti evaluaciju ovog Programa na temelju podataka prikupljenih putem posebnih zahtjeva za

  izvješćivanja, osobito o zahtjevima za uspješnost
  , praćenje
  i evaluaciju
  , izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativna opterećenja, posebice za države članice. Ti zahtjevi, prema potrebi, mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka Programa na terenu.
  Evaluaciju bi trebao provesti neovisni evaluator. [Am. 13] |
| --- | --- |

(22)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (23), potrebno je provesti evaluaciju ovog Programa na temelju podataka prikupljenih putem posebnih zahtjeva za

  izvješćivanja, osobito o zahtjevima za uspješnost
  , praćenje
  i evaluaciju
  , izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativna opterećenja, posebice za države članice. Ti zahtjevi, prema potrebi, mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka Programa na terenu.
  Evaluaciju bi trebao provesti neovisni evaluator. [Am. 13]

| (23) | Radi dopune ove Uredbe
  Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije radi utvrđivanja odredbi o okviru za praćenje i evaluaciju Programa

  u pogledu donošenja programa rada
  .
  Osim toga, radi izmjene ove Uredbe, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi dodijeliti Komisiji u pogledu pokazatelja utvrđenih u Prilogu II. ovoj Uredbi.
  Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. [Am. 14] |
| --- | --- |

(23)

Radi dopune ove Uredbe
  Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije radi utvrđivanja odredbi o okviru za praćenje i evaluaciju Programa

  u pogledu donošenja programa rada
  .
  Osim toga, radi izmjene ove Uredbe, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi dodijeliti Komisiji u pogledu pokazatelja utvrđenih u Prilogu II. ovoj Uredbi.
  Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. [Am. 14]

| (24) | Pravna osnova za financiranje AFIS-a predviđena je člankom 42.a stavcima 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 515/97. Ovom bi se Uredbom trebala zamijeniti ta pravna osnova i predvidjeti nova. Stoga bi trebalo izbrisati članak 42.a stavke 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 515/97. |
| --- | --- |

(24)

Pravna osnova za financiranje AFIS-a predviđena je člankom 42.a stavcima 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 515/97. Ovom bi se Uredbom trebala zamijeniti ta pravna osnova i predvidjeti nova. Stoga bi trebalo izbrisati članak 42.a stavke 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 515/97.

| (25) | Uredbom (EU) br. 250/2014 o uspostavi programa „Hercule III” obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. Tom je uredbom predviđen nasljednik programa „Hercule III” od 1. siječnja 2021. Uredbu (EU) br. 250/2014 trebalo bi stoga staviti izvan snage, |
| --- | --- |

(25)

Uredbom (EU) br. 250/2014 o uspostavi programa „Hercule III” obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. Tom je uredbom predviđen nasljednik programa „Hercule III” od 1. siječnja 2021. Uredbu (EU) br. 250/2014 trebalo bi stoga staviti izvan snage,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom uspostavlja Program EU-a za borbu protiv prijevara („Program”).

Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja.

Članak 2.

Ciljevi Programa

1.   Opći su ciljevi Programa sljedeći:

| (a) | zaštita financijskih interesa Unije; |
| --- | --- |

(a)

zaštita financijskih interesa Unije;

| (b) | potpora uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i njihovoj suradnji s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima. |
| --- | --- |

(b)

potpora uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i njihovoj suradnji s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima.

2.   Posebni su ciljevi Programa sljedeći:

| (a) | sprečavanje i suzbijanje prijevara, korupcije i svih ostalih nezakonitih radnji koje štete financijskim interesima Unije; |
| --- | --- |

(a)

sprečavanje i suzbijanje prijevara, korupcije i svih ostalih nezakonitih radnji koje štete financijskim interesima Unije;

| (b) | potpora prijavljivanju nepravilnosti, uključujući prijevare, u vezi sa sredstvima u okviru podijeljenog upravljanja i sredstvima pretpristupne pomoći iz proračuna Unije; |
| --- | --- |

(b)

potpora prijavljivanju nepravilnosti, uključujući prijevare, u vezi sa sredstvima u okviru podijeljenog upravljanja i sredstvima pretpristupne pomoći iz proračuna Unije;

| (c) | osiguravanje alata za razmjenu informacija i potporu operativnim aktivnostima u području uzajamne administrativne pomoći u carinskim i poljoprivrednim pitanjima. |
| --- | --- |

(c)

osiguravanje alata za razmjenu informacija i potporu operativnim aktivnostima u području uzajamne administrativne pomoći u carinskim i poljoprivrednim pitanjima.

Članak 3.

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021.–2027. iznosi 181,207 milijuna

  321 314 000 EUR u cijenama iz 2018. (362 414 000
  EUR u tekućim cijenama). [Am. 15]

2.   Indikativna raspodjela iznosa iz stavka 1.:

| (a) | 114,207 milijuna

  202 000 000
   EUR
  u cijenama iz 2018. (228 000 000 EUR u tekućim cijenama)
  za cilj iz članka 2. stavka 2. točke (a); [Am. 16] |
| --- | --- |

(a)

114,207 milijuna

  202 000 000
   EUR
  u cijenama iz 2018. (228 000 000 EUR u tekućim cijenama)
  za cilj iz članka 2. stavka 2. točke (a); [Am. 16]

| (b) | 7 milijuna

  12 412 000
   EUR
  u cijenama iz 2018. (14 milijuna EUR u tekućim cijenama)
  za cilj iz članka 2. stavka 2. točke (b); [Am. 17] |
| --- | --- |

(b)

7 milijuna

  12 412 000
   EUR
  u cijenama iz 2018. (14 milijuna EUR u tekućim cijenama)
  za cilj iz članka 2. stavka 2. točke (b); [Am. 17]

| (c) | 60 milijuna

  106 390 000
   EUR
  u cijenama iz 2018. (120 milijuna EUR u tekućim cijenama)
  za cilj iz članka 2. stavka 2. točke (c). [Am. 18] |
| --- | --- |

(c)

60 milijuna

  106 390 000
   EUR
  u cijenama iz 2018. (120 milijuna EUR u tekućim cijenama)
  za cilj iz članka 2. stavka 2. točke (c). [Am. 18]

2.a
     
  Komisija je ovlaštena preraspodijeliti sredstva među ciljevima utvrđenima u članku 2. stavku 2. Ako preraspodjela uključuje promjenu od 10 % ili više jednog od iznosa iz stavka 2. ovog članka, preraspodjela se provodi delegiranim aktom donesenim u skladu s člankom 14. [Am. 19]

3.   Iznos naveden u stavku 1. može se upotrijebiti za tehničku i administrativnu pomoć za provedbu Programa, kao što su aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije koje uključuju korporativne informacijske sustave.
  Nadalje, okvirnom raspodjelom u stavku 2. točki (a) uzima se u obzir činjenica da je Program jedini koji se odnosi na rashodovnu stranu kada je riječ o zaštiti financijskih interesa Unije. [Am. 20]

Članak 4.

Treće zemlje pridružene Programu

Program je otvoren za sljedeće treće zemlje:

| (a) | članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o EGP-u; |
| --- | --- |

(a)

članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o EGP-u;

| (b) | zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidate u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja; |
| --- | --- |

(b)

zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidate u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja;

| (c) | zemlje na koje se odnosi europska politika susjedstva u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja; |
| --- | --- |

(c)

zemlje na koje se odnosi europska politika susjedstva u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja;

| (d) | ostale treće zemlje, u skladu s uvjetima utvrđenima u relevantnom sporazumu kojim je obuhvaćena suradnja treće zemlje u programima Unije, pod uvjetom da se sporazumom;







  (a) | osigurava pravedna ravnoteža u pogledu doprinosa i koristi trećih zemalja koje sudjeluju u programima Unije;
  [Am. 21] |
| --- | --- | --- |

(d)

ostale treće zemlje, u skladu s uvjetima utvrđenima u relevantnom sporazumu kojim je obuhvaćena suradnja treće zemlje u programima Unije, pod uvjetom da se sporazumom;

(a)

osigurava pravedna ravnoteža u pogledu doprinosa i koristi trećih zemalja koje sudjeluju u programima Unije;
  [Am. 21]

| (b) | utvrđuju uvjeti za sudjelovanje u programima, uključujući izračun financijskih doprinosa za pojedinačne programe i njihove administrativne troškove. Ti doprinosi čine namjenske prihode u skladu s člankom [21. stavkom 5.] Financijske uredbe; |
| --- | --- |

(b)

utvrđuju uvjeti za sudjelovanje u programima, uključujući izračun financijskih doprinosa za pojedinačne programe i njihove administrativne troškove. Ti doprinosi čine namjenske prihode u skladu s člankom [21. stavkom 5.] Financijske uredbe;

| (c) | državi članici ne dodjeljuju ovlasti donošenja odluka o programima; |
| --- | --- |

(c)

državi članici ne dodjeljuju ovlasti donošenja odluka o programima;

| (d) | jamče prava Unije da osigura dobro financijsko upravljanje i zaštiti svoje financijske interese. |
| --- | --- |

(d)

jamče prava Unije da osigura dobro financijsko upravljanje i zaštiti svoje financijske interese.

Članak 5.

Provedba i oblici Unijina financiranja

1.   Program se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Financijskom uredbom ili neizravnog upravljanja s tijelima navedenima u članku 62. stavku 1. točki (c) Financijske uredbe.

2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Financijskoj uredbi, posebice u obliku bespovratnih sredstava
  u skladu s glavom VIII.
  i javne nabave
  u skladu s glavom VII.
  te u obliku nadoknade putnih troškova i troškova boravka kako je predviđeno člankom 238. Financijske uredbe. [Am. 22]

3.   Programom se može omogućiti financiranje djelovanja koja se provode u skladu s Uredbom (EZ) br. 515/97, posebno za pokrivanje vrsta troškova navedenih u okvirnom popisu u Prilogu I.

4.   Ako djelovanje koje se podupire uključuje nabavu opreme, Komisija prema potrebi uspostavlja koordinacijski mehanizam kojim se osigurava učinkovitost i interoperabilnost sve opreme nabavljene uz potporu iz programâ Unije.

Članak 6.

Zaštita financijskih interesa Unije

Treće zemlje koje sudjeluju u Programu na temelju odluke donesene u okviru međunarodnog sporazuma ili na temelju drugog pravnog instrumenta odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara i Europskom revizorskom sudu dodjeljuju potrebna prava i pristup koji su nužni za sveobuhvatno izvršavanje njihovih nadležnosti. U slučaju Europskog ureda za borbu protiv prijevara ta prava uključuju pravo provođenja istraga, uključujući provjere i inspekcije na licu mjesta u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara.

POGLAVLJE II.

POGLAVLJE II.

BESPOVRATNA SREDSTVA [Am. 23]

BESPOVRATNA SREDSTVA

Članak 7.

Bespovratna sredstva

  Stopa sufinanciranja za bespovratna sredstva koja se dodjeljuju
  u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe

  ne smije premašiti 80 % prihvatljivih troškova. U iznimnim i opravdanim slučajevima, definiranima u programima rada iz članka 10., stopa sufinanciranja ne smije premašiti 90 % prihvatljivih troškova
  . [Am. 24]

Članak 8.

Prihvatljiva djelovanja

Samo

  Sljedeća
  djelovanja kojima se provode ciljevi navedeni u članku 2. prihvatljiva su za financiranje:

| (a) | pružanje tehničkog znanja, specijalizirane i tehnički napredne opreme i učinkovitih alata informacijske tehnologije kojima se jača transnacionalna i multidisciplinarna suradnja te suradnja s Komisijom; |
| --- | --- |

(a)

pružanje tehničkog znanja, specijalizirane i tehnički napredne opreme i učinkovitih alata informacijske tehnologije kojima se jača transnacionalna i multidisciplinarna suradnja te suradnja s Komisijom;

| (b) | jačanje razmjene zaposlenika za posebne projekte, osiguravanje nužne potpore i olakšavanje istraga, osobito uspostavom zajedničkih istražiteljskih timova i prekograničnih operacija; |
| --- | --- |

(b)

jačanje razmjene zaposlenika za posebne projekte, osiguravanje nužne potpore i olakšavanje istraga, osobito uspostavom zajedničkih istražiteljskih timova i prekograničnih operacija;

| (c) | pružanje tehničke i operativne potpore nacionalnim istragama, osobito carinskim tijelima i tijelima kaznenog progona, radi jačanja borbe protiv prijevara i drugih nezakonitih radnji; |
| --- | --- |

(c)

pružanje tehničke i operativne potpore nacionalnim istragama, osobito carinskim tijelima i tijelima kaznenog progona, radi jačanja borbe protiv prijevara i drugih nezakonitih radnji;

| (d) | izgradnja kapaciteta informacijske tehnologije u svim državama članicama i trećim zemljama, povećanje razmjene podataka, razvoj i osiguravanje alata informacijske tehnologije za istrage i nadzor nad obavještajnim poslovima; |
| --- | --- |

(d)

izgradnja kapaciteta informacijske tehnologije u svim državama članicama i trećim zemljama, povećanje razmjene podataka, razvoj i osiguravanje alata informacijske tehnologije za istrage i nadzor nad obavještajnim poslovima;

| (e) | organizacija specijaliziranog osposobljavanja, radionica o analizi rizika, konferencija i studija o poboljšanju suradnje i koordinacije među službama koje se bave zaštitom financijskih interesa Unije; |
| --- | --- |

(e)

organizacija specijaliziranog osposobljavanja, radionica o analizi rizika, konferencija i studija o poboljšanju suradnje i koordinacije među službama koje se bave zaštitom financijskih interesa Unije;

| (f) | financiranje skupa carinskih IT aplikacija u okviru zajedničkog informacijskog sustava kojim upravlja Komisija, uspostavljenog za obavljanje zadaća koje su Komisiji dodijeljene Uredbom (EZ) br. 515/97; |
| --- | --- |

(f)

financiranje skupa carinskih IT aplikacija u okviru zajedničkog informacijskog sustava kojim upravlja Komisija, uspostavljenog za obavljanje zadaća koje su Komisiji dodijeljene Uredbom (EZ) br. 515/97;

| (g) | financiranje alata za sigurnu elektroničku komunikaciju kojim se državama članicama olakšava izvršavanje obveze prijave otkrivenih nepravilnosti, uključujući prijevare, te podupire upravljanje nepravilnostima i njihova analiza; |
| --- | --- |

(g)

financiranje alata za sigurnu elektroničku komunikaciju kojim se državama članicama olakšava izvršavanje obveze prijave otkrivenih nepravilnosti, uključujući prijevare, te podupire upravljanje nepravilnostima i njihova analiza;

| (h) | sva druga djelovanja predviđena programima rada u skladu s člankom 10., nužna za postizanje općih i posebnih ciljeva predviđenih u članku 2. [Am. 25] |
| --- | --- |

(h)

sva druga djelovanja predviđena programima rada u skladu s člankom 10., nužna za postizanje općih i posebnih ciljeva predviđenih u članku 2. [Am. 25]

Ako djelovanje koje se podupire uključuje nabavu opreme, Komisija jamči da financirana oprema doprinosi zaštiti financijskih interesa Unije. [Am. 26]

Članak 9.

Prihvatljivi subjekti

1.   Osim kriterija iz članka 197. Financijske uredbe primjenjuju se kriteriji prihvatljivosti iz stavka 2.

2.   Sljedeći su subjekti prihvatljivi:

| (a) | tijela javne vlasti koja mogu doprinijeti ostvarenju jednog od ciljeva iz članka 2. i imaju poslovni nastan u nekoj od sljedećih zemalja: |
| --- | --- |

(a)

tijela javne vlasti koja mogu doprinijeti ostvarenju jednog od ciljeva iz članka 2. i imaju poslovni nastan u nekoj od sljedećih zemalja:

| (a) | državi članici ili prekomorskoj zemlji ili području koji su s njom povezani; |
| --- | --- |

(a)

državi članici ili prekomorskoj zemlji ili području koji su s njom povezani;

| (b) | trećoj zemlji pridruženoj Programu; |
| --- | --- |

(b)

trećoj zemlji pridruženoj Programu;

| (c) | trećoj zemlji navedenoj u programu rada pod uvjetima navedenima u stavku 3; |
| --- | --- |

(c)

trećoj zemlji navedenoj u programu rada pod uvjetima navedenima u stavku 3;

| (b) | istraživačke i obrazovne ustanove i neprofitni subjekti koji mogu doprinijeti ostvarenju ciljeva iz članka 2., pod uvjetom da najmanje godinu dana imaju poslovni nastan i djeluju u državi članici ili trećoj zemlji pridruženoj programu, ili trećoj zemlji navedenoj u programu rada pod uvjetima navedenima u stavku 3; |
| --- | --- |

(b)

istraživačke i obrazovne ustanove i neprofitni subjekti koji mogu doprinijeti ostvarenju ciljeva iz članka 2., pod uvjetom da najmanje godinu dana imaju poslovni nastan i djeluju u državi članici ili trećoj zemlji pridruženoj programu, ili trećoj zemlji navedenoj u programu rada pod uvjetima navedenima u stavku 3;

| (c) | svaki pravni subjekt osnovan u skladu s pravom Unije ili svaka međunarodna organizacija
  , kako je utvrđeno člankom 156. Financijske uredbe
  . [Am. 27] |
| --- | --- |

(c)

svaki pravni subjekt osnovan u skladu s pravom Unije ili svaka međunarodna organizacija
  , kako je utvrđeno člankom 156. Financijske uredbe
  . [Am. 27]

3.   Subjekti iz stavka 2. osnovani u trećoj zemlji koja nije pridružena Programu iznimno su prihvatljivi za sudjelovanje ako je to potrebno radi ostvarenja ciljeva određenog djelovanja.

4.   Subjekti iz stavka 2. osnovani u trećoj zemlji koja nije pridružena Programu trebali bi u načelu snositi troškove svojeg sudjelovanja.

POGLAVLJE III.

POGLAVLJE III.

PROGRAMIRANJE, PRAĆENJE I EVALUACIJA

PROGRAMIRANJE, PRAĆENJE I EVALUACIJA

Članak 10.

Program rada

Program se provodi prema programima rada iz članka 110. Financijske uredbe.

Komisija delegiranim aktom donosi programe rada u skladu s člankom 14. [Am. 28]

U okviru pripreme godišnjih programa Komisija ispituje sinergije između Programa i drugih relevantnih programa u područjima kao što su pravosuđe, carine i unutarnji poslovi, i jamči izbjegavanje preklapanja. [Am. 29]

Programi rada objavljuju se na internetskim stranicama Komisije i prosljeđuju Europskom parlamentu koji njihov sadržaj i rezultate ocjenjuje u okviru godišnje ocjene zaštite financijskih interesa Unije. [Am. 30]

Članak 11.

Praćenje i izvješćivanje

1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Programa prema ostvarivanju općih i posebnih ciljeva iz članka 2. navedeni su u prilogu II.

2.   Kako bi se osigurala učinkovita procjena napretka Programa prema ostvarenju njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 14. kako bi prema potrebi izmijenila Prilog II. radi preispitivanja ili nadopune pokazatelja te kako bi dopunila ovu Uredbu odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju. [Am. 31]

2.a
     
  Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću godišnje izvješće o uspješnosti programa. [Am. 32]

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i, ako je potrebno, države članice.

Članak 12.

Evaluacija

1.   Evaluacije se provode pravodobno
  provodi neovisni evaluator
  kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja. [Am. 33]

2.   Privremena evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije četiri godine nakon početka provedbe Programa.

3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije četiri

  tri
  godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1. Komisija provodi završnu evaluaciju Programa. [Am. 34]

4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija te Europskom revizorskom sudu
  te ih objavljuje na internetskoj stranici Komisije
  . [Am. 35]

Članak 13.

Delegiranje ovlasti

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 14. radi utvrđivanja odredbi o okviru za praćenje i evaluaciju

  donošenja programa rada

  kako je predviđeno

  predviđenih
  u članku 11

  10. i radi izmjene pokazatelja utvrđenih u Prilogu II. ovoj Uredbi
  . [Am. 44]

Članak 14.

Postupak delegiranja

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 13. dodjeljuje se Komisiji s trajanjem do 31. prosinca 2028.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 13. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5.a
     
  Delegirani akt donesen u skladu s člancima 10. i 13. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnese nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. [Am. 36]

POGLAVLJE IV.

POGLAVLJE IV.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 15.

Informiranje, priopćavanje i promidžba

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče
  maksimalnu
  vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost. Priznavanje porijekla i jamčenje vidljivosti financiranja Unije nije potrebno ako postoji rizik od ugrožavanja djelotvornog izvršavanja aktivnosti suzbijanja prijevara i operativnih carinskih aktivnosti. [Am. 37]

2.   Komisija
  redovito
  provodi aktivnosti obavješćivanja i priopćivanja u pogledu Programa, djelovanja i rezultata. Financijski izvori dodijeljeni Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se odnose na ciljeve navedene u članku 2. [Am. 38]

Članak 16.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 515/97

U članku 42.a Uredbe (EZ) br. 515/97 brišu se stavci 1. i 2.

Članak 17.

Stavljanje izvan snage

Uredba
  (EU) br.
  250/2014 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2021.

Članak 18.

Prijelazne odredbe

1.   Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu predmetnih djelovanja do njihova zaključenja, na temelju Uredbe
  (EU) br.
  250/2014 i na temelju članka 42.a Uredbe (EZ) br. 515/97, koje se nastavljaju primjenjivati na predmetna djelovanja do njihova zaključenja.

2.   Financijskom omotnicom za Program mogu se pokriti i troškovi tehničke i administrativne pomoći potrebne radi osiguravanja prijelaza između Programa i mjera donesenih na temelju Uredbe
  (EU) br.
  250/2014 i na temelju članka 42.a Uredbe (EZ) br. 515/97.

Članak 19.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu [dvadesetog] dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu, ...

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 10, 10.1.2019., str. 1.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 12. veljače 2019.

2

(3)  Odluka br. 804/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o utvrđivanju akcijskog programa Zajednice za poticanje mjera u području zaštite financijskih interesa Zajednice (program „Hercule”) (SL L 143, 30.4.2004., str. 9.).

3

(4)  Odluka br. 878/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2007. o izmjeni i produljenju Odluke br. 804/2004/EZ o utvrđivanju akcijskog programa Zajednice za poticanje mjera u području zaštite financijskih interesa Zajednice (program „Hercule II.”) (SL L 193, 25.7.2007., str. 18.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 250/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o uspostavi programa za promicanje mjera u području zaštite financijskih interesa Europske unije (program „Hercule III”) i stavljanju izvan snage Odluke br. 804/2004/EZ (SL L 84, 20.3.2014., str. 6.).

5

(6)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1971 оd 8. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća posebnim odredbama o izvješćivanju o nepravilnostima povezanima s Europskim fondom za jamstva u poljoprivredi i Europskim poljoprivrednim fondom za ruralni razvoj te o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 1848/2006 i Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1975 оd 8. srpnja 2015. o utvrđivanju učestalosti i formata za izvješćivanje o nepravilnostima povezanima s Europskim fondom za jamstva u poljoprivredi i Europskim poljoprivrednim fondom za ruralni razvoj, u skladu s Uredbom (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 293, 10.11.2015., str. 6.).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1970 оd 8. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća posebnim odredbama o izvješćivanju o nepravilnostima povezanima s Europskim fondom za regionalni razvoj, Europskim socijalnim fondom, Kohezijskim fondom i Europskim fondom za pomorstvo i ribarstvo i Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1974 оd 8. srpnja 2015. o utvrđivanju učestalosti i formata za izvješćivanje o nepravilnostima povezanima s Europskim fondom za regionalni razvoj, Europskim socijalnim fondom, Kohezijskim fondom i Europskim fondom za pomorstvo i ribarstvo, u skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 293, 10.11.2015., str. 1.).

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1973 o dopuni Uredbe (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća posebnim odredbama o izvješćivanju o nepravilnostima povezanima s Fondom za azil, migracije te integraciju i instrumentom za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala te upravljanja krizama; Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1977 o utvrđivanju učestalosti i formata za izvješćivanje o nepravilnostima povezanima s Fondom za azil, migracije te integraciju i s Instrumentom za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala te upravljanja krizama, u skladu s Uredbom (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 293, 10.11.2015., str. 15.).

8

(9)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1972 оd 8. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 223/2014 Europskog parlamenta i Vijeća posebnim odredbama o izvješćivanju o nepravilnostima povezanima s Fondom europske pomoći za najpotrebitije i Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1976 оd 8. srpnja 2015. o utvrđivanju učestalosti i formata za izvješćivanje o nepravilnostima povezanima s Fondom europske pomoći za najpotrebitije, u skladu s Uredbom (EU) br. 223/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 293, 10.11.2015., str. 11.).

9

(10)  Članak 16. Provedbena uredba Komisije (EU) br. 447/2014 o posebnim pravilima primjene Uredbe (EU) br. 231/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II) (SL L 132, 3.5.2014., str. 32.).

10

(11)  Uredba Vijeća (EZ) br. 515/97 od 13. ožujka 1997. o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o suradnji potonjih s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima kako je zadnje izmijenjena Uredbom 2015/1525 (SL L 82, 22.3.1997., str. 1.).

11

(12)  Odluka Vijeća 2009/917/JHA o uporabi informacijske tehnologije u carinske svrhe (SL L 323/20, 10.12.2009., str. 20.).

12

(13)  Upućivanje ažurirati: SL C 373, 20.12.2013., str. 1. Sporazum je dostupan na: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2013:373:TOC.

13

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2013:373:TOC

(14)  [ref]

14

(15)  COM(2013)0324

15

(16)  COM(2017)0235

16

(17)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999, (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

17

(18)  SL L 312, 23.12.1995., str. 1.

18

(19)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

19

(20)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

20

(21)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

21

(22)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

22

(23)  Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (SL L 123, 12.5.2016., str. 1.).

23

PRILOG I.

Okvirni popis vrsta troškova koji će se financirati iz Programa za djelovanja provedena u skladu s Uredbom (EZ) br. 515/97:

| (a) | svi troškovi izgradnje i održavanja trajne tehničke infrastrukture putem koje se državama članicama stavljaju na raspolaganje logistički, uredski i informacijski resursi za koordinaciju zajedničkih carinskih postupaka i drugih operativnih aktivnosti; |
| --- | --- |

(a)

svi troškovi izgradnje i održavanja trajne tehničke infrastrukture putem koje se državama članicama stavljaju na raspolaganje logistički, uredski i informacijski resursi za koordinaciju zajedničkih carinskih postupaka i drugih operativnih aktivnosti;

| (b) | naknada troškova prijevoza, smještaja i dnevnica te prema potrebi druge naknade predstavnicima država članica i, prema potrebi, predstavnicima trećih zemalja, koji sudjeluju u misijama Zajednice iz članka 20., zajedničkim carinskim akcijama koje organizira ili u čijoj organizaciji sudjeluje Komisija, te tečajevima izobrazbe, ad hoc sastancima i pripremnim i evaluacijskim sastancima za upravne istrage ili operativne akcije koje provode države članice, ako ih organizira ili u njihovoj organizaciji sudjeluje Komisija; |
| --- | --- |

(b)

naknada troškova prijevoza, smještaja i dnevnica te prema potrebi druge naknade predstavnicima država članica i, prema potrebi, predstavnicima trećih zemalja, koji sudjeluju u misijama Zajednice iz članka 20., zajedničkim carinskim akcijama koje organizira ili u čijoj organizaciji sudjeluje Komisija, te tečajevima izobrazbe, ad hoc sastancima i pripremnim i evaluacijskim sastancima za upravne istrage ili operativne akcije koje provode države članice, ako ih organizira ili u njihovoj organizaciji sudjeluje Komisija;

| (c) | troškovi povezani s nabavom, proučavanjem, razvijanjem i održavanjem računalne infrastrukture (hardver), programske opreme (softver) i posebnih mrežnih priključaka, te troškovi povezani sa službama za opskrbu, potporu i izobrazbu u svrhu obavljanja radnji predviđenih Uredbom (EZ) br. 515/97, a posebno sprečavanja i suzbijanja prijevara; |
| --- | --- |

(c)

troškovi povezani s nabavom, proučavanjem, razvijanjem i održavanjem računalne infrastrukture (hardver), programske opreme (softver) i posebnih mrežnih priključaka, te troškovi povezani sa službama za opskrbu, potporu i izobrazbu u svrhu obavljanja radnji predviđenih Uredbom (EZ) br. 515/97, a posebno sprečavanja i suzbijanja prijevara;

| (d) | troškovi povezani s pružanjem podataka i troškovi s tim povezanih radnji, kojima se omogućuje pristup informacijama, podacima i izvorima podataka u svrhu obavljanja radnji predviđenih Uredbom
  (EZ) br.
  515/97, a posebno sprečavanja i suzbijanja prijevara; |
| --- | --- |

(d)

troškovi povezani s pružanjem podataka i troškovi s tim povezanih radnji, kojima se omogućuje pristup informacijama, podacima i izvorima podataka u svrhu obavljanja radnji predviđenih Uredbom
  (EZ) br.
  515/97, a posebno sprečavanja i suzbijanja prijevara;

| (e) | troškovi povezani s uporabom Carinskog informacijskog sustava, koji su predviđeni instrumentima donesenima na temelju članka 87. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, a posebno u Odluci 2009/917/JHA o uporabi informacijske tehnologije u carinske svrhe, u mjeri u kojoj je tim instrumentima predviđeno da se ti troškovi pokrivaju sredstvima iz općeg proračuna Europske unije; |
| --- | --- |

(e)

troškovi povezani s uporabom Carinskog informacijskog sustava, koji su predviđeni instrumentima donesenima na temelju članka 87. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, a posebno u Odluci 2009/917/JHA o uporabi informacijske tehnologije u carinske svrhe, u mjeri u kojoj je tim instrumentima predviđeno da se ti troškovi pokrivaju sredstvima iz općeg proračuna Europske unije;

| (f) | troškovi povezani s nabavom, proučavanjem, razvijanjem i održavanjem Unijine komponente zajedničke komunikacijske mreže koja se upotrebljava za namjene iz točke (c). |
| --- | --- |

(f)

troškovi povezani s nabavom, proučavanjem, razvijanjem i održavanjem Unijine komponente zajedničke komunikacijske mreže koja se upotrebljava za namjene iz točke (c).

PRILOG II.

POKAZATELJI ZA PRAĆENJE PROGRAMA

Program će se pomno pratiti na temelju skupa pokazatelja za mjerenje ostvarenja općih i posebnih ciljeva Programa te u cilju smanjenja administrativnog opterećenja i troškova. U tu će se svrhu prikupljati podaci u vezi sa sljedećim skupom ključnih pokazatelja:

Posebni cilj br. 1: sprečavanje i suzbijanje prijevara, korupcije i svih ostalih nezakonitih radnji koje štete financijskim interesima Unije.

Pokazatelj br. 1: potpora sprečavanju i suzbijanje prijevara, korupcije i svih ostalih nezakonitih radnji koje štete financijskim interesima EU-a mjerena:

| 1.1: | stopom zadovoljstva aktivnostima koje se provode u okviru programa i iz njega se (su)financiraju;








  (a) | brojem i vrstom aktivnosti koje se provode u okviru programa i iz njega se (su)financiraju [Am. 39] |
| --- | --- | --- |

1.1:

stopom zadovoljstva aktivnostima koje se provode u okviru programa i iz njega se (su)financiraju;

(a)

brojem i vrstom aktivnosti koje se provode u okviru programa i iz njega se (su)financiraju [Am. 39]

| 1.2: | postotkom

  Popis
  država članica koje iz programa svake godine primaju potporu
  svake godine trajanja programa i postotak udjela financijskih sredstava koji primaju
  . [Am. 40] |
| --- | --- |

1.2:

postotkom

  Popis
  država članica koje iz programa svake godine primaju potporu
  svake godine trajanja programa i postotak udjela financijskih sredstava koji primaju
  . [Am. 40]

Posebni cilj br. 2 potpora prijavljivanju nepravilnosti, uključujući prijevare, u vezi sa sredstvima u okviru podijeljenog upravljanja i sredstvima pretpristupne pomoći iz proračuna Unije.

Pokazatelj br. 2: stopa zadovoljstva korisnika uporabom Sustava za upravljanje nepravilnostima.

| (a) | broj izvješća o nepravilnostima; [Am. 41] |
| --- | --- |

(a)

broj izvješća o nepravilnostima; [Am. 41]

Pokazatelj br. 2.a:
  Stopa zadovoljstva korisnika informacijskog sustava za borbu protiv prijevara. [Am. 42]

Posebni cilj br. 3 osiguravanje alata za razmjenu informacija i potporu operativnim aktivnostima u području uzajamne administrativne pomoći u carinskim pitanjima.

Pokazatelj br. 3: broj dostavljenih informacija o uzajamnoj pomoći i broj poduprtih aktivnosti povezanih s uzajamnom pomoći.

Pokazatelj br. 3.a:
  Broj i vrsta aktivnosti povezanih s uzajamnom pomoći. [Am. 43]

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/213 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/213

---

P8_TA(2019)0069

Višegodišnji plan za stokove ulovljene u zapadnim vodama i njima susjednim vodama i za ribarstvo koje iskorištava te stokove ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za riblje stokove u zapadnim vodama i njima susjednim vodama i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 o utvrđivanju višegodišnjeg plana za Baltičko more i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007 i (EZ) br. 1300/2008 (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0149), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0149),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0126/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0126/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir službenu obavijest vlade Ujedinjene Kraljevine od 29. ožujka 2017., u skladu s člankom 50. Ugovora o Europskoj uniji, o njezinoj namjeri napuštanja Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir službenu obavijest vlade Ujedinjene Kraljevine od 29. ožujka 2017., u skladu s člankom 50. Ugovora o Europskoj uniji, o njezinoj namjeri napuštanja Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 12. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 12. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A8-0310/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A8-0310/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobrava zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije priloženu ovoj Rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji L Službenog lista Europske unije zajedno s konačnim zakonodavnim aktom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku/svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL C 440, 6.12.2018., str. 171.

(2)  Stajalište zamjenjuje amandmane usvojene na sjednici od 25. listopada 2018. (Usvojeni tekstovi P8_TA(2018)0425).

---

P8_TC1-COD(2018)0074

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove ulovljene u zapadnim vodama i njima susjednim vodama i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni uredaba (EU) 2016/1139 i (EU) 2018/973 i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007 i (EZ) br. 1300/2008

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/472.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Zajednička izjava Europskog parlamenta i Vijeća

Europski parlament i Vijeće namjeravaju staviti izvan snage ovlasti za donošenje tehničkih mjera delegiranim aktima u skladu s člankom 8. ove Uredbe kada donesu novu uredbu o tehničkim mjerama koja će sadržavati ovlaštenje za donošenje istih mjera.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/216 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/216

---

P8_TA(2019)0070

Mehanizam Unije za civilnu zaštitu ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke br. 1313/2013/EU o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (COM(2017)0772/2 – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Parlamentu i Vijeću (COM(2017)0772/2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Parlamentu i Vijeću (COM(2017)0772/2),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 196. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0409/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 196. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0409/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje češkog Zastupničkog doma, podneseno u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje češkog Zastupničkog doma, podneseno u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. listopada 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 16. svibnja 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 16. svibnja 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenja i stajališta u obliku amandmana Odbora za razvoj, Odbor za proračune, Odbora za regionalni razvoj i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0180/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenja i stajališta u obliku amandmana Odbora za razvoj, Odbor za proračune, Odbora za regionalni razvoj i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0180/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobrava zajedničku izjavu Parlamenta, Vijeća i Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da se suzdrži od preraspodjele sredstava za financiranje novih političkih prioriteta koji su dodani tijekom aktualnog višegodišnjeg financijskog okvira jer će se to sigurno negativno odraziti na provedbu drugih ključnih aktivnosti Unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da nastavno na aktualnu reviziju Mehanizma Unije za civilnu zaštitu zajamči dostatna sredstva za njegovo financiranje u sklopu sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira, koji se počinje provoditi 2021. godine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  SL C 361, 5.10.2018., str. 37.

(3)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene na sjednici od 31. svibnja 2018. (Usvojeni tekstovi P8_TA(2018)0236).

---

P8_TC1-COD(2017)0309

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. veljače 2019. radi donošenja Odluke (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke br. 1313/2013/EU o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2019/420.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije

Dodatna financijska omotnica za provedbu Mehanizma Unije za civilnu zaštitu za 2019. i 2020. utvrđena je na 205,6 milijuna EUR. Ne dovodeći u pitanje ovlasti proračunskog tijela, dio ukupnog povećanja proračuna rescEU-a trebalo bi ostvariti preraspodjelom u okviru naslova 3. (sigurnost i građanstvo) i naslova 4. (globalna Europa) višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020. Tri institucije podsjećaju da je dio preraspodjela već uključen u proračun za 2019. i da je 15,34 milijuna EUR već bilo uključeno u financijsko programiranje za 2020.

U okviru proračunskog postupka za 2020. Komisiju se poziva da predloži dodatnih 18,24 milijuna EUR preraspodjele kako bi se doseglo 50 % za 2019. i 2020. pod istim naslovima.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/219 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/219

---

P8_TA(2019)0071

Minimalni zahtjevi za ponovnu uporabu vode ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o minimalnim zahtjevima za ponovnu uporabu vode (COM(2018)0337 – C8-0220/2018 – 2018/0169(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0337), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0337),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0220/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0220/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 6. prosinca 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 6. prosinca 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0044/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0044/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  SL C 86, 7.3.2019., str. 353.

---

P8_TC1-COD(2018)0169

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o minimalnim zahtjevima za ponovnu uporabu vode

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Vodni resursi Unije pod sve su većim opterećenjem, što za posljedicu ima nestašicu vode i pogoršanje njezine kvalitete. Konkretno, klimatske promjene
  , nepredvidivi vremenski obrasci
  i suše znatno pridonose pritisku na raspoloživost slatke vode koji je uzrokovan urbanim razvojem i poljoprivredom. [Am. 1] |
| --- | --- |

(1)

Vodni resursi Unije pod sve su većim opterećenjem, što za posljedicu ima nestašicu vode i pogoršanje njezine kvalitete. Konkretno, klimatske promjene
  , nepredvidivi vremenski obrasci
  i suše znatno pridonose pritisku na raspoloživost slatke vode koji je uzrokovan urbanim razvojem i poljoprivredom. [Am. 1]

| (2) | Sposobnost Unije da odgovori na sve veće pritiske na vodne resurse mogla bi se poboljšati širom ponovnom uporabom pročišćenih otpadnih voda
  , ograničavanjem crpljenja iz vodnih tijela i podzemnih voda, smanjenjem utjecaja ispuštanja pročišćenih otpadnih voda u vodna tijela te promicanjem uštede vode uz pomoć višekratne upotrebe komunalnih otpadnih voda, uz istodobno osiguravanje visoke razine zaštite okoliša
  . U Direktivi 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) ponovna uporaba vode
  , u kombinaciji s promicanjem vodno ekonomičnih tehnologija u industriji i tehnika navodnjavanja koje štede vodu,
  navodi se kao jedna od dopunskih mjera koje države članice mogu odlučiti primjenjivati kako bi ostvarile ciljeve Direktive u pogledu postizanja dobrog kvantitativnog i kvalitativnog stanja površinskih i podzemnih voda. Direktivom Vijeća 91/271/EEZ (5) zahtijeva se da se pročišćene otpadne vode ponovno upotrijebe kad god je to primjereno. [Am. 2] |
| --- | --- |

(2)

Sposobnost Unije da odgovori na sve veće pritiske na vodne resurse mogla bi se poboljšati širom ponovnom uporabom pročišćenih otpadnih voda
  , ograničavanjem crpljenja iz vodnih tijela i podzemnih voda, smanjenjem utjecaja ispuštanja pročišćenih otpadnih voda u vodna tijela te promicanjem uštede vode uz pomoć višekratne upotrebe komunalnih otpadnih voda, uz istodobno osiguravanje visoke razine zaštite okoliša
  . U Direktivi 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) ponovna uporaba vode
  , u kombinaciji s promicanjem vodno ekonomičnih tehnologija u industriji i tehnika navodnjavanja koje štede vodu,
  navodi se kao jedna od dopunskih mjera koje države članice mogu odlučiti primjenjivati kako bi ostvarile ciljeve Direktive u pogledu postizanja dobrog kvantitativnog i kvalitativnog stanja površinskih i podzemnih voda. Direktivom Vijeća 91/271/EEZ (5) zahtijeva se da se pročišćene otpadne vode ponovno upotrijebe kad god je to primjereno. [Am. 2]

| (2a) | Poseban problem u mnogim područjima je starost i loše stanje infrastrukture za distribuciju pročišćene otpadne vode, što dovodi do golemih gubitaka pročišćene otpadne vode i financijskih sredstava uloženih u njeno pročišćavanje. Stoga bi prioritet trebao biti da se sva takva cjevovodna infrastruktura nadogradi. [Am. 3] |
| --- | --- |

(2a)

Poseban problem u mnogim područjima je starost i loše stanje infrastrukture za distribuciju pročišćene otpadne vode, što dovodi do golemih gubitaka pročišćene otpadne vode i financijskih sredstava uloženih u njeno pročišćavanje. Stoga bi prioritet trebao biti da se sva takva cjevovodna infrastruktura nadogradi. [Am. 3]

| (3) | U Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Plan zaštite europskih vodnih resursa” (6)
  ponovna uporaba

  ističe se potreba za stvaranjem instrumenta za reguliranje standarda na razini Unije za ponovnu upotrebu
  vode
  i uklanjanje prepreka za široku primjenu takvog alternativnog načina
  vode navodi se kao alternativna mogućnost

  i uklanjanje prepreka za široku primjenu takvog alternativnog načina
  opskrbe vodom za navodnjavanje ili industrijske potrebe koja zahtijeva pozornost Unije

  kojim se posebice može pridonijeti smanjenju nestašice vode i smanjenju osjetljivosti sustava opskrbe vodom
  . [Am. 4] |
| --- | --- |

(3)

U Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Plan zaštite europskih vodnih resursa” (6)
  ponovna uporaba

  ističe se potreba za stvaranjem instrumenta za reguliranje standarda na razini Unije za ponovnu upotrebu
  vode
  i uklanjanje prepreka za široku primjenu takvog alternativnog načina
  vode navodi se kao alternativna mogućnost

  i uklanjanje prepreka za široku primjenu takvog alternativnog načina
  opskrbe vodom za navodnjavanje ili industrijske potrebe koja zahtijeva pozornost Unije

  kojim se posebice može pridonijeti smanjenju nestašice vode i smanjenju osjetljivosti sustava opskrbe vodom
  . [Am. 4]

| (4) | U Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću „Rješavanje problema nestašice vode i suše u Europskoj uniji” (7) navodi se hijerarhija mjera koje bi države članice trebale uzeti u obzir pri upravljanju nestašicom vode i sušama.
  U istu je svrhu preporučljivo u Direktivi 2000/60/EZ uvesti obvezujuću hijerarhiju mjera za dobro upravljanje vodom.
  Navodi se da u regijama u kojima su provedene sve preventivne mjere u skladu s hijerarhijom mjera za rješavanje problema s vodom, a u kojima su potrebe za vodom i dalje veće od raspoloživih resursa, dodatna infrastruktura za opskrbu vodom može, u nekim okolnostima i uzimajući u obzir dimenziju troškova i koristi, biti alternativni pristup ublažavanju posljedica velikih suša. [Am. 5] |
| --- | --- |

(4)

U Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću „Rješavanje problema nestašice vode i suše u Europskoj uniji” (7) navodi se hijerarhija mjera koje bi države članice trebale uzeti u obzir pri upravljanju nestašicom vode i sušama.
  U istu je svrhu preporučljivo u Direktivi 2000/60/EZ uvesti obvezujuću hijerarhiju mjera za dobro upravljanje vodom.
  Navodi se da u regijama u kojima su provedene sve preventivne mjere u skladu s hijerarhijom mjera za rješavanje problema s vodom, a u kojima su potrebe za vodom i dalje veće od raspoloživih resursa, dodatna infrastruktura za opskrbu vodom može, u nekim okolnostima i uzimajući u obzir dimenziju troškova i koristi, biti alternativni pristup ublažavanju posljedica velikih suša. [Am. 5]

| (4a) | U svojoj Rezoluciji od 9. listopada 2008. o rješavanju problema nestašice vode i suša u Europskoj uniji
   (8)

  Europski parlament podsjeća da bi za upravljanje vodnim resursima najprimjereniji bio pristup sa stajališta potražnje te smatra da bi za upravljanje vodnim resursima Unija trebala usvojiti holistički pristup, u okviru kojeg se kombiniraju mjere za upravljanje potražnjom, mjere za optimizaciju postojećih resursa u hidrološkom ciklusu i mjere za stvaranje novih resursa, te da se tim pristupom trebaju obuhvatiti okolišna, socijalna i gospodarska pitanja. [Am. 6] |
| --- | --- |

(4a)

U svojoj Rezoluciji od 9. listopada 2008. o rješavanju problema nestašice vode i suša u Europskoj uniji
   (8)

  Europski parlament podsjeća da bi za upravljanje vodnim resursima najprimjereniji bio pristup sa stajališta potražnje te smatra da bi za upravljanje vodnim resursima Unija trebala usvojiti holistički pristup, u okviru kojeg se kombiniraju mjere za upravljanje potražnjom, mjere za optimizaciju postojećih resursa u hidrološkom ciklusu i mjere za stvaranje novih resursa, te da se tim pristupom trebaju obuhvatiti okolišna, socijalna i gospodarska pitanja. [Am. 6]

| (5) | Komisija se u svojem Akcijskom planu za kružno gospodarstvo (9) obvezala na poduzimanje niza mjera za promicanje ponovne uporabe pročišćenih otpadnih voda, uključujući izradu zakonodavnog prijedloga o minimalnim zahtjevima za ponovnu uporabu vode.
  Komisija bi trebala ažurirati svoj Akcijski plan i zadržati vodne resurse kao prioritetno područje djelovanja. [Am. 7] |
| --- | --- |

(5)

Komisija se u svojem Akcijskom planu za kružno gospodarstvo (9) obvezala na poduzimanje niza mjera za promicanje ponovne uporabe pročišćenih otpadnih voda, uključujući izradu zakonodavnog prijedloga o minimalnim zahtjevima za ponovnu uporabu vode.
  Komisija bi trebala ažurirati svoj Akcijski plan i zadržati vodne resurse kao prioritetno područje djelovanja. [Am. 7]

| (6) | Smatra se da se ponovnom uporabom primjereno pročišćenih otpadnih voda, na primjer iz uređaja

  postrojenja
  za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda ili industrijskih postrojenja, manje utječe na okoliš nego drugim alternativnim metodama opskrbe vodom kao što transport vode ili desalinizacija. ali

  Međutim
  u Uniji se takva ponovna uporaba
  , kojom bi se moglo smanjiti rasipanje vode i ostvariti uštede vode,
  primjenjuje samo u ograničenoj mjeri. Čini se da je to djelomično posljedica
  velikih troškova sustava za ponovnu uporabu otpadnih voda kao i
  nedostatka zajedničkih okolišnih i zdravstvenih standarda EU-a za ponovnu uporabu vode i, posebice u pogledu poljoprivrednih proizvoda, mogućih
  rizika za zdravlje i okoliš te potencijalnih
  prepreka slobodnom kretanju proizvoda navodnjavanih obnovljenom vodom.
  Istodobno treba imati na umu da u nekim državama članicama infrastruktura za navodnjavanje nije odgovarajuća ili ne postoji. [Am. 8] |
| --- | --- |

(6)

Smatra se da se ponovnom uporabom primjereno pročišćenih otpadnih voda, na primjer iz uređaja

  postrojenja
  za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda ili industrijskih postrojenja, manje utječe na okoliš nego drugim alternativnim metodama opskrbe vodom kao što transport vode ili desalinizacija. ali

  Međutim
  u Uniji se takva ponovna uporaba
  , kojom bi se moglo smanjiti rasipanje vode i ostvariti uštede vode,
  primjenjuje samo u ograničenoj mjeri. Čini se da je to djelomično posljedica
  velikih troškova sustava za ponovnu uporabu otpadnih voda kao i
  nedostatka zajedničkih okolišnih i zdravstvenih standarda EU-a za ponovnu uporabu vode i, posebice u pogledu poljoprivrednih proizvoda, mogućih
  rizika za zdravlje i okoliš te potencijalnih
  prepreka slobodnom kretanju proizvoda navodnjavanih obnovljenom vodom.
  Istodobno treba imati na umu da u nekim državama članicama infrastruktura za navodnjavanje nije odgovarajuća ili ne postoji. [Am. 8]

| (6a) | Ponovnom uporabom vode moglo bi se pridonijeti obnovi hranjivih tvari koje se nalaze u pročišćenim otpadnim vodama, a uporaba obnovljenih voda za navodnjavanje u poljoprivredi ili šumarstvu mogla bi biti način vraćanja hranjivih tvari kao što su dušik, fosfor i kalij u prirodne biogeokemijske cikluse. [Am. 9] |
| --- | --- |

(6a)

Ponovnom uporabom vode moglo bi se pridonijeti obnovi hranjivih tvari koje se nalaze u pročišćenim otpadnim vodama, a uporaba obnovljenih voda za navodnjavanje u poljoprivredi ili šumarstvu mogla bi biti način vraćanja hranjivih tvari kao što su dušik, fosfor i kalij u prirodne biogeokemijske cikluse. [Am. 9]

| (6b) | Ponovna uporaba primjereno pročišćenih obnovljenih voda u skladu s ovom Uredbom treba biti okolišno prihvatljiva. Stoga takva ponovna uporaba ne bi smjela rezultirati povećanim ispuštanjem dušika i fosfora s obzirom na to da višak takvih hranjivih tvari rezultira eutrofikacijom tla i površinskih i podzemnih vodnih tijela, što šteti ekosustavima i pridonosi smanjenju biološke raznolikosti. [Am. 10] |
| --- | --- |

(6b)

Ponovna uporaba primjereno pročišćenih obnovljenih voda u skladu s ovom Uredbom treba biti okolišno prihvatljiva. Stoga takva ponovna uporaba ne bi smjela rezultirati povećanim ispuštanjem dušika i fosfora s obzirom na to da višak takvih hranjivih tvari rezultira eutrofikacijom tla i površinskih i podzemnih vodnih tijela, što šteti ekosustavima i pridonosi smanjenju biološke raznolikosti. [Am. 10]

| (6c) | Kako bi se zajamčila učinkovita ponovna uporaba komunalnih otpadnih vodnih resursa, potrebno je prepoznati da se sve vrste reciklirane vode ne mogu upotrebljavati za sve poljoprivredne kulture. Stoga bi trebalo osposobiti poljoprivrednike kako bi oni mogli različite vrste recikliranih voda optimalno upotrebljavati za poljoprivredne kulture kod kojih kvaliteta vode nema posljedice na javno zdravlje. [Am. 11] |
| --- | --- |

(6c)

Kako bi se zajamčila učinkovita ponovna uporaba komunalnih otpadnih vodnih resursa, potrebno je prepoznati da se sve vrste reciklirane vode ne mogu upotrebljavati za sve poljoprivredne kulture. Stoga bi trebalo osposobiti poljoprivrednike kako bi oni mogli različite vrste recikliranih voda optimalno upotrebljavati za poljoprivredne kulture kod kojih kvaliteta vode nema posljedice na javno zdravlje. [Am. 11]

| (7) | Zdravstveni

  Ekvivalentni zdravstveni
  standardi u pogledu higijene hrane za poljoprivredne proizvode navodnjavane obnovljenom vodom mogu se postići jedino ako se zahtjevi u pogledu kvalitete obnovljene vode namijenjene poljoprivrednom navodnjavanju znatno ne razlikuju među državama članica. Usklađivanjem zahtjeva pridonijet će se učinkovitom funkcioniranju unutarnjeg tržišta u pogledu takvih proizvoda. Stoga je primjereno uvesti minimalno usklađivanje utvrđivanjem minimalnih zahtjeva u pogledu kvalitete vode
  , učestalosti praćenja
  i 
  ključnih zadaća upravljanja rizicima
  i praćenja

  ključnih zadaća upravljanja rizicima
  . Ti bi se minimalni zahtjevi trebali sastojati od minimalnih parametara za obnovljenu vodu i drugih strožih ili dodatnih zahtjeva u pogledu kvalitete koje prema potrebi propisuju nadležna tijela zajedno s relevantnim preventivnim mjerama.
  Operater pogona za obnovu vode trebao bi u suradnji s relevantnim dionicima izraditi nacrt plana upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode te bi trebao moći utvrditi strože ili dodatne zahtjeve za kvalitetu obnovljene vode.

  Kako bi se utvrdili stroži ili dodatni zahtjevi u pogledu kvalitete vode, operateri postrojenja

  Operater pogona
  za obnovu vode trebali

  trebao
  bi vršiti

  provoditi
  ključne zadaće upravljanja rizicima
  , surađujući pritom barem s operaterom za distribuciju obnovljene vode i operaterom za skladištenje obnovljene vode. Plan upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode trebao bi se stalno ažurirati i biti sastavljen u skladu s međunarodno priznatim standardiziranim postupcima
  . Parametri se temelje na tehničkom izvješću Komisijina Zajedničkog istraživačkog centra i odražavaju međunarodne standarde za ponovnu uporabu vode.
  Komisijin Zajednički istraživački centar trebao bi izraditi parametre i metode mjerenja za utvrđivanje prisutnosti mikroplastike i farmaceutskih ostataka u obnovljenoj vodi. [Am. 12] |
| --- | --- |

(7)

Zdravstveni

  Ekvivalentni zdravstveni
  standardi u pogledu higijene hrane za poljoprivredne proizvode navodnjavane obnovljenom vodom mogu se postići jedino ako se zahtjevi u pogledu kvalitete obnovljene vode namijenjene poljoprivrednom navodnjavanju znatno ne razlikuju među državama članica. Usklađivanjem zahtjeva pridonijet će se učinkovitom funkcioniranju unutarnjeg tržišta u pogledu takvih proizvoda. Stoga je primjereno uvesti minimalno usklađivanje utvrđivanjem minimalnih zahtjeva u pogledu kvalitete vode
  , učestalosti praćenja
  i 
  ključnih zadaća upravljanja rizicima
  i praćenja

  ključnih zadaća upravljanja rizicima
  . Ti bi se minimalni zahtjevi trebali sastojati od minimalnih parametara za obnovljenu vodu i drugih strožih ili dodatnih zahtjeva u pogledu kvalitete koje prema potrebi propisuju nadležna tijela zajedno s relevantnim preventivnim mjerama.
  Operater pogona za obnovu vode trebao bi u suradnji s relevantnim dionicima izraditi nacrt plana upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode te bi trebao moći utvrditi strože ili dodatne zahtjeve za kvalitetu obnovljene vode.

  Kako bi se utvrdili stroži ili dodatni zahtjevi u pogledu kvalitete vode, operateri postrojenja

  Operater pogona
  za obnovu vode trebali

  trebao
  bi vršiti

  provoditi
  ključne zadaće upravljanja rizicima
  , surađujući pritom barem s operaterom za distribuciju obnovljene vode i operaterom za skladištenje obnovljene vode. Plan upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode trebao bi se stalno ažurirati i biti sastavljen u skladu s međunarodno priznatim standardiziranim postupcima
  . Parametri se temelje na tehničkom izvješću Komisijina Zajedničkog istraživačkog centra i odražavaju međunarodne standarde za ponovnu uporabu vode.
  Komisijin Zajednički istraživački centar trebao bi izraditi parametre i metode mjerenja za utvrđivanje prisutnosti mikroplastike i farmaceutskih ostataka u obnovljenoj vodi. [Am. 12]

| (7a) | Prisutnost mikroplastike može biti izvor rizika za zdravlje ljudi i za okoliš. Iz tog bi razloga u okviru detaljnog ispitivanja izvora, širenja, krajnje sudbine i utjecaja mikroplastike u kontekstu pročišćavanja otpadnih voda Komisija trebala razviti metodologiju za mjerenje mikroplastike u komunalnim otpadnim vodama pročišćenima u skladu s Direktivom 91/271/EEZ i obnovljenima u skladu s ovom Uredbom. [Am. 13] |
| --- | --- |

(7a)

Prisutnost mikroplastike može biti izvor rizika za zdravlje ljudi i za okoliš. Iz tog bi razloga u okviru detaljnog ispitivanja izvora, širenja, krajnje sudbine i utjecaja mikroplastike u kontekstu pročišćavanja otpadnih voda Komisija trebala razviti metodologiju za mjerenje mikroplastike u komunalnim otpadnim vodama pročišćenima u skladu s Direktivom 91/271/EEZ i obnovljenima u skladu s ovom Uredbom. [Am. 13]

| (7b) | Uporaba nedovoljno čiste otpadne vode za potrebe javnih usluga poput čišćenja ulica ili navodnjavanja parkova i golf terena može biti štetna za zdravlje. Komisija bi stoga trebala utvrditi ciljeve u pogledu kvalitete za ponovnu uporabu vode za potrebe javnih usluga kako bi se zaštitilo zdravlje ljudi i životinja te kvaliteta podzemnih i površinskih voda. [Am. 14] |
| --- | --- |

(7b)

Uporaba nedovoljno čiste otpadne vode za potrebe javnih usluga poput čišćenja ulica ili navodnjavanja parkova i golf terena može biti štetna za zdravlje. Komisija bi stoga trebala utvrditi ciljeve u pogledu kvalitete za ponovnu uporabu vode za potrebe javnih usluga kako bi se zaštitilo zdravlje ljudi i životinja te kvaliteta podzemnih i površinskih voda. [Am. 14]

| (7c) | U zahtjevima u pogledu kvalitete vode koja se upotrebljava za navodnjavanje potrebno je uzeti u obzir znanstveni napredak, posebno kada je riječ o ispitivanju mikroonečišćivača i takozvanih „emergentnih” tvari, kako bi se zajamčila sigurnost uporabe vode i zaštitili okoliš i javno zdravlje. [Am. 15] |
| --- | --- |

(7c)

U zahtjevima u pogledu kvalitete vode koja se upotrebljava za navodnjavanje potrebno je uzeti u obzir znanstveni napredak, posebno kada je riječ o ispitivanju mikroonečišćivača i takozvanih „emergentnih” tvari, kako bi se zajamčila sigurnost uporabe vode i zaštitili okoliš i javno zdravlje. [Am. 15]

| (7d) | Kada je riječ o zahtjevima u pogledu kvalitete vode, trebalo bi se voditi računa o provedenim eksperimentima, posebice u pogledu upotrebe u poljoprivredi mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda i istjecaja dobivenih metanizacijom. [Am. 16] |
| --- | --- |

(7d)

Kada je riječ o zahtjevima u pogledu kvalitete vode, trebalo bi se voditi računa o provedenim eksperimentima, posebice u pogledu upotrebe u poljoprivredi mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda i istjecaja dobivenih metanizacijom. [Am. 16]

| (8) | Poštovanjem

  Poštovanje
  minimalnih zahtjeva za ponovnu uporabu vode pridonijelo

  treba biti u skladu s vodnom politikom Unije te
  bi se
  time trebalo pridonijeti
  postizanju ciljeva održivog razvoja utvrđenih UN-ovim Programom održivog razvoja do 2030., posebno šestog cilja, a to je osigurati raspoloživost vodoopskrbe i odvodnje i održivo upravljati vodoopskrbom i odvodnjom za sve te na svjetskoj razini znatno povećati recikliranje
  vode
  i sigurnu ponovnu uporabu vode
  kako bi se pridonijelo cilju održivog razvoja UN-a br. 12 o održivoj potrošnji i proizvodnji
  . Nadalje, ovom se Uredbom nastoji osigurati primjena članka 37. o zaštiti okoliša Povelje Europske unije o temeljnim pravima. [Am. 17] |
| --- | --- |

(8)

Poštovanjem

  Poštovanje
  minimalnih zahtjeva za ponovnu uporabu vode pridonijelo

  treba biti u skladu s vodnom politikom Unije te
  bi se
  time trebalo pridonijeti
  postizanju ciljeva održivog razvoja utvrđenih UN-ovim Programom održivog razvoja do 2030., posebno šestog cilja, a to je osigurati raspoloživost vodoopskrbe i odvodnje i održivo upravljati vodoopskrbom i odvodnjom za sve te na svjetskoj razini znatno povećati recikliranje
  vode
  i sigurnu ponovnu uporabu vode
  kako bi se pridonijelo cilju održivog razvoja UN-a br. 12 o održivoj potrošnji i proizvodnji
  . Nadalje, ovom se Uredbom nastoji osigurati primjena članka 37. o zaštiti okoliša Povelje Europske unije o temeljnim pravima. [Am. 17]

| (8a) | Zahtjevi u pogledu kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju utvrđeni su Direktivom (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća
   (10)

  . Kako bi se izbjeglo pogoršanje kvalitete vode za piće, države članice trebale bi poduzeti adekvatne mjere kako bi osigurale da voda koja se koristi za piće nije kontaminirana obnovljenom vodom. [Am. 18] |
| --- | --- |

(8a)

Zahtjevi u pogledu kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju utvrđeni su Direktivom (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća
   (10)

  . Kako bi se izbjeglo pogoršanje kvalitete vode za piće, države članice trebale bi poduzeti adekvatne mjere kako bi osigurale da voda koja se koristi za piće nije kontaminirana obnovljenom vodom. [Am. 18]

| (8b) | U nekim slučajevima operateri pogona za obnovu vode još i prevoze i skladište obnovljenu vodu nakon izlaza iz pogona za obnovu vode prije nego što obnovljenu vodu isporuče sljedećim sudionicima u lancu, kao što su operater za distribuciju obnovljene vode, operater za skladištenje obnovljene vode, ili krajnji korisnik. Potrebno je definirati točku usklađenosti kako bi se pojasnilo gdje prestaje odgovornost operatera pogona za obnovu vode i gdje započinje odgovornost sljedećeg sudionika u lancu. [Am. 19] |
| --- | --- |

(8b)

U nekim slučajevima operateri pogona za obnovu vode još i prevoze i skladište obnovljenu vodu nakon izlaza iz pogona za obnovu vode prije nego što obnovljenu vodu isporuče sljedećim sudionicima u lancu, kao što su operater za distribuciju obnovljene vode, operater za skladištenje obnovljene vode, ili krajnji korisnik. Potrebno je definirati točku usklađenosti kako bi se pojasnilo gdje prestaje odgovornost operatera pogona za obnovu vode i gdje započinje odgovornost sljedećeg sudionika u lancu. [Am. 19]

| (9) | Upravljanje rizicima trebalo bi obuhvaćati proaktivno utvrđivanje rizika i upravljanje njima te uključivati pojam proizvodnje
  , distribucije, skladištenja i uporabe
  obnovljene vode onakve kvalitete kakva se zahtijeva za određene namjene. Procjena rizika trebala bi se temeljiti na ključnim zadaćama upravljanja rizicima i njome

  na temeljitoj primjeni, među ostalim, načela predostrožnosti, te
  bi se
  njome
  trebali utvrditi svi dodatni zahtjevi u pogledu kvalitete vode koji su potrebni za osiguravanje dovoljne zaštite okoliša te zdravlja ljudi i životinja.
  Za upravljanje rizicima trebali bi biti odgovorni svi relevantni subjekti uključeni u plan upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode. Uloge i odgovornosti uključenih subjekata trebale bi biti jasno utvrđene u planu upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode. Pri izdavanju dozvole nadležno tijelo trebalo bi moći zahtijevati da relevantni subjekti uključeni u plan upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode provedu dodatne mjere upravljanja rizikom. [Am. 20] |
| --- | --- |

(9)

Upravljanje rizicima trebalo bi obuhvaćati proaktivno utvrđivanje rizika i upravljanje njima te uključivati pojam proizvodnje
  , distribucije, skladištenja i uporabe
  obnovljene vode onakve kvalitete kakva se zahtijeva za određene namjene. Procjena rizika trebala bi se temeljiti na ključnim zadaćama upravljanja rizicima i njome

  na temeljitoj primjeni, među ostalim, načela predostrožnosti, te
  bi se
  njome
  trebali utvrditi svi dodatni zahtjevi u pogledu kvalitete vode koji su potrebni za osiguravanje dovoljne zaštite okoliša te zdravlja ljudi i životinja.
  Za upravljanje rizicima trebali bi biti odgovorni svi relevantni subjekti uključeni u plan upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode. Uloge i odgovornosti uključenih subjekata trebale bi biti jasno utvrđene u planu upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode. Pri izdavanju dozvole nadležno tijelo trebalo bi moći zahtijevati da relevantni subjekti uključeni u plan upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode provedu dodatne mjere upravljanja rizikom. [Am. 20]

| (9a) | Suradnja i interakcija između različitih relevantnih subjekata uključenih u postupak obnove vode trebala bi biti preduvjet za uspostavu postupaka obnove u skladu sa zahtjevima koji se odnose na konkretne namjene te kako bi se ponuda obnovljene vode mogla planirati u skladu s potražnjom krajnjih korisnika. [Am. 21] |
| --- | --- |

(9a)

Suradnja i interakcija između različitih relevantnih subjekata uključenih u postupak obnove vode trebala bi biti preduvjet za uspostavu postupaka obnove u skladu sa zahtjevima koji se odnose na konkretne namjene te kako bi se ponuda obnovljene vode mogla planirati u skladu s potražnjom krajnjih korisnika. [Am. 21]

| (10) | Radi učinkovite zaštite okoliša
  , uključujući kvalitetu tla,
  i zdravlja ljudi, primarnu odgovornost za kvalitetu obnovljene vode
  na točki usklađenosti
  trebali bi snositi operateri postrojenja

  pogona
  za obnovu vode. Za potrebe usklađenosti s minimalnim zahtjevima i svim dodatnim uvjetima koje je utvrdilo nadležno tijelo operateri postrojenja

  pogona
  za obnovu vode trebali bi pratiti kvalitetu obnovljene vode
  u skladu s minimalnim zahtjevima i svim dodatnim uvjetima koje odrede nadležna tijela
  . Stoga je primjereno utvrditi minimalne zahtjeve za praćenje, koji se sastoje od učestalosti rutinskog praćenja te vremenskog rasporeda i ciljeva učinkovitosti za validacijsko praćenje. Određeni zahtjevi u pogledu rutinskog praćenja utvrđeni su u skladu s Direktivom 91/271/EEZ. [Am. 22] |
| --- | --- |

(10)

Radi učinkovite zaštite okoliša
  , uključujući kvalitetu tla,
  i zdravlja ljudi, primarnu odgovornost za kvalitetu obnovljene vode
  na točki usklađenosti
  trebali bi snositi operateri postrojenja

  pogona
  za obnovu vode. Za potrebe usklađenosti s minimalnim zahtjevima i svim dodatnim uvjetima koje je utvrdilo nadležno tijelo operateri postrojenja

  pogona
  za obnovu vode trebali bi pratiti kvalitetu obnovljene vode
  u skladu s minimalnim zahtjevima i svim dodatnim uvjetima koje odrede nadležna tijela
  . Stoga je primjereno utvrditi minimalne zahtjeve za praćenje, koji se sastoje od učestalosti rutinskog praćenja te vremenskog rasporeda i ciljeva učinkovitosti za validacijsko praćenje. Određeni zahtjevi u pogledu rutinskog praćenja utvrđeni su u skladu s Direktivom 91/271/EEZ. [Am. 22]

| (11) | Potrebno je osigurati sigurnu
  opskrbu, skladištenje i
  uporabu obnovljene vode, čime se potiče ponovna uporaba

  razvoj ponovne uporabe
  vode u Uniji i

  , a poljoprivrednike u Uniji posebno se potiče na primjenu te prakse te se
  jača povjerenje javnosti u nju.
  Količine upotrijebljene pročišćene otpadne vode, njezina priroda, metode pročišćavanja i svojstva, bez obzira na njezinu uporabu, trebali bi biti takvi da rukovanje njome, njezina uporaba i skladištenje, uključujući raspršivanje, navodnjavanje kapanjem, sa skladištenjem ili bez njega, ne utječu, izravno ili neizravno, na zdravlje ljudi ili životinja, kvalitetu tla i vodnih okoliša u kratkoročnom, srednjoročnom i dugoročnom razdoblju.
  Opskrbu obnovljenom vodom za određene namjene
  i njezino skladištenje
  trebalo bi stoga dopustiti jedino na temelju dozvole koju izdaju nadležna tijela država članica. Kako bi se osigurali usklađen pristup na razini Unije, sljedivost i transparentnost, materijalna pravila za takvu dozvolu trebalo bi utvrditi na razini Unije. Međutim, pojedinosti o postupku izdavanja dozvola trebale bi odrediti države članice
  , čija su nadležna tijela sama odgovorna za procjenu rizika povezanih s ponovnom uporabom vode
  . Države članice trebale bi moći primjenjivati postojeće postupke izdavanja dozvola, koje bi trebalo prilagoditi kako bi se uzeli u obzir zahtjevi koji se uvode ovom Uredbom. [Am. 23] |
| --- | --- |

(11)

Potrebno je osigurati sigurnu
  opskrbu, skladištenje i
  uporabu obnovljene vode, čime se potiče ponovna uporaba

  razvoj ponovne uporabe
  vode u Uniji i

  , a poljoprivrednike u Uniji posebno se potiče na primjenu te prakse te se
  jača povjerenje javnosti u nju.
  Količine upotrijebljene pročišćene otpadne vode, njezina priroda, metode pročišćavanja i svojstva, bez obzira na njezinu uporabu, trebali bi biti takvi da rukovanje njome, njezina uporaba i skladištenje, uključujući raspršivanje, navodnjavanje kapanjem, sa skladištenjem ili bez njega, ne utječu, izravno ili neizravno, na zdravlje ljudi ili životinja, kvalitetu tla i vodnih okoliša u kratkoročnom, srednjoročnom i dugoročnom razdoblju.
  Opskrbu obnovljenom vodom za određene namjene
  i njezino skladištenje
  trebalo bi stoga dopustiti jedino na temelju dozvole koju izdaju nadležna tijela država članica. Kako bi se osigurali usklađen pristup na razini Unije, sljedivost i transparentnost, materijalna pravila za takvu dozvolu trebalo bi utvrditi na razini Unije. Međutim, pojedinosti o postupku izdavanja dozvola trebale bi odrediti države članice
  , čija su nadležna tijela sama odgovorna za procjenu rizika povezanih s ponovnom uporabom vode
  . Države članice trebale bi moći primjenjivati postojeće postupke izdavanja dozvola, koje bi trebalo prilagoditi kako bi se uzeli u obzir zahtjevi koji se uvode ovom Uredbom. [Am. 23]

| (11a) | Opskrba obnovljenom vodom i njeno skladištenje kao i uporaba obnovljene vode od strane krajnjih korisnika čine sastavni dio sustava ponovne uporabe vode. U postupku opskrbe i skladištenja obnovljena voda može pretrpjeti promjene koje mogu negativno utjecati na njezinu kemijsku i biološku kvalitetu. Obnovljena voda trebala bi se upotrebljavati na odgovarajući način s obzirom na razrede obnovljene vode, karakteristike poljoprivrednih kultura i metode navodnjavanja. U okviru ključnih zadaća upravljanja rizicima trebali bi se uzeti u obzir mogući negativni učinci na zdravlje i okolišne matrice povezani s opskrbom, skladištenjem i predviđenom uporabom obnovljene vode. U tom bi pogledu Komisija trebala izraditi smjernice kako bi pomogla nadležnim tijelima u provođenju kontrola i praćenju opskrbe, skladištenja i uporabe obnovljene vode. [Am. 24] |
| --- | --- |

(11a)

Opskrba obnovljenom vodom i njeno skladištenje kao i uporaba obnovljene vode od strane krajnjih korisnika čine sastavni dio sustava ponovne uporabe vode. U postupku opskrbe i skladištenja obnovljena voda može pretrpjeti promjene koje mogu negativno utjecati na njezinu kemijsku i biološku kvalitetu. Obnovljena voda trebala bi se upotrebljavati na odgovarajući način s obzirom na razrede obnovljene vode, karakteristike poljoprivrednih kultura i metode navodnjavanja. U okviru ključnih zadaća upravljanja rizicima trebali bi se uzeti u obzir mogući negativni učinci na zdravlje i okolišne matrice povezani s opskrbom, skladištenjem i predviđenom uporabom obnovljene vode. U tom bi pogledu Komisija trebala izraditi smjernice kako bi pomogla nadležnim tijelima u provođenju kontrola i praćenju opskrbe, skladištenja i uporabe obnovljene vode. [Am. 24]

| (11b) | Ako postoji potreba za operaterom za distribuciju obnovljene vode i operaterom za skladištenje obnovljene vode, svaki takav operater mora imati dozvolu. Ako su ispunjeni svi uvjeti za izdavanje dozvole, nadležno tijelo u državi članici trebalo bi izdati dozvolu koja bi trebala sadržavati sve potrebne uvjete i mjere utvrđene u procjeni rizika u svrhu sigurne distribucije obnovljene vode krajnjem korisniku i njenog skladištenja. [Am. 25] |
| --- | --- |

(11b)

Ako postoji potreba za operaterom za distribuciju obnovljene vode i operaterom za skladištenje obnovljene vode, svaki takav operater mora imati dozvolu. Ako su ispunjeni svi uvjeti za izdavanje dozvole, nadležno tijelo u državi članici trebalo bi izdati dozvolu koja bi trebala sadržavati sve potrebne uvjete i mjere utvrđene u procjeni rizika u svrhu sigurne distribucije obnovljene vode krajnjem korisniku i njenog skladištenja. [Am. 25]

| (12) | Odredbama ove Uredbe dopunjuju se zahtjevi ostalog zakonodavstva Unije, posebno u pogledu mogućih rizika za zdravlje i okoliš. Kako bi se osigurao sveobuhvatan pristup rješavanju problema mogućih rizika za zdravlje ljudi
  , životinja
  i životinja te za okoliš, operateri postrojenja za obnovu vode i

  biljaka, povrh onih koji se odnose na zaštitu okoliša, kad je to primjenjivo,
  nadležna tijela trebali

  trebala
  bi stoga uzeti u obzir

  poštovati sve
  zahtjeve koji su utvrđeni ostalim zakonodavstvom Unije, posebno direktivama Vijeća 86/278/EEZ (11), 91/676/EEZ (12) i 98/83/EZ (13), direktivama 91/271/EEZ i 2000/60/EZ, uredbama (EZ) br. 178/2002 (14), (EZ) br. 852/2004 (15), (EZ) br. 183/2005 (16), (EZ) br. 396/2005 (17) i (EZ) br. 1069/2009 (18) Europskog parlamenta i Vijeća, direktivama 2006/7/EZ (19), 2006/118/EZ (20), 2008/105/EZ (21) i 2011/92/EU (22) Europskog parlamenta i Vijeća, uredbama Komisije (EZ) br. 2073/2005 (23), (EZ) br. 1881/2006 (24) i (EU) br. 142/2011 (25). [Am. 26] |
| --- | --- |

(12)

Odredbama ove Uredbe dopunjuju se zahtjevi ostalog zakonodavstva Unije, posebno u pogledu mogućih rizika za zdravlje i okoliš. Kako bi se osigurao sveobuhvatan pristup rješavanju problema mogućih rizika za zdravlje ljudi
  , životinja
  i životinja te za okoliš, operateri postrojenja za obnovu vode i

  biljaka, povrh onih koji se odnose na zaštitu okoliša, kad je to primjenjivo,
  nadležna tijela trebali

  trebala
  bi stoga uzeti u obzir

  poštovati sve
  zahtjeve koji su utvrđeni ostalim zakonodavstvom Unije, posebno direktivama Vijeća 86/278/EEZ (11), 91/676/EEZ (12) i 98/83/EZ (13), direktivama 91/271/EEZ i 2000/60/EZ, uredbama (EZ) br. 178/2002 (14), (EZ) br. 852/2004 (15), (EZ) br. 183/2005 (16), (EZ) br. 396/2005 (17) i (EZ) br. 1069/2009 (18) Europskog parlamenta i Vijeća, direktivama 2006/7/EZ (19), 2006/118/EZ (20), 2008/105/EZ (21) i 2011/92/EU (22) Europskog parlamenta i Vijeća, uredbama Komisije (EZ) br. 2073/2005 (23), (EZ) br. 1881/2006 (24) i (EU) br. 142/2011 (25). [Am. 26]

| (12a) | Za potrebe ove Uredbe trebalo bi biti moguće da se postupci pročišćavanja i postupci obnove komunalnih otpadnih voda odvijaju na istoj fizičkoj lokaciji, u istom pogonu ili u više odvojenih pogona. Nadalje, trebalo bi biti moguće da isti subjekt bude i operater postrojenja za pročišćavanje i operater pogona za obnovu. [Am. 27] |
| --- | --- |

(12a)

Za potrebe ove Uredbe trebalo bi biti moguće da se postupci pročišćavanja i postupci obnove komunalnih otpadnih voda odvijaju na istoj fizičkoj lokaciji, u istom pogonu ili u više odvojenih pogona. Nadalje, trebalo bi biti moguće da isti subjekt bude i operater postrojenja za pročišćavanje i operater pogona za obnovu. [Am. 27]

| (13) | Uredbom (EZ) br. 852/2004 utvrđena su opća pravila za subjekte u poslovanju s hranom, a obuhvaćeni su proizvodnja, prerada, distribucija i stavljanje na tržište hrane namijenjene za prehranu ljudi. Uredbom se uređuje zdravstvena kvaliteta hrane, a jedno od njezinih glavnih načela jest da primarnu odgovornost za sigurnost hrane snosi subjekt u poslovanju s hranom, I za tu su Uredbu izrađene detaljne smjernice, a posebno je relevantna Obavijest Komisije o smjernicama za smanjenje mikrobioloških rizika u svježem voću i povrću tijekom primarne proizvodnje na temelju dobre higijene (2017/C 163/01). Ciljevi učinkovitosti za obnovljenu vodu utvrđeni u ovoj Uredbi ne sprečavaju subjekte u poslovanju s hranom da postignu kvalitetu vode potrebnu za ispunjenje zahtjeva iz Uredbe (EZ) br. 852/2004 upotrebom, u kasnijoj fazi, nekoliko tehnika za pročišćavanje vode samostalno ili u kombinaciji s drugim tehnikama koje ne uključuju pročišćavanje. |
| --- | --- |

(13)

Uredbom (EZ) br. 852/2004 utvrđena su opća pravila za subjekte u poslovanju s hranom, a obuhvaćeni su proizvodnja, prerada, distribucija i stavljanje na tržište hrane namijenjene za prehranu ljudi. Uredbom se uređuje zdravstvena kvaliteta hrane, a jedno od njezinih glavnih načela jest da primarnu odgovornost za sigurnost hrane snosi subjekt u poslovanju s hranom, I za tu su Uredbu izrađene detaljne smjernice, a posebno je relevantna Obavijest Komisije o smjernicama za smanjenje mikrobioloških rizika u svježem voću i povrću tijekom primarne proizvodnje na temelju dobre higijene (2017/C 163/01). Ciljevi učinkovitosti za obnovljenu vodu utvrđeni u ovoj Uredbi ne sprečavaju subjekte u poslovanju s hranom da postignu kvalitetu vode potrebnu za ispunjenje zahtjeva iz Uredbe (EZ) br. 852/2004 upotrebom, u kasnijoj fazi, nekoliko tehnika za pročišćavanje vode samostalno ili u kombinaciji s drugim tehnikama koje ne uključuju pročišćavanje.

| (13a) | S ciljem boljeg promicanja postupaka ponovne uporabe vode, navođenje posebnih namjena u ovoj Uredbi ne bi trebalo spriječiti države članice da dozvole uporabu obnovljene vode u dodatne svrhe, uključujući u industrijske, rekreacijske i okolišne svrhe, pod uvjetom da države članice osiguraju da se poštuje obveza osiguravanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi i životinja te zaštite okoliša. [Am. 28] |
| --- | --- |

(13a)

S ciljem boljeg promicanja postupaka ponovne uporabe vode, navođenje posebnih namjena u ovoj Uredbi ne bi trebalo spriječiti države članice da dozvole uporabu obnovljene vode u dodatne svrhe, uključujući u industrijske, rekreacijske i okolišne svrhe, pod uvjetom da države članice osiguraju da se poštuje obveza osiguravanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi i životinja te zaštite okoliša. [Am. 28]

| (14) | Kako bi se potaknulo povjerenje u ponovnu uporabu vode, javnosti bi trebalo pružati informacije. Stavljanje na raspolaganje
  jasnih, potpunih i ažuriranih
  informacija o ponovnoj uporabi vode trebalo bi omogućiti veću transparentnost i sljedivost, a moglo bi biti i od posebnog interesa za druga relevantna tijela na koja se odnosi konkretna ponovna uporaba vode.
  Kako bi potaknule ponovnu uporabu vode, države članice trebale bi se pobrinuti za to da se razviju informativne kampanje za podizanje osviještenosti koje su specifične i prilagođene različitim uključenim subjektima kako bi oni bili svjesni ciklusa komunalnih voda, potrebe za ponovnom uporabom vode i koristi koje proizlaze iz ponovne uporabe vode, potičući tako dionike da prihvate prakse ponovne uporabe vode i uključe se u njih. [Am. 29] |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se potaknulo povjerenje u ponovnu uporabu vode, javnosti bi trebalo pružati informacije. Stavljanje na raspolaganje
  jasnih, potpunih i ažuriranih
  informacija o ponovnoj uporabi vode trebalo bi omogućiti veću transparentnost i sljedivost, a moglo bi biti i od posebnog interesa za druga relevantna tijela na koja se odnosi konkretna ponovna uporaba vode.
  Kako bi potaknule ponovnu uporabu vode, države članice trebale bi se pobrinuti za to da se razviju informativne kampanje za podizanje osviještenosti koje su specifične i prilagođene različitim uključenim subjektima kako bi oni bili svjesni ciklusa komunalnih voda, potrebe za ponovnom uporabom vode i koristi koje proizlaze iz ponovne uporabe vode, potičući tako dionike da prihvate prakse ponovne uporabe vode i uključe se u njih. [Am. 29]

| (14a) | Obrazovanje i osposobljavanje krajnjih korisnika uključenih u poljoprivredno navodnjavanje od ključne su važnosti kao sastavnice provedbe i održavanja preventivnih mjera. Krajnji korisnici trebali bi biti u potpunosti informirani o odgovarajućoj uporabi obnovljene vode jer su oni posebno osjetljiva skupina. Trebalo bi primjenjivati niz preventivnih mjera za sprječavanje izloženost ljudi kao što su uporaba osobne zaštitne opreme, pranje ruku i osobna higijena. Nadzor pravilne primjene takvih mjera trebao bi biti dio ključnih zadaća upravljanja rizicima. [Am. 30] |
| --- | --- |

(14a)

Obrazovanje i osposobljavanje krajnjih korisnika uključenih u poljoprivredno navodnjavanje od ključne su važnosti kao sastavnice provedbe i održavanja preventivnih mjera. Krajnji korisnici trebali bi biti u potpunosti informirani o odgovarajućoj uporabi obnovljene vode jer su oni posebno osjetljiva skupina. Trebalo bi primjenjivati niz preventivnih mjera za sprječavanje izloženost ljudi kao što su uporaba osobne zaštitne opreme, pranje ruku i osobna higijena. Nadzor pravilne primjene takvih mjera trebao bi biti dio ključnih zadaća upravljanja rizicima. [Am. 30]

| (15) | Cilj je Direktive 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (26) zajamčiti pristup informacijama o okolišu u državama članicama u skladu s Konvencijom o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (27) (Aarhuška konvencija). Direktivom 2003/4/EZ utvrđuju se opsežne obveze povezane sa stavljanjem informacija o okolišu na raspolaganje na zahtjev i s aktivnim širenjem tih informacija. Direktiva 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (28) obuhvaća dijeljenje prostornih informacija, uključujući skupove podataka o raznim temama povezanima s okolišem. Važno je da se odredbama ove Uredbe koje se odnose na pristup informacijama i aranžmane za dijeljenje podataka ne stvara zaseban pravni režim, nego da se dopunjuju te direktive. Stoga se odredbama ove Uredbe o obavješćivanju javnosti i o informacijama o praćenju provedbe ne bi trebalo dovoditi u pitanje direktive 2003/4/EZ i 2007/2/EZ. |
| --- | --- |

(15)

Cilj je Direktive 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (26) zajamčiti pristup informacijama o okolišu u državama članicama u skladu s Konvencijom o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (27) (Aarhuška konvencija). Direktivom 2003/4/EZ utvrđuju se opsežne obveze povezane sa stavljanjem informacija o okolišu na raspolaganje na zahtjev i s aktivnim širenjem tih informacija. Direktiva 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (28) obuhvaća dijeljenje prostornih informacija, uključujući skupove podataka o raznim temama povezanima s okolišem. Važno je da se odredbama ove Uredbe koje se odnose na pristup informacijama i aranžmane za dijeljenje podataka ne stvara zaseban pravni režim, nego da se dopunjuju te direktive. Stoga se odredbama ove Uredbe o obavješćivanju javnosti i o informacijama o praćenju provedbe ne bi trebalo dovoditi u pitanje direktive 2003/4/EZ i 2007/2/EZ.

| (16) | Kako bi se postojeći minimalni zahtjevi i ključne zadaće upravljanja rizicima prilagodili znanstvenom i tehničkom napretku, Komisiji bi, u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, trebalo delegirati ovlast za donošenje akata o izmjeni minimalnih zahtjeva i ključnih zadaća upravljanja rizicima
  , ne dovodeći pritom u pitanje mogućnosti za ponovnu uporabu pravilno pročišćenih otpadnih voda
  . Osim toga, kako bi se osigurala visoka razina zaštite okoliša i zdravlja ljudi, Komisija bi trebala moći donositi delegirane akte kojima se utvrđuju tehničke specifikacije i time dopunjuju ključne zadaće upravljanja rizicima. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (29) Konkretno, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. [Am. 31] |
| --- | --- |

(16)

Kako bi se postojeći minimalni zahtjevi i ključne zadaće upravljanja rizicima prilagodili znanstvenom i tehničkom napretku, Komisiji bi, u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, trebalo delegirati ovlast za donošenje akata o izmjeni minimalnih zahtjeva i ključnih zadaća upravljanja rizicima
  , ne dovodeći pritom u pitanje mogućnosti za ponovnu uporabu pravilno pročišćenih otpadnih voda
  . Osim toga, kako bi se osigurala visoka razina zaštite okoliša i zdravlja ljudi, Komisija bi trebala moći donositi delegirane akte kojima se utvrđuju tehničke specifikacije i time dopunjuju ključne zadaće upravljanja rizicima. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (29) Konkretno, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. [Am. 31]

| (17) | Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje detaljnih pravila o formatu i predstavljanju informacija koje države članice trebaju pružati javnosti, o formatu i predstavljanju informacija o praćenju provedbe ove Uredbe koje trebaju pružati države članice te o formatu i predstavljanju informacija u pogledu pregleda na razini Unije koji sastavlja Europska agencija za okoliš. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (30). |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje detaljnih pravila o formatu i predstavljanju informacija koje države članice trebaju pružati javnosti, o formatu i predstavljanju informacija o praćenju provedbe ove Uredbe koje trebaju pružati države članice te o formatu i predstavljanju informacija u pogledu pregleda na razini Unije koji sastavlja Europska agencija za okoliš. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (30).

| (18) | Nadležna tijela trebala bi provjeravati usklađenost obnovljene vode s uvjetima navedenima u dozvoli. U slučaju neusklađenosti trebali bi zahtijevati od operatera postrojenja

  pogona
  za obnovu vode da poduzme potrebne mjere radi osiguravanja usklađenosti. Operateri postrojenja

  pogona
  za obnovu vode trebali bi odmah obustaviti sve isporuke obnovljene vode ako neusklađenost
  prekorači utvrđene maksimalne vrijednosti te zbog toga
  uzrokuje znatan rizik za okoliš ili za zdravlje ljudi.
  Nadležna tijela trebala bi blisko surađivati s krajnjim korisnicima kako bi se olakšala ponovna uporaba pravilno pročišćenih otpadnih voda. Nadležna tijela trebala bi kontrolirati i nadzirati opskrbu, skladištenje i uporabu obnovljene vode uzimajući u obzir relevantne rizike za zdravlje i okoliš. [Am. 32] |
| --- | --- |

(18)

Nadležna tijela trebala bi provjeravati usklađenost obnovljene vode s uvjetima navedenima u dozvoli. U slučaju neusklađenosti trebali bi zahtijevati od operatera postrojenja

  pogona
  za obnovu vode da poduzme potrebne mjere radi osiguravanja usklađenosti. Operateri postrojenja

  pogona
  za obnovu vode trebali bi odmah obustaviti sve isporuke obnovljene vode ako neusklađenost
  prekorači utvrđene maksimalne vrijednosti te zbog toga
  uzrokuje znatan rizik za okoliš ili za zdravlje ljudi.
  Nadležna tijela trebala bi blisko surađivati s krajnjim korisnicima kako bi se olakšala ponovna uporaba pravilno pročišćenih otpadnih voda. Nadležna tijela trebala bi kontrolirati i nadzirati opskrbu, skladištenje i uporabu obnovljene vode uzimajući u obzir relevantne rizike za zdravlje i okoliš. [Am. 32]

| (19) | Nadležna tijela trebala bi surađivati s drugim relevantnim tijelima u obliku razmjene informacija kako bi se osigurala usklađenost s relevantnim zahtjevima Unije i nacionalnim zahtjevima. |
| --- | --- |

(19)

Nadležna tijela trebala bi surađivati s drugim relevantnim tijelima u obliku razmjene informacija kako bi se osigurala usklađenost s relevantnim zahtjevima Unije i nacionalnim zahtjevima.

| (20) | Podaci koje dostavljaju države članice ključni su da bi se Komisiji omogućilo praćenje i ocjenjivanje učinkovitosti zakonodavstva u odnosu na ciljeve koje se nastoji ostvariti. |
| --- | --- |

(20)

Podaci koje dostavljaju države članice ključni su da bi se Komisiji omogućilo praćenje i ocjenjivanje učinkovitosti zakonodavstva u odnosu na ciljeve koje se nastoji ostvariti.

| (21) | U skladu sa stavkom 22. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Komisija bi trebala provesti evaluaciju ove Uredbe. Evaluacija bi se trebala temeljiti na pet kriterija, a to su djelotvornost, učinkovitost, relevantnost, usklađenost i dodana vrijednost EU-a, te bi trebala biti osnova za procjene učinka mogućih daljnjih mjera. |
| --- | --- |

(21)

U skladu sa stavkom 22. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Komisija bi trebala provesti evaluaciju ove Uredbe. Evaluacija bi se trebala temeljiti na pet kriterija, a to su djelotvornost, učinkovitost, relevantnost, usklađenost i dodana vrijednost EU-a, te bi trebala biti osnova za procjene učinka mogućih daljnjih mjera.

| (22) | U skladu s Aarhuškom konvencijom članovi zainteresirane javnosti trebali bi imati pristup pravosuđu kako bi pridonijeli zaštiti prava na život u okolišu koji je primjeren za zdravlje i dobrobit pojedinaca. |
| --- | --- |

(22)

U skladu s Aarhuškom konvencijom članovi zainteresirane javnosti trebali bi imati pristup pravosuđu kako bi pridonijeli zaštiti prava na život u okolišu koji je primjeren za zdravlje i dobrobit pojedinaca.

| (23) | Države članice trebale bi utvrditi pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenja odredaba ove Uredbe te osigurati njihovu provedbu. Te bi sankcije trebale biti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće. |
| --- | --- |

(23)

Države članice trebale bi utvrditi pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenja odredaba ove Uredbe te osigurati njihovu provedbu. Te bi sankcije trebale biti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće.

| (24) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno zaštitu okoliša i zdravlja ljudi, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svog opsega i učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(24)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno zaštitu okoliša i zdravlja ljudi, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svog opsega i učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (25) | Državama članicama treba osigurati dovoljno vremena da uspostave upravnu infrastrukturu potrebnu za primjenu ove Uredbe, kao i operaterima da se pripreme za primjenu novih pravila. |
| --- | --- |

(25)

Državama članicama treba osigurati dovoljno vremena da uspostave upravnu infrastrukturu potrebnu za primjenu ove Uredbe, kao i operaterima da se pripreme za primjenu novih pravila.

| (25a) | Kako bi se što više razvijala i promicala praksa ponovne uporabe ispravno pročišćenih otpadnih voda, Europska unija trebala bi podupirati istraživanja i razvoj u tom području kroz program Obzor Europa kako bi se zajamčilo znatno poboljšanje pouzdanosti ispravno pročišćenih otpadnih voda i održivih metoda uporabe. [Am. 33] |
| --- | --- |

(25a)

Kako bi se što više razvijala i promicala praksa ponovne uporabe ispravno pročišćenih otpadnih voda, Europska unija trebala bi podupirati istraživanja i razvoj u tom području kroz program Obzor Europa kako bi se zajamčilo znatno poboljšanje pouzdanosti ispravno pročišćenih otpadnih voda i održivih metoda uporabe. [Am. 33]

| (25b) | U cilju učinkovite zaštite okoliša i ljudskog zdravlja, države članice trebale bi u suradnji s dionicima uvesti kratkoročne, srednjoročne i dugoročne kontrole kvalitete tla. [Am. 34] |
| --- | --- |

(25b)

U cilju učinkovite zaštite okoliša i ljudskog zdravlja, države članice trebale bi u suradnji s dionicima uvesti kratkoročne, srednjoročne i dugoročne kontrole kvalitete tla. [Am. 34]

| (25c) | Ovom se Uredbom želi potaknuti održiva uporaba vode. Imajući u vidu taj cilj, Komisija bi trebala upotrebljavati programe Unije, uključujući program LIFE, za pružanje potpore lokalnim inicijativama za ponovnu uporabu ispravno pročišćenih otpadnih voda. [Am. 35] |
| --- | --- |

(25c)

Ovom se Uredbom želi potaknuti održiva uporaba vode. Imajući u vidu taj cilj, Komisija bi trebala upotrebljavati programe Unije, uključujući program LIFE, za pružanje potpore lokalnim inicijativama za ponovnu uporabu ispravno pročišćenih otpadnih voda. [Am. 35]

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet i svrha

1.   Ovom se Uredbom utvrđuju minimalni zahtjevi za kvalitetu
  obnovljene
  vode i praćenje te obveza izvršavanja ključnih zadaća upravljanja rizicima radi sigurne ponovne uporabe pročišćenih komunalnih otpadnih voda u kontekstu integriranog upravljanja vodama
  te se pridonosi ciljevima utvrđenima Direktivom 2000/60/EZ
  . [Am. 36]

2.   Svrha je ove Uredbe zajamčiti da je obnovljena voda sigurna za predviđenu uporabu, čime se osigurava visoka razina zaštite zdravlja ljudi i životinja te okoliša,
  a istodobno se
  na usklađen način u cijeloj Uniji rješava

  smanjuju štetni učinci upotrebe vodnih resursa i poboljšava učinkovitost, odgovara na
  pitanje nestašice vode
  , klimatskih promjena
  i 
  okolišnih ciljeva Unije te
  pritiska na vodne resurse koji iz toga proizlazi, te

  čime se
  pridonosi učinkovitom funkcioniranju

  uvođenju održivih rješenja u pogledu potrošnje vode, podupire prijelaz na kružno gospodarstvo, osigurava dugoročna konkurentnost Unije i učinkovito funkcioniranje
  unutarnjeg tržišta. [Am. 37]

2.a
     
  Države članice moraju osigurati da vodni resursi koji se upotrebljavaju za vodu za piće nisu kontaminirani obnovljenom vodom. [Am. 38]

Članak 2.

Područje primjene

Ova se Uredba primjenjuje na obnovljenu vodu namijenjenu za uporabu navedenu u odjeljku 1. Priloga I.

Ova se Uredba ne primjenjuje na pilot-projekte koji se odnose na ponovnu uporabu vode u postrojenjima za obnovu vode. [Am. 39]

Članak 3.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „nadležno tijelo” znači tijelo ili subjekt koji je odredila država članica za ispunjavanje obveza koje proizlaze iz ove Uredbe. |
| --- | --- |

1.

„nadležno tijelo” znači tijelo ili subjekt koji je odredila država članica za ispunjavanje obveza koje proizlaze iz ove Uredbe.

| 2. | „vodnogospodarsko tijelo” znači tijelo ili tijela utvrđena u skladu s člankom 3. stavkom 2. ili 3. Direktive 2000/60/EZ; |
| --- | --- |

2.

„vodnogospodarsko tijelo” znači tijelo ili tijela utvrđena u skladu s člankom 3. stavkom 2. ili 3. Direktive 2000/60/EZ;

| 3. | „krajnji korisnik” znači fizička ili pravna osoba koja

  ili javni ili privatni subjekt koji
  se koristi obnovljenom vodom
  za namjenu za koju je predviđena
  ; [Am. 40] |
| --- | --- |

3.

„krajnji korisnik” znači fizička ili pravna osoba koja

  ili javni ili privatni subjekt koji
  se koristi obnovljenom vodom
  za namjenu za koju je predviđena
  ; [Am. 40]

| 4. | „komunalne otpadne vode” znači komunalne otpadne vode kako su definirane u članku 2. stavku 1. Direktive 91/271/EEZ; |
| --- | --- |

4.

„komunalne otpadne vode” znači komunalne otpadne vode kako su definirane u članku 2. stavku 1. Direktive 91/271/EEZ;

| 4.a | „pročišćena otpadna voda” znači komunalne otpadne vode pročišćene u skladu sa zahtjevima utvrđenima Direktivom 91/271/EEZ; [Am. 41] |
| --- | --- |

4.a

„pročišćena otpadna voda” znači komunalne otpadne vode pročišćene u skladu sa zahtjevima utvrđenima Direktivom 91/271/EEZ; [Am. 41]

| 5. | „obnovljena voda” znači komunalne

  pročišćene
  otpadne vode pročišćene u skladu sa zahtjevima utvrđenima Direktivom 91/271/EEZ i dodatno pročišćene u postrojenju

  koje su rezultat dodatnog pročišćavanja u pogonu za obnovu vode, čime njihova kvaliteta postaje prikladna
  za obnovu vode

  predviđenu namjenu
  ; [Am. 42] |
| --- | --- |

5.

„obnovljena voda” znači komunalne

  pročišćene
  otpadne vode pročišćene u skladu sa zahtjevima utvrđenima Direktivom 91/271/EEZ i dodatno pročišćene u postrojenju

  koje su rezultat dodatnog pročišćavanja u pogonu za obnovu vode, čime njihova kvaliteta postaje prikladna
  za obnovu vode

  predviđenu namjenu
  ; [Am. 42]

| 5.a | „ponovna uporaba vode” znači uporaba obnovljene vode određene kvalitete koja je prikladna za namjenu utvrđenu u odjeljku 1. Priloga I., preko distribucijskog sustava, čime se djelomično ili potpunosti zamjenjuje uporaba površinskih ili podzemnih voda; [Am. 43] |
| --- | --- |

5.a

„ponovna uporaba vode” znači uporaba obnovljene vode određene kvalitete koja je prikladna za namjenu utvrđenu u odjeljku 1. Priloga I., preko distribucijskog sustava, čime se djelomično ili potpunosti zamjenjuje uporaba površinskih ili podzemnih voda; [Am. 43]

| 6. | „postrojenje

  pogon
  za obnovu vode” znači postrojenje

  dio postrojenja
  za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda ili drugo postrojenje

  drugi pogon
  u kojem se dodatno pročišćavaju komunalne otpadne vode koje ispunjuju zahtjeve utvrđene

  su prethodno pročišćene u skladu sa zahtjevima utvrđenima
  Direktivom 91/271/EEZ kako bi se proizvela
  obnovljena
  voda koja je prikladna za uporabu navedenu u odjeljku 1. Priloga I. ovoj Uredbi
  te uključuje svu infrastrukturu za skladištenje i svu infrastrukturu kojom se obnovljena voda prenosi u infrastrukturu za distribuciju obnovljene vode ili isporučuje krajnjem korisniku
  ; [Am. 44] |
| --- | --- |

6.

„postrojenje

  pogon
  za obnovu vode” znači postrojenje

  dio postrojenja
  za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda ili drugo postrojenje

  drugi pogon
  u kojem se dodatno pročišćavaju komunalne otpadne vode koje ispunjuju zahtjeve utvrđene

  su prethodno pročišćene u skladu sa zahtjevima utvrđenima
  Direktivom 91/271/EEZ kako bi se proizvela
  obnovljena
  voda koja je prikladna za uporabu navedenu u odjeljku 1. Priloga I. ovoj Uredbi
  te uključuje svu infrastrukturu za skladištenje i svu infrastrukturu kojom se obnovljena voda prenosi u infrastrukturu za distribuciju obnovljene vode ili isporučuje krajnjem korisniku
  ; [Am. 44]

| 7. | „operater postrojenja

  pogona
  za obnovu vode” znači fizička ili pravna osoba koja upravlja radom postrojenja

  pogona
  za obnovu vode ili ga kontrolira; [Am. 45] |
| --- | --- |

7.

„operater postrojenja

  pogona
  za obnovu vode” znači fizička ili pravna osoba koja upravlja radom postrojenja

  pogona
  za obnovu vode ili ga kontrolira; [Am. 45]

| 7.a | „infrastruktura za distribuciju obnovljene vode” znači sustav namjenskih cjevovoda i crpki, ili druge namjenske opreme za prijenos, namijenjen za isporuku obnovljene vode krajnjem korisniku, što uključuje i sve pogone za ujednačavanje, daljnje pročišćavanje i skladištenje koji su izvan pogona za obnovu vode; [Am. 46] |
| --- | --- |

7.a

„infrastruktura za distribuciju obnovljene vode” znači sustav namjenskih cjevovoda i crpki, ili druge namjenske opreme za prijenos, namijenjen za isporuku obnovljene vode krajnjem korisniku, što uključuje i sve pogone za ujednačavanje, daljnje pročišćavanje i skladištenje koji su izvan pogona za obnovu vode; [Am. 46]

| 7.b | „operater za distribuciju obnovljene vode” znači fizička ili pravna osoba koja upravlja infrastrukturom za distribuciju obnovljene vode ili je kontrolira; [Am. 47] |
| --- | --- |

7.b

„operater za distribuciju obnovljene vode” znači fizička ili pravna osoba koja upravlja infrastrukturom za distribuciju obnovljene vode ili je kontrolira; [Am. 47]

| 7.c | „infrastruktura za skladištenje obnovljene vode” znači sustav namjenskih prostora za skladištenje koji su namijenjeni skladištenju obnovljene vode; [Am. 48] |
| --- | --- |

7.c

„infrastruktura za skladištenje obnovljene vode” znači sustav namjenskih prostora za skladištenje koji su namijenjeni skladištenju obnovljene vode; [Am. 48]

| 7.d | „operater za skladištenje obnovljene vode” znači fizička ili pravna osoba koja upravlja infrastrukturom za skladištenje obnovljene vode ili je kontrolira; [Am. 49] |
| --- | --- |

7.d

„operater za skladištenje obnovljene vode” znači fizička ili pravna osoba koja upravlja infrastrukturom za skladištenje obnovljene vode ili je kontrolira; [Am. 49]

| 8. | „opasnost” znači biološki, kemijski, fizički ili radiološki agens koji može uzrokovati štetu ljudima, životinjama, usjevima ili biljkama, ostaloj kopnenoj bioti, vodenoj bioti, tlu ili općem okolišu; |
| --- | --- |

8.

„opasnost” znači biološki, kemijski, fizički ili radiološki agens koji može uzrokovati štetu ljudima, životinjama, usjevima ili biljkama, ostaloj kopnenoj bioti, vodenoj bioti, tlu ili općem okolišu;

| 9. | „rizik” znači vjerojatnost da će utvrđene opasnosti prouzročiti štetu tijekom određenog vremenskog okvira, uključujući i težinu posljedica; |
| --- | --- |

9.

„rizik” znači vjerojatnost da će utvrđene opasnosti prouzročiti štetu tijekom određenog vremenskog okvira, uključujući i težinu posljedica;

| 10. | „upravljanje rizicima” sustavno je upravljanje kojim se stalno osigurava sigurnost ponovne uporabe vode u određenom kontekstu; |
| --- | --- |

10.

„upravljanje rizicima” sustavno je upravljanje kojim se stalno osigurava sigurnost ponovne uporabe vode u određenom kontekstu;

| 11. | „preventivna mjera” znači svaka

  odgovarajuća
  radnja ili aktivnost kojom se može spriječiti ili ukloniti rizik za zdravlje ili okoliš ili ga smanjiti na prihvatljivu razinu; [Am. 50] |
| --- | --- |

11.

„preventivna mjera” znači svaka

  odgovarajuća
  radnja ili aktivnost kojom se može spriječiti ili ukloniti rizik za zdravlje ili okoliš ili ga smanjiti na prihvatljivu razinu; [Am. 50]

| 11.a | „točka usklađenosti” znači točka u kojoj operater pogona za obnovu vode isporučuje obnovljenu vodu sljedećem subjektu u lancu; [Am. 51] |
| --- | --- |

11.a

„točka usklađenosti” znači točka u kojoj operater pogona za obnovu vode isporučuje obnovljenu vodu sljedećem subjektu u lancu; [Am. 51]

| 11.b | „mikroonečišćivač” znači nepoželjna tvar čija se prisutnost u okolišu može otkriti u vrlo niskoj koncentraciji, kako je navedeno u Prilogu VIII. Direktivi 2000/60/EZ. [Am. 52] |
| --- | --- |

11.b

„mikroonečišćivač” znači nepoželjna tvar čija se prisutnost u okolišu može otkriti u vrlo niskoj koncentraciji, kako je navedeno u Prilogu VIII. Direktivi 2000/60/EZ. [Am. 52]

Članak 4.

Obveze operatera postrojenja


  pogona

  za obnovu vode u pogledu kvalitete vode
  [Am. 53]

1.   Operateri postrojenja

  pogona
  za obnovu vode osiguravaju da obnovljena voda namijenjena uporabi navedenoj u odjeljku 1. Priloga I. na izlazu iz postrojenja za obnovu vode (točka

  točki
  usklađenosti) ispunjuje

  ispunjava
  sljedeće:

| (a) | minimalne zahtjeve za kvalitetu vode utvrđene u odjeljku 2. Priloga I.; |
| --- | --- |

(a)

minimalne zahtjeve za kvalitetu vode utvrđene u odjeljku 2. Priloga I.;

| (b) | sve dodatne uvjete koje je nadležno tijelo utvrdilo u odgovarajućoj dozvoli u skladu s člankom 7. stavkom 3. točkama (b) i (c) u pogledu kvalitete vode. [Am. 54] |
| --- | --- |

(b)

sve dodatne uvjete koje je nadležno tijelo utvrdilo u odgovarajućoj dozvoli u skladu s člankom 7. stavkom 3. točkama (b) i (c) u pogledu kvalitete vode. [Am. 54]

2.   Radi osiguravanja usklađenosti sa zahtjevima i uvjetima iz stavka 1. operater postrojenja za obnovu vode prati kvalitetu vode u skladu sa sljedećim:

| (a) | odjeljkom 2. Priloga I.; |
| --- | --- |

(a)

odjeljkom 2. Priloga I.;

| (b) | svim dodatnim uvjetima koje je nadležno tijelo utvrdilo u odgovarajućoj dozvoli u skladu s člankom 7. stavkom 3. točkama (b) i (c) u pogledu praćenja. |
| --- | --- |

(b)

svim dodatnim uvjetima koje je nadležno tijelo utvrdilo u odgovarajućoj dozvoli u skladu s člankom 7. stavkom 3. točkama (b) i (c) u pogledu praćenja.

2.a
     
  Operateri pogona za obnovu vode također osiguravaju da se u pogonu za obnovu vode u potpunosti provode barem mjere upravljanja rizicima utvrđene u planu upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode iz članka 5. stavka - 1. [Am. 55]

| 2.b | Nakon točke usklađenosti, odgovornost za kvalitetu vode više ne snosi operater pogona za obnovu vode, već ona prelazi na sljedećeg subjekta u lancu. [Am. 56] |
| --- | --- |

2.b

3.   Komisija je ovlaštena da u skladu s člankom 14. donese delegirane akte o izmjeni ove Uredbe kako bi minimalne zahtjeve utvrđene u odjeljku 2. Priloga I. prilagodila tehničkom i znanstvenom napretku.
  [Am. 57]

Članak 4.a

Obveze operatera za distribuciju obnovljene vode, operatera za skladištenje obnovljene vode i krajnjih korisnika

1.
     
  Operater za distribuciju obnovljene vode održava razinu kvalitete obnovljene vode u okviru infrastrukture za distribuciju obnovljene vode barem na jednakoj razini kvalitete kao što je utvrđeno u odjeljku 2. Priloga I. Operater za distribuciju obnovljene vode također osigurava da se u okviru infrastrukture za distribuciju obnovljene vode u potpunosti provode barem mjere upravljanja rizicima utvrđene u planu upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode iz članka 5. stavka - 1.

Pri izdavanju dozvole u skladu s člankom 7., nadležno tijelo može zahtijevati da se poduzmu dodatne mjere upravljanja rizicima kada je riječ o zadaćama koje obavlja operater za distribuciju obnovljene vode te utvrditi dodatne zahtjeve i preventivne mjere koje su potrebne u skladu s točkama (b) i (c) Priloga II.

2.
     
  Operater za skladištenje obnovljene vode održava razinu kvalitete obnovljene vode u okviru infrastrukture za skladištenje obnovljene vode barem na istoj razini kvalitete kao što je utvrđeno u odjeljku 2. Priloga I. Operater za skladištenje obnovljene vode također osigurava da se u okviru infrastrukture za skladištenje obnovljene vode u potpunosti provode barem mjere upravljanja rizicima utvrđene u planu upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode iz članka 5. stavka - 1.

Pri izdavanju dozvole u skladu s člankom 7., nadležno tijelo može zahtijevati da se poduzmu dodatne mjere upravljanja rizicima kada je riječ o zadaćama koje obavlja operater za skladištenje obnovljene vode te utvrditi dodatne zahtjeve i preventivne mjere koje su potrebne u skladu s točkama (b) i (c) Priloga II.

3.
     
  Kvaliteta obnovljene vode koju koriste krajnji korisnici mora biti barem na istoj razini kvalitete kao što je utvrđeno u odjeljku 2. Priloga I. Nadležno tijelo može predvidjeti dodatne zahtjeve u vezi s obvezama krajnjih korisnika uz one navedene u odjeljku 2. Priloga I.

4.
     
  Komisija izrađuje smjernice kako bi pomogla nadležnim tijelima u provedbi zahtjeva koji se odnose na kontrolu i praćenje proizvodnje, distribucije, skladištenja i uporabe obnovljene vode. [Am. 58]

Članak 5.

Upravljanje rizicima

-1.
     
  Operater pogona za obnovu vode u suradnji s relevantnim subjektima iz stavka 1. ovog članka sastavlja plan upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode. Plan upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode temelji se na ključnim zadaćama upravljanja rizicima utvrđenima u točki (a) Priloga II. te se u njemu određuju dodatni zahtjevi povrh onih navedenih u Prilogu I. u skladu s točkom (b) Priloga II., i utvrđuju opasnosti, rizici i odgovarajuće preventivne mjere u skladu s točkom (c) Priloga II. [Am. 59]

1.   Za potrebe
  osiguravanja sigurne
  proizvodnje
  , distribucije, skladištenja
  i isporuke

  uporabe
  obnovljene vode operater postrojenja za obnovu vode upravlja rizicima

  , nadležno tijelo nadzire upravljanje rizikom
  uz savjetovanje sa sljedećim dionicima: [Am. 60]

| (a) | operaterom uređaja

  jednog ili više postrojenja
  za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda koji isporučuje
  pročišćenu otpadnu
  vodu postrojenju

  pogonu
  za obnovu vode, ili više takvih uređaja,

  u skladu sa zahtjevom za kvalitetu iz Direktive 91/271/EEZ
  ako se razlikuje od operatera predmetnog postrojenja

  pogona
  za obnovu vode; [Am. 61] |
| --- | --- |

(a)

operaterom uređaja

  jednog ili više postrojenja
  za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda koji isporučuje
  pročišćenu otpadnu
  vodu postrojenju

  pogonu
  za obnovu vode, ili više takvih uređaja,

  u skladu sa zahtjevom za kvalitetu iz Direktive 91/271/EEZ
  ako se razlikuje od operatera predmetnog postrojenja

  pogona
  za obnovu vode; [Am. 61]

| (aa) | operaterom pogona za obnovu vode; [Am. 62] |
| --- | --- |

(aa)

operaterom pogona za obnovu vode; [Am. 62]

| (ab) | operaterom za distribuciju obnovljene vode; [Am. 63] |
| --- | --- |

(ab)

operaterom za distribuciju obnovljene vode; [Am. 63]

| (ac) | operaterom za skladištenje obnovljene vode; [Am. 64] |
| --- | --- |

(ac)

operaterom za skladištenje obnovljene vode; [Am. 64]

| (b) | krajnjim korisnikom ili korisnicima; |
| --- | --- |

(b)

krajnjim korisnikom ili korisnicima;

| (c) | svakom drugom strankom za koju operater postrojenja za obnovu vode

  nadležno tijelo
  smatra da je relevantna. [Am. 65] |
| --- | --- |

(c)

svakom drugom strankom za koju operater postrojenja za obnovu vode

  nadležno tijelo
  smatra da je relevantna. [Am. 65]

2.   Operater postrojenja

  pogona
  za obnovu vode izrađuje plan upravljanja rizicima

  , operater za distribuciju obnovljene vode i operater
  za ponovnu uporabu

  skladištenje obnovljene
  vode na temelju ključnih zadaća

  provode barem zadaće
  upravljanja rizicima utvrđenih u Prilogu II. U planu upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode predlažu se dodatni zahtjevi, uz one utvrđene u Prilogu I., koji su potrebni za dodatno ublažavanje rizika te se, među ostalim, utvrđuju opasnosti, rizici i odgovarajuće preventivne mjere.

  koje su utvrđene u planu upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode iz stavka - 1. Metode upravljanja rizicima koje upotrebljavaju operater pogona za obnovu vode, operater za distribuciju obnovljene vode i operater za skladištenje obnovljene vode temelje se na međunarodno priznatim metodologijama. [Am. 66]

2.a
     
  U relevantnoj dozvoli koja se odobrava u skladu s člankom 7. nadležno tijelo može odrediti različite zadaće i odgovornosti različitih subjekata uključenih u plan upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode. [Am. 67]

2.b
     
  Ako je vrsta poljoprivredne kulture koja će se navodnjavati namijenjena stavljanju na tržište u više različitih oblika i spada u različite razrede kvalitete obnovljene vode, operater pogona za obnovu vode mora poljoprivredniku isporučiti vodu čiji je razred kvalitete najviši među tim razredima kvalitete. [Am. 68]

3.   Komisija je ovlaštena da u skladu s člankom 14. donese delegirane akte o izmjeni ove Uredbe kako bi ključne zadaće upravljanja rizicima koje su utvrđene u Priloga II. prilagodila tehničkom i znanstvenom napretku.
  [Am. 69]

Komisija je isto tako ovlaštena da u skladu s člankom 14. donese delegirane akte o dopuni ove Uredbe kako bi utvrdila tehničke specifikacije ključnih zadaća upravljanja rizicima koje su utvrđene u Prilogu II. [Am. 70]

Komisija do ... [1 godina nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] donosi delegirane akte u skladu s člankom 14. kako bi dopunila ovu Uredbu uvođenjem metodologije za mjerenje prisutnosti mikroplastike u obnovljenoj vodi koja može podlijegati dodatnim zahtjevima na temelju procjene rizika iz točke 4. Priloga II. [Am. 133]

3.a
     
  Ako krajnji korisnik sumnja da voda uskladištena u skladu s odredbama iz članka 4.a stavka 2. ne ispunjava minimalne zahtjeve utvrđene ovom Uredbom, on mora:

| (a) | odmah o tome obavijestiti relevantno zdravstveno tijelo te mu prema potrebi dostaviti sve dostupne informacije; |
| --- | --- |

(a)

odmah o tome obavijestiti relevantno zdravstveno tijelo te mu prema potrebi dostaviti sve dostupne informacije;

| (b) | potpuno surađivati s relevantnim nadležnim tijelom radi provjere i utvrđivanja razloga za sumnju i mogućeg postojanja nedopuštenih tvari ili vrijednosti iz tablica 2. i 4. odjeljka 2. Priloga I. [Am. 71] |
| --- | --- |

(b)

potpuno surađivati s relevantnim nadležnim tijelom radi provjere i utvrđivanja razloga za sumnju i mogućeg postojanja nedopuštenih tvari ili vrijednosti iz tablica 2. i 4. odjeljka 2. Priloga I. [Am. 71]

Članak 6.

Zahtjev za izdavanje dozvole za isporuku


  proizvodnju, distribuciju i skladištenje

  obnovljene vode
  [Am. 72]

1.   Za svaku isporuku

  proizvodnju, distribuciju i skladištenje
  obnovljene vode namijenjene uporabi navedenoj u odjeljku 1. Priloga I. potrebna je dozvola. [Am. 73]

2.   Operater
  pogona za obnovu vode
  podnosi zahtjev za izdavanje dozvole iz stavka 1. ili za izmjenu postojeće dozvole nadležnom tijelu države članice u kojoj postrojenje

  pogon
  za obnovu vode radi ili je planirano da će raditi. [Am. 74]

3.   Zahtjev sadržava sljedeće:

| (a) | plan upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode izrađen u skladu s člankom 5

  sa stavkom - 1
  . stavkom 2

  članka 5
  .; [Am. 75] |
| --- | --- |

(a)

plan upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode izrađen u skladu s člankom 5

  sa stavkom - 1
  . stavkom 2

  članka 5
  .; [Am. 75]

| (aa) | najnovije dostupne podatke kojima se dokazuje usklađenosti pročišćenih otpadnih voda u smislu Direktive 91/271/EEZ u postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda iz kojeg potječe voda namijenjena za obnovu; [Am. 76] |
| --- | --- |

(aa)

najnovije dostupne podatke kojima se dokazuje usklađenosti pročišćenih otpadnih voda u smislu Direktive 91/271/EEZ u postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda iz kojeg potječe voda namijenjena za obnovu; [Am. 76]

| (b) | opis načina na koji će operater postrojenja

  pogona
  za obnovu vode
  na točki usklađenosti
  poštovati minimalne zahtjeve za kvalitetu vode i praćenje utvrđene u odjeljku 2. Priloga I.; [Am. 77] |
| --- | --- |

(b)

opis načina na koji će operater postrojenja

  pogona
  za obnovu vode
  na točki usklađenosti
  poštovati minimalne zahtjeve za kvalitetu vode i praćenje utvrđene u odjeljku 2. Priloga I.; [Am. 77]

| (c) | opis načina na koji će operater postrojenja

  pogona
  za obnovu vode
  na točki usklađenosti
  poštovati dodatne zahtjeve predložene u planu upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode. [Am. 78] |
| --- | --- |

(c)

opis načina na koji će operater postrojenja

  pogona
  za obnovu vode
  na točki usklađenosti
  poštovati dodatne zahtjeve predložene u planu upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode. [Am. 78]

3.a
     
  Operater za distribuciju obnovljene vode podnosi zahtjev za izdavanje dozvole iz stavka 1. ili za izmjenu postojeće dozvole nadležnom tijelu države članice u kojoj je infrastruktura za distribuciju obnovljene vode u upotrebi ili je planirano da će biti u upotrebi. Zahtjev za izdavanje dozvole uključuje opis načina na koji će operater za distribuciju obnovljene vode ispunjavati obveze utvrđene u članku 4.a stavku 1. [Am. 79]

3.b
     
  Operater za skladištenje obnovljene vode podnosi zahtjev za izdavanje dozvole iz stavka 1. ili za izmjenu postojeće dozvole nadležnom tijelu države članice u kojoj je infrastruktura za skladištenje obnovljene vode u upotrebi ili je planirano da će biti u upotrebi. Zahtjev za izdavanje dozvole uključuje opis načina na koji će operater za skladištenje obnovljene vode ispunjavati obveze utvrđene u članku 4.a stavku 2. [Am. 80]

Članak 7.

Izdavanje dozvole

1.   Za potrebe ocjenjivanja zahtjeva nadležno se tijelo prema potrebi savjetuje i razmjenjuje informacije s:

| (a) | drugim relevantnim tijelima iste države članice, a posebno s vodnogospodarskim tijelom

  i zdravstvenim tijelima
  ako ono nije

  ona nisu
  ujedno i nadležno tijelo; [Am. 81] |
| --- | --- |

(a)

drugim relevantnim tijelima iste države članice, a posebno s vodnogospodarskim tijelom

  i zdravstvenim tijelima
  ako ono nije

  ona nisu
  ujedno i nadležno tijelo; [Am. 81]

| (b) | kontaktnim točkama u državama članicama na koje bi to moglo imati utjecaja, koje su određene u skladu s člankom 9. stavkom 1. |
| --- | --- |

(b)

kontaktnim točkama u državama članicama na koje bi to moglo imati utjecaja, koje su određene u skladu s člankom 9. stavkom 1.

2.   Nadležno tijelo u roku od tri mjeseca od zaprimanja potpunog zahtjeva kako je navedeno u članku 6. stavku 3. točki (a)

  stavcima 2., 3., 3.a i 3.b članka 6. ocjenjuje zahtjev, uz odgovarajuću znanstvenu podršku, te
  odlučuje o izdavanju
  ili odbijanju izdavanja
  dozvole. Ako je zbog složenosti zahtjeva nadležnom tijelo potrebno više vremena za odlučivanje, o tome
  bez odgađanja
  obavješćuje podnositelja zahtjeva i navodi očekivani datum izdavanja
  ili odbijanja izdavanja
  dozvole te razloge za produljenje razdoblja odlučivanja.
  Nadležno tijelo u svakom slučaju donosi odluku najkasnije šest mjeseci nakon primitka potpunog zahtjeva iz stavaka 2., 3., 3.a i 3.b članka 6. [Am. 82]

3.   Ako nadležno tijelo odluči izdati dozvolu, ono utvrđuje uvjete koji se primjenjuju, a koji, prema potrebi, uključuju sljedeće:

| (a) | uvjete u pogledu minimalnih zahtjeva za kvalitetu vode i praćenje utvrđene u odjeljku 2. Priloga I.; |
| --- | --- |

(a)

uvjete u pogledu minimalnih zahtjeva za kvalitetu vode i praćenje utvrđene u odjeljku 2. Priloga I.;

| (b) | uvjete u pogledu dodatnih zahtjeva predloženih u planu upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode; |
| --- | --- |

(b)

uvjete u pogledu dodatnih zahtjeva predloženih u planu upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode;

| (c) | sve ostale uvjete koji su potrebni za daljnje ublažavanje

  uklanjanje
  svih neprihvatljivih rizika za zdravlje ljudi i životinja te za okoliš. [Am. 83] |
| --- | --- |

(c)

sve ostale uvjete koji su potrebni za daljnje ublažavanje

  uklanjanje
  svih neprihvatljivih rizika za zdravlje ljudi i životinja te za okoliš. [Am. 83]

3.a
     
  Ako uvjeti ekvivalentni onima iz točaka (a) do (c) stavka 3. nisu već uključeni u plan upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode iz članka 5., nadležno tijelo bez odgode ažurira plan. [Am. 84]

4.   Dozvola se redovito preispituje, a najmanje svakih pet godina te se prema potrebi mijenja.

Članak 8.

Provjera usklađenosti

1.   Nadležno tijelo provjerava usklađenost obnovljene vode s uvjetima utvrđenima u dozvoli na točki usklađenosti

  izdanoj u skladu s člankom 7
  . Provjera usklađenosti provodi se: [Am. 85]

| (a) | provjerama na terenu; |
| --- | --- |

(a)

provjerama na terenu;

| (b) | upotrebom podataka o praćenju dobivenima u skladu s ovom Uredbom i direktivama 91/271/EEZ i 2000/60/EZ; |
| --- | --- |

(b)

upotrebom podataka o praćenju dobivenima u skladu s ovom Uredbom i direktivama 91/271/EEZ i 2000/60/EZ;

| (c) | na neki drugi primjeren način. |
| --- | --- |

(c)

na neki drugi primjeren način.

2.   U slučaju neusklađenosti nadležno tijelo od operatera postrojenja

  pogona
  za obnovu vode
  , operatera za distribuciju obnovljene vode ili operatera za skladištenje obnovljene vode, prema potrebi,
  zahtijeva da odmah poduzme sve potrebne mjere kako bi
  odmah
  ponovno uspostavio usklađenost
  te da o tome odmah obavijesti krajnje korisnike na koje to utječe
  . [Am. 86]

3.   Ako neusklađenost uzrokuje znatan rizik za okoliš ili za zdravlje ljudi

  pojedinačna vrijednost bilo kojeg parametra prekoračuje minimalne zahtjeve za kvalitetu vode navedene u točki (a) odjeljka 2. Priloga I.
  , operater postrojenja

  pogona
  za obnovu vode odmah obustavlja svaku daljnju isporuku obnovljene vode. sve dok nadležno

  Nadležno
  tijelo ne utvrdi

  može utvrditi
  da je usklađenost ponovno uspostavljena
  tek nakon što se pojedinačna vrijednost jednog ili više parametara koji su prekoračili minimalne zahtjeve za kvalitete vode spustila ispod maksimalne dozvoljene vrijednosti u najmanje tri uzastopne provjere
  . [Am. 87]

4.   U slučaju incidenta koji utječe na usklađenost sa uvjetima dozvole, operater postrojenja

  pogona
  za obnovu vode
  , operater za distribuciju obnovljene vode ili operater za skladištenje obnovljene vode, prema potrebi,
  odmah o tome obavješćuje nadležno tijelo i krajnje korisnike na koji

  koje
  bi to moglo utjecati te nadležnom tijelu dostavlja informacije potrebne za procjenu učinaka tog incidenta. [Am. 88]

4.a
     
  Nakon izdavanja dozvole u skladu s člankom 7., nadležno tijelo redovito provjerava pridržava li se operater pogona za obnovu vode, operater za distribuciju obnovljene vode ili operater za skladištenje obnovljene vode mjera koje su utvrđene u planu upravljanja rizicima za ponovnu uporabu vode. [Am. 89]

4.b
     
  U slučaju da je obnovljena voda na točki usklađenosti neusklađena i da zatim distribucijom i skladištenjem te neusklađene obnovljene vode dođe do kontaminacije tla ili poljoprivrednih proizvoda, uz opasnost po zdravlje i okoliš, odgovornost snosi operater pogona za obnovu vode i dužan je nadoknaditi štetu. [Am. 134]

Članak 9.

Suradnja među državama članicama

1.   Države članice određuju kontaktnu točku koja će, prema potrebi, surađivati s kontaktnim točkama i nadležnim tijelima drugih država članica. Uloga je kontaktnih točaka pružanje pomoći na zahtjev i koordiniranje komunikacije između nadležnih tijela. Konkretno, kontaktne točke zaprimaju i šalju zahtjeve za pomoć.

2.   Države članice bez nepotrebnog odgađanja odgovaraju na zahtjeve za pomoć.

Članak 9.a

Informativne kampanje za podizanje osviještenosti

1.
     
  Države članice izrađuju kampanje za informiranje i podizanje razine osviještenosti potencijalnih krajnjih korisnika, uključujući građane, o sigurnosti ponovne uporabe vode i uštedama vodnih resursa koji proizlaze iz ponovne uporabe vode.

2.
     
  Države članice isto tako izrađuju informativne kampanje namijenjene poljoprivrednicima kako bi se osiguralo da oni na optimalan način koriste obnovljenu vodu na poljoprivrednim kulturama, a kako bi se izbjegli negativni učinci njenog korištenja na zdravlje i okoliš. [Am. 91]

Članak 10.

Obavješćivanje javnosti

1.   Ne dovodeći u pitanje direktive 2003/4/EZ i 2007/2/EZ
  te članak 9. stavak 4. Direktive 2000/60/EZ
  , države članice osiguravaju da su javnosti na internetu dostupne

  ili na druge načine koji su jednostavni za upotrebu stavljene na raspolaganje
  dostatne
  , ažurirane
  i ažurirane

  dostupne
  informacije o ponovnoj uporabi vode
  , pri čemu se poštuju pravila o zaštiti podataka
  . Te informacije uključuju sljedeće: [Am. 92]

| (a) | količinu i kvalitetu obnovljene vode isporučene u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(a)

količinu i kvalitetu obnovljene vode isporučene u skladu s ovom Uredbom;

| (aa) | postotak uporabe obnovljene vode u odnosu na ukupnu količinu slatke vode upotrijebljene za namijene obuhvaćene ovom Uredbom; [Am. 93] |
| --- | --- |

(aa)

postotak uporabe obnovljene vode u odnosu na ukupnu količinu slatke vode upotrijebljene za namijene obuhvaćene ovom Uredbom; [Am. 93]

| (b) | postotak obnovljene vode koja je u državi članici isporučena u skladu s ovom Uredbom u odnosu na ukupnu količinu pročišćenih komunalnih otpadnih voda; |
| --- | --- |

(b)

postotak obnovljene vode koja je u državi članici isporučena u skladu s ovom Uredbom u odnosu na ukupnu količinu pročišćenih komunalnih otpadnih voda;

| (ba) | postotak obnovljene vode koja je u državi članici isporučena u skladu s ovom Uredbom u odnosu na ukupnu količinu komunalnih otpadnih voda koja se može pročistiti [Am. 94] |
| --- | --- |

(ba)

postotak obnovljene vode koja je u državi članici isporučena u skladu s ovom Uredbom u odnosu na ukupnu količinu komunalnih otpadnih voda koja se može pročistiti [Am. 94]

| (c) | dozvole koje su izdane ili izmijenjene u skladu s ovom Uredbom, uključujući uvjete koje su utvrdila nadležna tijela u skladu s člankom 7. stavkom 3.; |
| --- | --- |

(c)

dozvole koje su izdane ili izmijenjene u skladu s ovom Uredbom, uključujući uvjete koje su utvrdila nadležna tijela u skladu s člankom 7. stavkom 3.;

| (d) | rezultate provjere usklađenosti provedene u skladu s člankom 8. stavkom 1.; |
| --- | --- |

(d)

rezultate provjere usklađenosti provedene u skladu s člankom 8. stavkom 1.;

| (e) | kontaktne točke određene u skladu s člankom 9. stavkom 1. |
| --- | --- |

(e)

kontaktne točke određene u skladu s člankom 9. stavkom 1.

2.   Informacije iz stavka 1. ažuriraju se najmanje jednom godišnje.

2.a
     
  U skladu s Uredbom (EZ) br. 852/2004, kojom se utvrđuju opća pravila za subjekte u prehrambenom sektoru, i kojom su obuhvaćeni proizvodnja, prerada, distribucija i stavljanje na tržište hrane namijenjene za prehranu ljudi, nadležna tijela obavještavaju korisnike o maksimalnom udjelu hranjivih tvari u isporučenoj ispravno pročišćenoj otpadnoj vodi kako bi se korisnici, uključujući poljoprivrednike, mogli uvjeriti da je u skladu s razinama hranjivih tvari utvrđenima relevantnim pravilima Unije. [Am. 95]

3.   Komisija može provedbenim aktima utvrditi detaljna pravila u pogledu formata i predstavljanja informacija koje treba pružiti u skladu sa stavkom 1. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 15.
  [Am. 96]

Članak 11.

Informacije o praćenju provedbe

1.   Ne dovodeći u pitanje direktive 2003/4/EZ i 2007/2/EZ, svaka država članica uz potporu Europske agencije za okoliš:

| (a) | do ... [tri

  četiri
  godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] uspostavlja i objavljuje, a potom svakih šest godina ažurira skup podataka koji sadržava informacije o ishodu provjere usklađenosti provedene u skladu s člankom 8. stavkom 1. te ostale informacije koje na internetu trebaju biti dostupne javnosti u skladu s člankom 10.; [Am. 97] |
| --- | --- |

(a)

do ... [tri

  četiri
  godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] uspostavlja i objavljuje, a potom svakih šest godina ažurira skup podataka koji sadržava informacije o ishodu provjere usklađenosti provedene u skladu s člankom 8. stavkom 1. te ostale informacije koje na internetu trebaju biti dostupne javnosti u skladu s člankom 10.; [Am. 97]

| (b) | uspostavlja, objavljuje i zatim svake godine ažurira skup podataka koji sadržava informacije o slučajevima neusklađenosti s uvjetima utvrđenima u dozvoli, koje su prikupljene u skladu s člankom 8. stavkom 1., te informacije o mjerama poduzetima u skladu s člankom 8. stavcima 2. i 3. |
| --- | --- |

(b)

uspostavlja, objavljuje i zatim svake godine ažurira skup podataka koji sadržava informacije o slučajevima neusklađenosti s uvjetima utvrđenima u dozvoli, koje su prikupljene u skladu s člankom 8. stavkom 1., te informacije o mjerama poduzetima u skladu s člankom 8. stavcima 2. i 3.

2.   Države članice osiguravaju da Komisija, Europska agencija za okoliš i Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti imaju pristup skupovima podataka iz stavka 1.

3.   Na temelju podataka iz stavka 1. Europska agencija za okoliš redovito ili na zahtjev Komisije izrađuje, objavljuje i ažurira pregled na razini Unije koji, prema potrebi, sadržava pokazatelje učinka, rezultata i utjecaja ove Uredbe, karte i izvješća država članica.

4.   Komisija može provedbenim aktima utvrditi detaljna pravila u pogledu formata i predstavljanja informacija koje treba pružiti u skladu sa stavkom 1., kao i detaljna pravila u pogledu formata i predstavljanja pregleda na razini Unije iz stavka 3. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 15.

Članak 12.

Pristup pravosuđu

1.   Države članice osiguravaju da fizičke ili pravne osobe i njihova udruženja, organizacije ili skupine, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili praksom, imaju pristup postupku preispitivanja pred sudom ili nekim drugim zakonski utemeljenim neovisnim i nepristranim tijelom kako bi osporili materijalnu ili proceduralnu zakonitost neke odluke, čina ili propusta povezanih s provedbom članaka od 4. do 8. kad je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | imaju dovoljan interes; |
| --- | --- |

(a)

imaju dovoljan interes;

| (b) | mogu dokazati povredu prava, ako se to upravno-postupovnim pravom relevantne države članice zahtijeva kao preduvjet. |
| --- | --- |

(b)

mogu dokazati povredu prava, ako se to upravno-postupovnim pravom relevantne države članice zahtijeva kao preduvjet.

2.   Države članice određuju u kojoj je fazi moguće osporavati odluke, čini ili propuste.

3.   Države članice određuju što predstavlja dovoljan interes i povredu prava u skladu s ciljem da se zainteresiranoj javnosti omogući pristup pravosuđu.

U tu svrhu, interes svake nevladine organizacije koja promiče zaštitu okoliša i ispunjuje zahtjeve u okviru nacionalnog prava smatra se dovoljnim u smislu stavka 1. točke (a).

Isto se tako smatra da takve organizacije imaju prava koja mogu biti povrijeđena u smislu stavka 1. točke (b).

4.   Stavci 1., 2. i 3. ne isključuju mogućnost prethodnog postupka preispitivanja pred upravnim tijelom i ne utječu na uvjet potrebnog iscrpljenja svih administrativnih postupaka preispitivanja prije korištenja postupka sudskog preispitivanja ako takav uvjet postoji u nacionalnom pravu.

5.   Postupci preispitivanja iz stavaka 1. i 4. pravični su, jednakopravni, pravodobni i ne toliko skupi da bi se time sprječavalo njihovo provođenje.

6.   Države članice osiguravaju da javnosti budu dostupne informacije o pristupu postupcima upravnog i sudskog preispitivanja.

Članak 13.

Evaluacija

1.   Komisija do ... [šest

  pet
  godina nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] provodi evaluaciju ove Uredbe. Evaluacija se temelji najmanje na sljedećim elementima: [Am. 98]

| (a) | iskustvu stečenom u provedbi ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

iskustvu stečenom u provedbi ove Uredbe;

| (b) | skupovima podataka koje su uspostavile države članice u skladu s člankom 11. stavkom 1. i pregledom na razini Unije koji je izradila Europska agencija za okoliš u skladu s člankom 11. stavkom 3.; |
| --- | --- |

(b)

skupovima podataka koje su uspostavile države članice u skladu s člankom 11. stavkom 1. i pregledom na razini Unije koji je izradila Europska agencija za okoliš u skladu s člankom 11. stavkom 3.;

| (c) | relevantnim znanstvenim, analitičkim i epidemiološkim podacima; |
| --- | --- |

(c)

relevantnim znanstvenim, analitičkim i epidemiološkim podacima;

| (d) | tehničkim i znanstvenim spoznajama; |
| --- | --- |

(d)

tehničkim i znanstvenim spoznajama;

| (e) | preporukama Svjetske zdravstvene organizacije, ako su dostupne; |
| --- | --- |

(e)

preporukama Svjetske zdravstvene organizacije, ako su dostupne;

| (ea) | prethodno provedenim ispitivanjima, osobito u pogledu uporabe u poljoprivredi mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda i istjecaja dobivenih metanizacijom. [Am. 99] |
| --- | --- |

(ea)

prethodno provedenim ispitivanjima, osobito u pogledu uporabe u poljoprivredi mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda i istjecaja dobivenih metanizacijom. [Am. 99]

2.   U kontekstu evaluacije iz stavka 1. Komisija posvećuje posebnu pozornost sljedećim aspektima:

| (a) | minimalnim zahtjevima utvrđenima u Prilogu I.; |
| --- | --- |

(a)

minimalnim zahtjevima utvrđenima u Prilogu I.;

| (b) | ključnim zadaćama upravljanja rizika utvrđenima u Prilogu II.; |
| --- | --- |

(b)

ključnim zadaćama upravljanja rizika utvrđenima u Prilogu II.;

| (c) | dodatnim zahtjevima koje su utvrdila nadležna tijela u skladu s člankom 7. stavkom 3. točkama (b) i (c); |
| --- | --- |

(c)

dodatnim zahtjevima koje su utvrdila nadležna tijela u skladu s člankom 7. stavkom 3. točkama (b) i (c);

| (d) | učincima ponovne uporabe vode na okoliš i zdravlje ljudi; |
| --- | --- |

(d)

učincima ponovne uporabe vode na okoliš i zdravlje ljudi;

| (da) | sve većoj prisutnosti mikroonečišćivača i takozvanih „emergentnih” tvari u ponovno upotrijebljenoj vodi. [Am. 100] |
| --- | --- |

(da)

sve većoj prisutnosti mikroonečišćivača i takozvanih „emergentnih” tvari u ponovno upotrijebljenoj vodi. [Am. 100]

2.a
     
  U sklopu evaluacije iz stavka 1. Komisija ocjenjuje izvedivost:

| (a) | proširenja područja primjene ove Uredbe na obnovljene vode namijenjene za dodatne posebne svrhe, uključujući ponovnu uporabu u industrijske svrhe; |
| --- | --- |

(a)

proširenja područja primjene ove Uredbe na obnovljene vode namijenjene za dodatne posebne svrhe, uključujući ponovnu uporabu u industrijske svrhe;

| (b) | proširenja zahtjeva ove Uredbe na neizravnu uporabu pročišćenih otpadnih voda; |
| --- | --- |

(b)

proširenja zahtjeva ove Uredbe na neizravnu uporabu pročišćenih otpadnih voda;

| (c) | utvrđivanja minimalnih zahtjeva koji se primjenjuju na kvalitetu pročišćenih otpadnih voda u svrhu punjenja vodonosnika. [Am. 101] |
| --- | --- |

(c)

utvrđivanja minimalnih zahtjeva koji se primjenjuju na kvalitetu pročišćenih otpadnih voda u svrhu punjenja vodonosnika. [Am. 101]

2.b
     
  Prema potrebi, Komisija uz evaluaciju iz stavka 1. donosi zakonodavni prijedlog. [Am. 102]

Članak 14.

Izvršavanje ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 4. stavka 3. i članka 5. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno razdoblje počevši od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 4. stavka 3. i članka 5. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u toj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 4. stavka 3. i članka 5. stavka 3. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 15.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže Odbor osnovan Direktivom 2000/60/EEZ. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 16.

Sankcije

Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenja ove Uredbe i poduzimaju sve potrebne mjere radi osiguranja njihove provedbe. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. Države članice do ... [tri

  četiri
  godine poslije datuma stupanja na snagu ove Uredbe] obavješćuju Komisiju o tim pravilima i mjerama te joj priopćuju sve naknadne izmjene koje na njih utječu. [Am. 103]

Članak 17.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od ... [godinu dana

  dvije godine
  od datuma stupanja na snagu ove Uredbe]. [Am. 104]

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u ...,

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C ...

1

(2)  SL C 86, 7.3.2019., str. 353.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 12. veljače 2019.

3

(4)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

4

(5)  Direktiva Vijeća 91/271/EEZ od 21. svibnja 1991. o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (SL L 135, 30.5.1991., str. 40.).

5

(6)  COM(2012)0673

6

(7)  COM(2007)0414

7

(8)  

  SL C 9 E, 15.1.2010., str. 33.

8

SL C 9 E, 15.1.2010., str. 33.

(9)  COM(2015)0614

9

(10)  
  Direktiva (EU) .../... o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (SL ...).

10

Direktiva (EU) .../... o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (SL ...).

(11)  Direktiva Vijeća 86/278/EEZ od 12. lipnja 1986. o zaštiti okoliša, posebno tla, kod upotrebe mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda u poljoprivredi (SL L 181, 4.7.1986., str. 6.).

11

(12)  Direktiva Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora (SL L 375, 31.12.1991., str. 1.).

12

(13)  Direktiva Vijeća 98/83/EZ od 3. studenoga 1998. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (SL L 330, 5.12.1998., str. 32.).

13

(14)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

14

(15)  Uredba (EZ) br. 852/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o higijeni hrane (SL L 139, 30.4.2004., str. 1.).

15

(16)  Uredba (EZ) br. 183/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. siječnja 2005. o utvrđivanju zahtjeva u pogledu higijene hrane za životinje (SL L 35, 8.2.2005., str. 1.).

16

(17)  Uredba (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (SL L 70, 16.3.2005., str. 1.).

17

(18)  Uredba (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1774/2002 (Uredba o nusproizvodima životinjskog podrijetla) (SL L 300, 14.11.2009., str. 1.).

18

(19)  Direktiva 2006/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. veljače 2006. o upravljanju kvalitetom vode za kupanje i stavljanju izvan snage Direktive 76/160/EEZ (SL L 64, 4.3.2006., str. 37.).

19

(20)  Direktiva 2006/118/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o zaštiti podzemnih voda od onečišćenja i pogoršanja stanja (SL L 372, 27.12.2006., str. 19.).

20

(21)  Direktiva 2008/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o standardima kvalitete okoliša u području vodne politike i o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 82/176/EEZ, 83/513/EEZ, 84/156/EEZ, 84/491/EEZ, 86/280/EEZ i izmjeni Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 348, 24.12.2008., str. 84.).

21

(22)  Direktiva 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (SL L 26, 28.1.2012., str. 1.).

22

(23)  Uredba Komisije (EZ) br. 2073/2005 od 15. studenoga 2005. o mikrobiološkim kriterijima za hranu (SL L 338, 22.12.2005., str. 1.).

23

(24)  Uredba Komisije (EZ) br. 1881/2006 od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani (SL L 364, 20.12.2006., str. 5.).

24

(25)  Uredba Komisije (EU) br. 142/2011 od 25. veljače 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi i o provedbi Direktive Vijeća 97/78/EZ u pogledu određenih uzoraka i predmeta koji su oslobođeni veterinarskih pregleda na granici na temelju te Direktive (Tekst značajan za EGP) (SL L 54, 26.2.2011., str. 1.).

25

(26)  Direktiva 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o javnom pristupu informacijama o okolišu i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/313/EEZ (SL L 41, 14.2.2003., str. 26.).

26

(27)  SL L 124, 17.5.2005., str. 4.

27

(28)  Direktiva 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) (SL L 108, 25.4.2007., str. 1.).

28

(29)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

29

(30)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

30

PRILOG I.

UPORABE I MINIMALNI ZAHTJEVI

Odjeljak 1. Uporabe obnovljene vode kako je navedeno u članku 2.

(a)   Poljoprivredno navodnjavanje

Poljoprivredno navodnjavanje znači navodnjavanje sljedećih vrsta poljoprivrednih kultura:

| — | prehrambenih poljoprivrednih kultura koje se konzumiraju sirove, a to su poljoprivredne kulture namijenjene prehrani ljudi koje se jedu sirove ili neprerađene, |
| --- | --- |

—

prehrambenih poljoprivrednih kultura koje se konzumiraju sirove, a to su poljoprivredne kulture namijenjene prehrani ljudi koje se jedu sirove ili neprerađene,

| — | prehrambenih poljoprivrednih kultura koje se prerađuju, a to su poljoprivredne kulture namijenjene prehrani ljudi koje se ne jedu sirove nego nakon postupka obrade (npr. kuhane, industrijski prerađene), |
| --- | --- |

—

prehrambenih poljoprivrednih kultura koje se prerađuju, a to su poljoprivredne kulture namijenjene prehrani ljudi koje se ne jedu sirove nego nakon postupka obrade (npr. kuhane, industrijski prerađene),

| — | neprehrambenih poljoprivrednih kultura, a to su poljoprivredne kulture koje nisu namijenjene prehrani ljudi (npr. pašnjaci, krmno bilje, vlakna, ukrasno bilje, sjemenski usjevi, energetski usjevi i livadske kulture). |
| --- | --- |

—

neprehrambenih poljoprivrednih kultura, a to su poljoprivredne kulture koje nisu namijenjene prehrani ljudi (npr. pašnjaci, krmno bilje, vlakna, ukrasno bilje, sjemenski usjevi, energetski usjevi i livadske kulture).

Ne dovodeći u pitanje mjerodavno pravo Unije u području okoliša i zdravlja, države članice mogu dozvoliti uporabu obnovljene vode u dodatne svrhe kao što su industrijske, rekreacijske i okolišne svrhe. [Am. 105]

Odjeljak 2. Minimalni zahtjevi

2.1.   Minimalni zahtjevi koji se primjenjuju na obnovljenu vodu namijenjenu poljoprivrednom navodnjavanju

Razredi kvalitete obnovljene vode te dopuštene uporabe i metode navodnjavanja za svaku kategoriju navedene su u tablici 1. Minimalni zahtjevi za kvalitetu vode navedeni su u točki (a) tablice 2. Minimalne učestalosti i ciljevi učinkovitosti za praćenje obnovljene vode navedeni su u točki (b) tablice 3. (rutinsko praćenje) i tablici 4. (validacijsko praćenje).

Tablica 1. Razredi kvalitete obnovljene vode te dopuštena uporaba u poljoprivredi i metoda navodnjavanja

| Razred minimalne kvalitete obnovljene vode | Kategorija poljoprivrednih kultura | Metoda navodnjavanja |
| --- | --- | --- |
| A | Sve prehrambene poljoprivredne kulture, uključujući korjenaste kulture koje se konzumiraju sirove te prehrambene poljoprivredne kulture čiji jestivi dio dolazi u izravan dodir s obnovljenom vodom | Sve metode navodnjavanja |
| B | Prehrambene poljoprivredne kulture koje se konzumiraju sirove i čiji jestivi dio raste iznad zemlje i ne dolazi u izravan dodir s obnovljenom vodom, prehrambene poljoprivredne kulture koje se prerađuju i neprehrambene poljoprivredne kulture uključujući kulture kojima se hrane životinje od kojih se proizvodi mlijeko ili meso | Sve metode navodnjavanja |
| C | Samo navodnjavanje kapanjem

  Samo metode navodnjavanja kod kojih ne dolazi do izravnog dodira između poljoprivredne kulture i obnovljene vode. Na primjer, navodnjavanje kapanjem


   (*1)
  . [Am. 107] |
| D | Industrijski, energetski i sjemenski usjevi | Sve metode navodnjavanja |

Razred minimalne kvalitete obnovljene vode

Kategorija poljoprivrednih kultura

Metoda navodnjavanja

A

Sve prehrambene poljoprivredne kulture, uključujući korjenaste kulture koje se konzumiraju sirove te prehrambene poljoprivredne kulture čiji jestivi dio dolazi u izravan dodir s obnovljenom vodom

Sve metode navodnjavanja

B

Prehrambene poljoprivredne kulture koje se konzumiraju sirove i čiji jestivi dio raste iznad zemlje i ne dolazi u izravan dodir s obnovljenom vodom, prehrambene poljoprivredne kulture koje se prerađuju i neprehrambene poljoprivredne kulture uključujući kulture kojima se hrane životinje od kojih se proizvodi mlijeko ili meso

Sve metode navodnjavanja

C

Samo navodnjavanje kapanjem

  Samo metode navodnjavanja kod kojih ne dolazi do izravnog dodira između poljoprivredne kulture i obnovljene vode. Na primjer, navodnjavanje kapanjem


   (*1)
  . [Am. 107]

D

Industrijski, energetski i sjemenski usjevi

Sve metode navodnjavanja

(a)   Minimalni zahtjevi za kvalitetu vode

Tablica 2. Zahtjevi za kvalitetu obnovljene vode namijenjene poljoprivrednom navodnjavanju

| Razred kvalitete obnovljene vode | Okvirni tehnološki cilj Okvirno adekvatno pročišćavanje | Zahtjevi za kvalitetu Granična vrijednost | |
| --- | --- | --- | --- |
| E.


  coli



  (cfu/100 ml) | BPK5


  (mg/l) | UST


  (mg/l) | Mutnoća


  (NTU) | Ostalo |
| A | Drugi stupanj pročišćavanja, filtriranje i dezinfekcija | ≤ 10
  ili ispod granice detekcije | ≤ 10 | ≤ 10 | ≤ 5 | Legionella spp.: < 1 000  cfu/l ako postoji rizik od aerosolizacije u staklenicima
  Crijevne nematode (jajašca helminta): ≤ 1 jajašce/l za navodnjavanje pašnjaka ili krmnog bilja
  Salmonela: odsutna [Am. 108] |
| B | Drugi stupanj pročišćavanja i dezinfekcija | ≤ 100 | U skladu s Direktivom Vijeća 91/271/EEZ (1)

  (Prilog I. tablica 1.) | U skladu s Direktivom 91/271/EEZ
  (Prilog I. tablica 1.) | — |
| C | Drugi stupanj pročišćavanja i dezinfekcija | ≤ 1 000 | — |
| D | Drugi stupanj pročišćavanja i dezinfekcija | ≤ 10 000 | — |

Razred kvalitete obnovljene vode

Okvirni tehnološki cilj Okvirno adekvatno pročišćavanje

Zahtjevi za kvalitetu Granična vrijednost

E.


  coli

(cfu/100 ml)

BPK5

(mg/l)

UST

(mg/l)

Mutnoća

(NTU)

Ostalo

A

Drugi stupanj pročišćavanja, filtriranje i dezinfekcija

≤ 10

ili ispod granice detekcije

≤ 10

≤ 10

≤ 5

Legionella spp.: < 1 000  cfu/l ako postoji rizik od aerosolizacije u staklenicima

Crijevne nematode (jajašca helminta): ≤ 1 jajašce/l za navodnjavanje pašnjaka ili krmnog bilja
  Salmonela: odsutna [Am. 108]

B

Drugi stupanj pročišćavanja i dezinfekcija

≤ 100

U skladu s Direktivom Vijeća 91/271/EEZ (1)

(Prilog I. tablica 1.)

U skladu s Direktivom 91/271/EEZ

(Prilog I. tablica 1.)

—

C

Drugi stupanj pročišćavanja i dezinfekcija

≤ 1 000

—

D

Drugi stupanj pročišćavanja i dezinfekcija

≤ 10 000

—

Smatrat će se da je obnovljena voda u skladu sa zahtjevima iz tablice 2. ako su rezultati mjerenja u skladu sa sljedećim kriterijima:

| — | navedene vrijednosti za E. coli, Legionella spp i crijevne nematode utvrđene su u 90 % ili više uzoraka. Ni u jednom uzorku
  maksimalne
  vrijednosti ne smiju premašiti maksimalnu granicu odstupanja od 1 logaritamske jedinice u odnosu na navedene vrijednosti za E. coli i Legionella te 100 % navedene vrijednosti za crijevne nematode,
  . Zahtjev kojim se osigurava odsutnost salmonele primjenjuje se na 100 % uzoraka. [Am. 109] |
| --- | --- |

—

navedene vrijednosti za E. coli, Legionella spp i crijevne nematode utvrđene su u 90 % ili više uzoraka. Ni u jednom uzorku
  maksimalne
  vrijednosti ne smiju premašiti maksimalnu granicu odstupanja od 1 logaritamske jedinice u odnosu na navedene vrijednosti za E. coli i Legionella te 100 % navedene vrijednosti za crijevne nematode,
  . Zahtjev kojim se osigurava odsutnost salmonele primjenjuje se na 100 % uzoraka. [Am. 109]

| — | navedene vrijednosti za BPK5, UST i mutnoću u razredu A utvrđene su u 90 % ili više uzoraka. Ni u jednom uzorku
  maksimalne
  vrijednosti ne smiju prijeći maksimalnu granicu odstupanja od 100 % navedene vrijednosti. [Am. 110] |
| --- | --- |

—

navedene vrijednosti za BPK5, UST i mutnoću u razredu A utvrđene su u 90 % ili više uzoraka. Ni u jednom uzorku
  maksimalne
  vrijednosti ne smiju prijeći maksimalnu granicu odstupanja od 100 % navedene vrijednosti. [Am. 110]

(b)   Minimalni zahtjevi za praćenje

Operateri postrojenja

  pogona
  za obnovu vode provode rutinsko praćenje kako bi provjerili je li obnovljena voda u skladu s minimalnim zahtjevima za kvalitetu navedenima u točki (a). Rutinsko praćenje mora biti uključeno u postupke provjere sustava

  projekta
  ponovne uporabe vode. [Am. 111]

Uzorci koji se koriste za provjeru sukladnosti s mikrobiološkim parametrima na točki usklađenosti uzimaju se u skladu s normom EN ISO 19458. [Am. 112]

Tablica 3. Minimalna učestalost rutinskog praćenja obnovljene vode namijenjene poljoprivrednom navodnjavanju

| | Minimalna učestalost praćenja |
| --- | --- |
| Razred kvalitete obnovljene vode | E. coli | BPK5 | UST | Mutnoća | Legionella spp.
  (ako je primjenjivo) | Crijevne nematode
  (ako je primjenjivo) |
| A | Jednom
  tjedno | Jednom
  tjedno | Jednom
  tjedno | Kontinuirano | Jednom
  tjedno | Dvaput mjesečno ili učestalost koju odredi operater postrojenja za obnovu vode ovisno o broju jajašaca u otpadnim vodama koje ulaze u postrojenje za obnovu vode |
| B | Jednom
  tjedno | U skladu s Direktivom 91/271/EEZ
  (Prilog I. odjeljak D) | U skladu s Direktivom 91/271/EEZ
  (Prilog I. odjeljak D) | — |
| C | Dvaput mjesečno | — |
| D | Dvaput mjesečno | — |

Minimalna učestalost praćenja

Razred kvalitete obnovljene vode

E. coli

BPK5

UST

Mutnoća

Legionella spp.

(ako je primjenjivo)

Crijevne nematode

(ako je primjenjivo)

A

Jednom

tjedno

Jednom

tjedno

Jednom

tjedno

Kontinuirano

Jednom

tjedno

Dvaput mjesečno ili učestalost koju odredi operater postrojenja za obnovu vode ovisno o broju jajašaca u otpadnim vodama koje ulaze u postrojenje za obnovu vode

B

Jednom

tjedno

U skladu s Direktivom 91/271/EEZ

(Prilog I. odjeljak D)

U skladu s Direktivom 91/271/EEZ

(Prilog I. odjeljak D)

—

C

Dvaput mjesečno

—

D

Dvaput mjesečno

—

Validacijsko praćenje mora se provesti prije puštanja u rad postrojenja

  pogona
  za obnovu vode, pri nadogradnji
  opreme,

  ili kada se dodaju nova oprema ili novi procesi
  te svaki put kad se izda nova dozvola ili se izmijeni postojeća
  . [Am. 113]

Validacijsko praćenje provodi se za najstroži razred kvalitete obnovljene vode, tj. razred A, kako bi se ocijenilo ispunjuju li se ciljevi učinkovitosti (smanjenje log10). Validacijsko praćenje obuhvaća praćenje indikatorskih mikroorganizama povezanih sa svakom skupinom patogena (bakterije, virusi i protozoe). Izabrani indikatorski mikroorganizmi jesu E. coli za patogene bakterije, F-specifične kolifage, somatske kolifage ili kolifage za patogene viruse, i spore Clostridium perfringens ili sporogene bakterije koje reduciraju sulfate za protozou. U tablici 4. navedeni su ciljevi učinkovitosti (smanjenje log10) koji se validacijskim praćenjem provjeravaju za izabrane indikatorske mikroorganizme, a koji moraju biti ispunjeni na izlazu iz postrojenja

  pogona
  za obnovu vode (točka usklađenosti), uzimajući u obzir koncentracije u sirovim otpadnim vodama koje ulaze u postrojenje za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda.
  Najmanje 90 % validacijskih uzoraka mora dosegnuti ili premašiti cilj učinkovitosti. [Am. 114]

Ako biološki indikator u neobrađenoj otpadnoj vodi nije prisutan u dovoljnoj količini da bi se postiglo smanjenje log10, odsutnost takvog biološkog indikatora u istjecaju znači da su validacijski zahtjevi ispunjeni. Usklađenost s ciljem učinkovitosti može se utvrditi analitičkom kontrolom, dodavanjem učinkovitosti koja se pripisuje pojedinačnim koracima pročišćavanja na temelju znanstvenih dokaza za standardne uhodane procese kao što su objavljeni podaci iz izvješća o ispitivanju, studije slučaja itd., ili koja se ispituje u laboratoriju pod kontroliranim uvjetima za inovativno pročišćavanje. [Am. 115]

Tablica 4. Validacijsko praćenje obnovljene vode namijenjene poljoprivrednom navodnjavanju

| Razred


  kvalitete


  obnovljene vode | Indikatorski mikroorganizmi
   (*2) | Ciljevi učinkovitosti za lanac pročišćavanja


  (smanjenje log10) |
| --- | --- | --- |
| A | E. coli | ≥ 5,0 |
| Ukupni kolifagi/F-specifični kolifagi/somatski kolifagi/kolifagi (*3) | ≥ 6,0 |
| Spore Clostridium perfringens/sporogene bakterije koje reduciraju sulfate (*4) | ≥ 5,0 |

Razred

kvalitete

obnovljene vode

Indikatorski mikroorganizmi
   (*2)

Ciljevi učinkovitosti za lanac pročišćavanja

(smanjenje log10)

A

E. coli

≥ 5,0

Ukupni kolifagi/F-specifični kolifagi/somatski kolifagi/kolifagi (*3)

≥ 6,0

Spore Clostridium perfringens/sporogene bakterije koje reduciraju sulfate (*4)

≥ 5,0

Metode analiza koje se provode radi praćenja validira i dokumentira operater u skladu s normom EN ISO/IEC-17025 ili drugim nacionalnim ili međunarodnim normama kojima se osigurava jednaka kvaliteta.
  Operater postrojenja za obnovu vode mora osigurati da laboratoriji koji su odabrani za validacijsko praćenje primjenjuju postupke upravljanja kvalitetom koji su u skladu sa zahtjevima norme ISO/IEC 17025 [Am. 119]

---

(*1)  Navodnjavanje kapanjem (navodnjavanje kap po kap) sustav je mikronavodnjavanja u kojem voda u kapljicama ili tankom mlazu dolazi do biljaka, a kapanje se provodi na tlo ili izravno ispod njegove površine vrlo malom brzinom (2–20 litara/sat) s pomoću sustava plastičnih cijevi malog promjera koje završavaju kapaljkama ili emiterima.

(1)  Direktiva Vijeća 91/271/EEZ od 21. svibnja 1991. o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (SL L 135, 30.5.1991., str. 40.).

(*2)  Umjesto predloženih indikatorskih mikroorganizama za potrebe validacijskog praćenja mogu se upotrebljavati i referentni patogeni Campylobacter, Rotavirus i Cryptosporidium. Tada bi se trebali primjenjivati sljedeći ciljevi učinkovitosti smanjenja log10: Campylobacter (≥ 5,0), Rotavirus (≥ 6,0) i Cryptosporidium (≥ 5,0).
  Nacionalno nadležno zdravstveno tijelo može utvrditi dodatne indikatore na temelju konkretnog slučaja ako je to opravdano radi jamčenja visoke razine zaštite zdravlja ljudi, životinja i okoliša. [Am. 116]

(*3)  Ukupni kolifagi parametar je koji je izabran kao najprimjereniji pokazatelj virusnog onečišćenja. Međutim, ako analiza ukupnih kolifaga nije izvediva, mora se analizirati barem jedan od njih (F-specifični ili somatski kolifagi).
  Ako ukupni kolifagi u neobrađenoj otpadnoj vodi nisu prisutni u dovoljnoj količini, usklađenost s ciljem učinkovitosti može se utvrditi dodavanjem učinkovitosti koja se pripisuje pojedinačnim koracima pročišćavanja na temelju znanstvenih dokaza za standardne uhodane procese kao što su objavljeni podaci iz izvješća o ispitivanju, studije slučaja itd., ili koja se ispituje u laboratoriju pod kontroliranim uvjetima za inovativno pročišćavanje. [Am. 117]

(*4)  Spore Clostridium perfringens parametar je koji je izabran kao najprimjereniji pokazatelj onečišćenja protozoama. Međutim, alternativno se mogu analizirati sporogene bakterije koje reduciraju sulfate ako je koncentracija spora Clostridium perfringens tolika da nije moguće provjeriti dolazi li do potrebnog smanjenja log10.
  Ako spore Clostridium perfringens u neobrađenoj otpadnoj vodi nisu prisutne u dovoljnoj količini, usklađenost s ciljem učinkovitosti može se utvrditi dodavanjem učinkovitosti koja se pripisuje pojedinačnim koracima pročišćavanja na temelju znanstvenih dokaza za standardne uhodane procese kao što su objavljeni podaci iz izvješća o ispitivanju, studije slučaja itd., ili koja se ispituje u laboratoriju pod kontroliranim uvjetima za inovativno pročišćavanje. [Am. 118]

PRILOG II.

(a)
     Ključne zadaće upravljanja rizicima [Am. 120]

| -1. | Provesti analizu izvedivosti za planirani pogon za obnovu vode kojom se u obzir uzimaju barem troškovi razvoja pogona u odnosu na regionalnu potražnju za obnovljenom vodom, potencijalni krajnji korisnici, potreba pogona za pročišćenom otpadnom vodom te se ocjenjuje kvaliteta pročišćene otpadne vode koja ulazi u pogon. [Am. 121] |
| --- | --- |

-1.

| 1. | Opisati sustav ponovne uporabe vode, od trenutka kad otpadne vode uđu u uređaj za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda do trenutka uporabe, uključujući izvore otpadnih voda, faze pročišćavanja i tehnologije u postrojenju za obnovu vode, infrastrukturu za opskrbu i skladištenje, predviđenu uporabu, mjesto uporabe te količine obnovljene vode koja se isporučuju. Cilj je ove zadaće pružiti detaljan opis čitavog sustava ponovne uporabe vode. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Utvrditi potencijalne opasnosti, posebno prisutnost onečišćujućih tvari i patogena, te mogućnosti nastajanja opasnih događaja kao što su neuspješno pročišćavanje, slučajna curenja ili kontaminacija u opisanom sustavu ponovne uporabe vode. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Utvrditi okoliše, populacije i pojedince za koje postoji rizik od izravne ili neizravne izloženosti utvrđenim potencijalnim opasnostima, uzimajući u obzir posebne okolišne čimbenike kao što su lokalni hidrogeološki uvjeti, topografski uvjeti, vrsta tla i ekologija te čimbenici povezani s vrstom poljoprivredne kulture i poljoprivrednim praksama.
  U svim fazama sustava za ponovnu uporabu otpadnih voda vodi se računa o procjeni rizika za zdravlje, uključujući identifikaciju opasnosti, odnos između doze i odgovora, procjenu izloženosti i karakterizaciju rizika.
  Moraju se razmotriti i mogući nepovratni ili dugotrajni negativni učinci
  aktivnosti
  obnavljanja vode
  poput distribucije, skladištenja i uporabe vode na okoliš ili zdravlje, uključujući potencijalne negativne učinke na ekološke tokove
  . [Am. 122] |
| --- | --- |

3.

| 4. | Provesti procjenu rizika kojom će se obuhvatiti rizici za okoliš i rizici za zdravlje ljudi i životinja, uzimajući u obzir prirodu utvrđenih potencijalnih opasnosti, utvrđene okoliše, populacije i pojedince za koje postoji rizik od izloženosti tim opasnostima te težinu mogućih učinaka tih opasnosti, kao i relevantno zakonodavstvo Unije i nacionalno zakonodavstvo, smjernice i minimalne zahtjeve u pogledu hrane, hrane za životinje i sigurnosti radnika
  te okolišne ciljeve. Za potrebe procjene rizika mogu se koristiti kvalitativne studije
  . Znanstvenu nesigurnost u određivanju značajki rizika rješava se u skladu s načelom predostrožnosti. [Am. 123]

  Procjena rizika sastoji se od sljedećih elemenata:






  (a) | procjene rizika za okoliš, koja uključuje sve sljedeće:






  i. | potvrđivanje prirode opasnosti uključujući, prema potrebi, predviđenu razinu opasnosti bez učinka; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Procjena rizika sastoji se od sljedećih elemenata:

(a)

procjene rizika za okoliš, koja uključuje sve sljedeće:

i.

potvrđivanje prirode opasnosti uključujući, prema potrebi, predviđenu razinu opasnosti bez učinka;

| ii. | procjenu mogućeg raspona izloženosti; |
| --- | --- |

ii.

procjenu mogućeg raspona izloženosti;

| iii. | određivanje značajki rizika. |
| --- | --- |

iii.

određivanje značajki rizika.

| (b) | procjene rizika za zdravlje ljudi, koja uključuje sve sljedeće:






  i. | potvrđivanje prirode opasnosti uključujući, prema potrebi, odnos između doze i odgovora
  u suradnji s tijelima nadležnima za zdravlje
  ; [Am. 124] |
| --- | --- | --- |

(b)

procjene rizika za zdravlje ljudi, koja uključuje sve sljedeće:

i.

potvrđivanje prirode opasnosti uključujući, prema potrebi, odnos između doze i odgovora
  u suradnji s tijelima nadležnima za zdravlje
  ; [Am. 124]

| ii. | procjenu mogućeg raspona doze ili izloženosti; |
| --- | --- |

ii.

procjenu mogućeg raspona doze ili izloženosti;

| iii. | određivanje značajki rizika. |
| --- | --- |

iii.

određivanje značajki rizika.

Pri procjeni rizika moraju se uzeti u obzir

  poštovati
  najmanje sljedeći zahtjevi i obveze: [Am. 125]

| (a) | zahtjev za smanjenje i sprečavanje onečišćenja vode nitratima u skladu s Direktivom 91/676/EEZ; |
| --- | --- |

(a)

zahtjev za smanjenje i sprečavanje onečišćenja vode nitratima u skladu s Direktivom 91/676/EEZ;

| (b) | obveza da zaštićena područja namijenjena zahvaćanju vode za piće ispunjuju zahtjeve Direktive 98/83/EZ; |
| --- | --- |

(b)

obveza da zaštićena područja namijenjena zahvaćanju vode za piće ispunjuju zahtjeve Direktive 98/83/EZ;

| (c) | zahtjev za ispunjenje ciljeva zaštite okoliša utvrđenih Direktivom 2000/60/EZ; |
| --- | --- |

(c)

zahtjev za ispunjenje ciljeva zaštite okoliša utvrđenih Direktivom 2000/60/EZ;

| (d) | zahtjev za sprečavanje onečišćenja podzemnih voda u skladu s Direktivom 2006/118/EZ; |
| --- | --- |

(d)

zahtjev za sprečavanje onečišćenja podzemnih voda u skladu s Direktivom 2006/118/EZ;

| (e) | zahtjev za ispunjenje standarda kvalitete okoliša za prioritetne tvari i neke druge onečišćujuće tvari utvrđenih Direktivom 2008/105/EZ; |
| --- | --- |

(e)

zahtjev za ispunjenje standarda kvalitete okoliša za prioritetne tvari i neke druge onečišćujuće tvari utvrđenih Direktivom 2008/105/EZ;

| (f) | zahtjev za ispunjavanje standarda kvalitete okoliša za onečišćujuće tvari koje izazivaju zabrinutost na nacionalnoj razini (tj. onečišćujuće tvari specifične za neki riječni sliv) koji su utvrđeni Direktivom 2000/60/EZ; |
| --- | --- |

(f)

zahtjev za ispunjavanje standarda kvalitete okoliša za onečišćujuće tvari koje izazivaju zabrinutost na nacionalnoj razini (tj. onečišćujuće tvari specifične za neki riječni sliv) koji su utvrđeni Direktivom 2000/60/EZ;

| (g) | zahtjev za ispunjenje standarda kvalitete vode za kupanje utvrđenih Direktivom 2006/7/EZ; |
| --- | --- |

(g)

zahtjev za ispunjenje standarda kvalitete vode za kupanje utvrđenih Direktivom 2006/7/EZ;

| (h) | zahtjevi u pogledu zaštite okoliša, posebno tla, kod upotrebe mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda u poljoprivredi na temelju Direktive 86/278/EEZ; |
| --- | --- |

(h)

zahtjevi u pogledu zaštite okoliša, posebno tla, kod upotrebe mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda u poljoprivredi na temelju Direktive 86/278/EEZ;

| (i) | zahtjevi u pogledu higijene hrane kako su utvrđeni Uredbom (EZ) br. 852/2004 i smjernice navedene u Obavijesti Komisije o smjernicama za smanjenje mikrobioloških rizika u svježem voću i povrću tijekom primarne proizvodnje na temelju dobre higijene; |
| --- | --- |

(i)

zahtjevi u pogledu higijene hrane kako su utvrđeni Uredbom (EZ) br. 852/2004 i smjernice navedene u Obavijesti Komisije o smjernicama za smanjenje mikrobioloških rizika u svježem voću i povrću tijekom primarne proizvodnje na temelju dobre higijene;

| (j) | zahtjevi u pogledu higijene hrane za životinje utvrđeni Uredbom (EZ) br. 183/2005; |
| --- | --- |

(j)

zahtjevi u pogledu higijene hrane za životinje utvrđeni Uredbom (EZ) br. 183/2005;

| (k) | zahtjev za ispunjenje relevantnih mikrobioloških kriterija utvrđenih Uredbom (EZ) br. 2073/2005; |
| --- | --- |

(k)

zahtjev za ispunjenje relevantnih mikrobioloških kriterija utvrđenih Uredbom (EZ) br. 2073/2005;

| (l) | zahtjevi u pogledu najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani utvrđeni Uredbom (EZ) br. 1881/2006; |
| --- | --- |

(l)

zahtjevi u pogledu najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani utvrđeni Uredbom (EZ) br. 1881/2006;

| (m) | zahtjevi u pogledu maksimalnih razina ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje utvrđeni Uredbom (EZ) br. 396/2005; |
| --- | --- |

(m)

zahtjevi u pogledu maksimalnih razina ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje utvrđeni Uredbom (EZ) br. 396/2005;

| (n) | zahtjevi u pogledu zdravlja životinja utvrđeni Uredbom (EZ) br. 1069/2009 i (EU) br. 142/2011 . |
| --- | --- |

(n)

zahtjevi u pogledu zdravlja životinja utvrđeni Uredbom (EZ) br. 1069/2009 i (EU) br. 142/2011 .

(b)
     
  Uvjeti koji se odnose na dodatne zahtjeve [Am. 126]

| 5. | Utvrditi zahtjeve za kvalitetu vode koji su dodatni onima iz Priloga I. i/ili stroži od njih, kada je to potrebno i primjereno radi osiguravanja dovoljne

  adekvatne
  zaštite okoliša i zdravlja ljudi.

  Ovisno o ishodu procjene rizika iz točke 4. Ti se dodatni zahtjevi mogu posebno odnositi na:






  (a) | teške metale; |
| --- | --- | --- |

5.

Ovisno o ishodu procjene rizika iz točke 4. Ti se dodatni zahtjevi mogu posebno odnositi na:

(a)

teške metale;

| (b) | pesticide; |
| --- | --- |

(b)

pesticide;

| (c) | nusproizvode dezinfekcije; |
| --- | --- |

(c)

nusproizvode dezinfekcije;

| (d) | farmaceutske proizvode; |
| --- | --- |

(d)

farmaceutske proizvode;

| (da) | prisutnost mikroplastike; |
| --- | --- |

(da)

prisutnost mikroplastike;

| (e) | ostale
  onečišćujuće
  tvari koje izazivaju novu zabrinutost

  se pokažu bitnima na temelju analiza okoliša i javnog zdravlja provedenih na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

(e)

ostale
  onečišćujuće
  tvari koje izazivaju novu zabrinutost

  se pokažu bitnima na temelju analiza okoliša i javnog zdravlja provedenih na lokalnoj razini;

| (f) | antimikrobnu otpornost. [Am. 127] |
| --- | --- |

(f)

antimikrobnu otpornost. [Am. 127]

(c)
     
  Preventivne mjere [Am. 128]

| 6. | Utvrditi preventivne mjere koje su već na snazi ili koje bi trebalo poduzeti radi ograničavanja rizika tako da se svim utvrđenim rizicima može upravljati na odgovarajući način.
  Te preventivne mjere mogu uključivati:






  (a) | kontrolu pristupa; |
| --- | --- | --- |

6.

Te preventivne mjere mogu uključivati:

(a)

kontrolu pristupa;

| (b) | dodatnu dezinfekciju ili mjere uklanjanja onečišćujućih tvari; |
| --- | --- |

(b)

dodatnu dezinfekciju ili mjere uklanjanja onečišćujućih tvari;

| (c) | posebnu tehnologiju navodnjavanja kojom se ublažuje rizik od stvaranja aerosola (npr. navodnjavanje kapanjem); |
| --- | --- |

(c)

posebnu tehnologiju navodnjavanja kojom se ublažuje rizik od stvaranja aerosola (npr. navodnjavanje kapanjem);

| (d) | poticanje odumiranja patogena prije žetve/berbe; |
| --- | --- |

(d)

poticanje odumiranja patogena prije žetve/berbe;

| (e) | utvrđivanje minimalnih sigurnosnih udaljenosti. |
| --- | --- |

(e)

utvrđivanje minimalnih sigurnosnih udaljenosti.

Posebne preventivne mjere koje mogu biti relevantne navedene su u tablici 1.

Tablica 1. Posebne preventivne mjere

| Razred


  kvalitete


  obnovljene vode | Posebne preventivne mjere |
| --- | --- |
| A | — | Svinje se ne smije izlagati krmnom bilju koje je navodnjavano obnovljenom vodom ako nema dovoljno podataka koji upućuju na to da se u konkretnom slučaju može upravljati rizicima. |

Razred

kvalitete

obnovljene vode

Posebne preventivne mjere

A

—

Svinje se ne smije izlagati krmnom bilju koje je navodnjavano obnovljenom vodom ako nema dovoljno podataka koji upućuju na to da se u konkretnom slučaju može upravljati rizicima.

B

| — | Zabrana ubiranja proizvoda koji su mokri od navodnjavanja ili koji su pali na tlo. |
| --- | --- |

—

Zabrana ubiranja proizvoda koji su mokri od navodnjavanja ili koji su pali na tlo.

| — | Ne dovoditi krave u laktaciji na pašnjak dok se pašnjak ne osuši. |
| --- | --- |

—

Ne dovoditi krave u laktaciji na pašnjak dok se pašnjak ne osuši.

| — | Krmno se bilje mora osušiti ili silirati prije pakiranja. |
| --- | --- |

—

Krmno se bilje mora osušiti ili silirati prije pakiranja.

| — | Svinje se ne smije izlagati krmnom bilju koje je navodnjavano obnovljenom vodom ako nema dovoljno podataka koji upućuju na to da se u konkretnom slučaju može upravljati rizicima. |
| --- | --- |

—

Svinje se ne smije izlagati krmnom bilju koje je navodnjavano obnovljenom vodom ako nema dovoljno podataka koji upućuju na to da se u konkretnom slučaju može upravljati rizicima.

C

| — | Zabrana ubiranja proizvoda koji su mokri od navodnjavanja ili koji su pali na tlo. |
| --- | --- |

—

Zabrana ubiranja proizvoda koji su mokri od navodnjavanja ili koji su pali na tlo.

| — | Ne dovoditi pašne životinje na pašnjak pet dana nakon zadnjeg navodnjavanja. |
| --- | --- |

—

Ne dovoditi pašne životinje na pašnjak pet dana nakon zadnjeg navodnjavanja.

| — | Krmno se bilje mora osušiti ili silirati prije pakiranja. |
| --- | --- |

—

Krmno se bilje mora osušiti ili silirati prije pakiranja.

| — | Svinje se ne smije izlagati krmnom bilju koje je navodnjavano obnovljenom vodom ako nema dovoljno podataka koji upućuju na to da se u konkretnom slučaju može upravljati rizicima. |
| --- | --- |

—

Svinje se ne smije izlagati krmnom bilju koje je navodnjavano obnovljenom vodom ako nema dovoljno podataka koji upućuju na to da se u konkretnom slučaju može upravljati rizicima.

D

| — | Zabrana ubiranja proizvoda koji su mokri od navodnjavanja ili koji su pali na tlo. |
| --- | --- |

—

Zabrana ubiranja proizvoda koji su mokri od navodnjavanja ili koji su pali na tlo.

| 7. | Osigurati da se primjenjuju odgovarajući sustavi i postupci kontrole kvalitete, uključujući praćenje obnovljene vode u odnosu na relevantne parametre, te da su uspostavljeni odgovarajući programi održavanja opreme. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Osigurati da se primjenjuju sustavi za praćenje stanja okoliša kojima će se otkrivati svi negativni učinci ponovne uporabe vode, i osigurati da se pružaju povratne informacije iz postupka praćenja te da su svi procesi i postupci validirani i dokumentirani.
  Preporučuje se da operater postrojenja za obnovu vode uspostavi i održava sustav upravljanja kvalitetom certificiran u skladu s normom ISO 9001 ili jednakovrijednom normom. |
| --- | --- |

8.

Preporučuje se da operater postrojenja za obnovu vode uspostavi i održava sustav upravljanja kvalitetom certificiran u skladu s normom ISO 9001 ili jednakovrijednom normom.

| 8.a | Osigurati da je pogon za obnovu vode opremljen alternativnim načinima ispuštanja pročišćene otpadne vode koja nije ponovno upotrijebljena. [Am. 129] |
| --- | --- |

8.a

| 9. | Osigurati da se primjenjuje odgovarajući sustav za upravljanje incidentima i izvanrednim situacijama, uključujući postupke za obavješćivanja svih relevantnih strana o takvim događajima, te izraditi plan za odgovor na izvanredne situacije koji se redovito ažurira. |
| --- | --- |

9.

| 9.a | Osigurati da je infrastruktura za distribuciju obnovljene vode odvojena i izgrađena na takav način da se izbjegnu rizici od kontaminacije vodoopskrbnog i distribucijskog sustava vode namijenjene za ljudsku potrošnju. [Am. 130] |
| --- | --- |

9.a

| 9.b | Osigurati da je infrastruktura za distribuciju obnovljene vode odgovarajuće označena, a ako ima odvodne kanale na otvorenom, da je na odgovarajući način opremljena dovoljno vidljivim znakovima, uključujući ako se otpadne vode miješaju s vodom iz drugih izvora. [Am. 131] |
| --- | --- |

9.b

| 9.c | Osigurati uspostavu mehanizama koordinacije među različitim akterima kako bi se zajamčila sigurna proizvodnja i upotreba obnovljene vode. [Am. 132] |
| --- | --- |

9.c

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/246 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/246

---

P8_TA(2019)0072

Homologacija i nadzor tržišta traktora za poljoprivredu i šumarstvo ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni i ispravku Uredbe (EU) br. 167/2013 o homologaciji i nadzoru tržišta traktora za poljoprivredu i šumarstvo (COM(2018)0289 – C8-0183/2018 – 2018/0142(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0289), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0289),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0183/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0183/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 16. siječnja 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 16. siječnja 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0318/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0318/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 440, 6.12.2018., str. 104.

---

P8_TC1-COD(2018)0142

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 167/2013 o homologaciji i nadzoru tržišta traktora za poljoprivredu i šumarstvo

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/519.)

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/247 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/247

---

P8_TA(2019)0073

Program za jedinstveno tržište, konkurentnost poduzeća te europsku statistiku ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa za jedinstveno tržište, konkurentnost poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, te europsku statistiku i o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 99/2013, (EU) br. 1287/2013, (EU) br. 254/2014, (EU) br. 258/2014, (EU) br. 652/2014 i (EU) 2017/826 (COM(2018)0441 – C8-0254/2018 – 2018/0231(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0441), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0441),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 43. stavak 2. i članak 168. stavak 4. točku (b) i članke 114., 173. i 338. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0254/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 43. stavak 2. i članak 168. stavak 4. točku (b) i članke 114., 173. i 338. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0254/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 5. prosinca 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 5. prosinca 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energiju, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i Odbora za proračune (A8-0052/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energiju, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i Odbora za proračune (A8-0052/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 40.

(2)  SL C 86, 7.3.2019., str. 259.

---

P8_TC1-COD(2018)0231

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa za jedinstveno tržište, konkurentnost poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, te europsku statistiku i o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 99/2013, (EU) br. 1287/2013, (EU) br. 254/2014, (EU) br. 258/2014, (EU) br. 652/2014 i (EU) 2017/826

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2., članak 168. stavak 4. točku (b) i članke 114., 173. i 338.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Unutarnje tržište jedan je od temelja EU-a. Od svojega začetka ono je važan doprinos rastu, konkurentnosti i zapošljavanju. Stvorilo je nove prilike i ekonomije razmjera za europska poduzeća, osobito mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća (MSP), te ojačalo njihovu industrijsku konkurentnost
  te bi svi građani trebali i dalje jednako uživati njegove pogodnosti
  . Unutarnje tržište pridonijelo je otvaranju radnih mjesta i ponudilo veći izbor

  veću raznolikost
  po nižim cijenama za potrošače
  uz jamstvo visoke kvalitete ponuđenih proizvoda i usluga
  . Ono je i dalje pokretač stvaranja
  integriranijeg tržišta i
  jačeg, uravnoteženijeg i pravednijeg gospodarstva. Jedno je od glavnih postignuća Unije i njezina najveća snaga u sve globaliziranijem svijetu
  te osnovni element za postizanje pretvorbe u resursno i energetski učinkovito održivo gospodarstvo s nultom neto stopom emisija ugljika kako bi se odgovorilo na sve veći pritisak zbog klimatskih promjena
  . [Am. 1] |
| --- | --- |

(1)

Unutarnje tržište jedan je od temelja EU-a. Od svojega začetka ono je važan doprinos rastu, konkurentnosti i zapošljavanju. Stvorilo je nove prilike i ekonomije razmjera za europska poduzeća, osobito mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća (MSP), te ojačalo njihovu industrijsku konkurentnost
  te bi svi građani trebali i dalje jednako uživati njegove pogodnosti
  . Unutarnje tržište pridonijelo je otvaranju radnih mjesta i ponudilo veći izbor

  veću raznolikost
  po nižim cijenama za potrošače
  uz jamstvo visoke kvalitete ponuđenih proizvoda i usluga
  . Ono je i dalje pokretač stvaranja
  integriranijeg tržišta i
  jačeg, uravnoteženijeg i pravednijeg gospodarstva. Jedno je od glavnih postignuća Unije i njezina najveća snaga u sve globaliziranijem svijetu
  te osnovni element za postizanje pretvorbe u resursno i energetski učinkovito održivo gospodarstvo s nultom neto stopom emisija ugljika kako bi se odgovorilo na sve veći pritisak zbog klimatskih promjena
  . [Am. 1]

| (2) | Unutarnje tržište mora se stalno prilagođavati brzo promjenjivom okruženju digitalne revolucije i globalizacije. Novo doba digitalnih inovacija i dalje pruža prilike
  i pogodnosti za gospodarstvo i svakodnevni život, osobito
  za poduzeća i pojedince, stvara nove proizvode i poslovne modele, ali predstavlja i izazov za donošenje
  i provedbu
  propisa
  te zaštitu
  i osiguravanje provedbe

  sigurnost potrošača
  . [Am. 2] |
| --- | --- |

(2)

Unutarnje tržište mora se stalno prilagođavati brzo promjenjivom okruženju digitalne revolucije i globalizacije. Novo doba digitalnih inovacija i dalje pruža prilike
  i pogodnosti za gospodarstvo i svakodnevni život, osobito
  za poduzeća i pojedince, stvara nove proizvode i poslovne modele, ali predstavlja i izazov za donošenje
  i provedbu
  propisa
  te zaštitu
  i osiguravanje provedbe

  sigurnost potrošača
  . [Am. 2]

| (3) | Znatan dio zakonodavstva Unije temelj je za funkcioniranje unutarnjeg tržišta. To se posebno odnosi na konkurentnost, normizaciju,
  uzajamno priznavanje,
  zaštitu potrošača, nadzor tržišta i regulaciju prehrambenog lanca, te pravila koja se odnose na poslovne, trgovačke i financijske transakcije te promicanje poštenog tržišnog natjecanja kojim se osiguravaju ravnopravni uvjeti nužni za funkcioniranje unutarnjeg tržišta
  od kojih potrošači i poduzeća imaju koristi
  . [Am. 3] |
| --- | --- |

(3)

Znatan dio zakonodavstva Unije temelj je za funkcioniranje unutarnjeg tržišta. To se posebno odnosi na konkurentnost, normizaciju,
  uzajamno priznavanje,
  zaštitu potrošača, nadzor tržišta i regulaciju prehrambenog lanca, te pravila koja se odnose na poslovne, trgovačke i financijske transakcije te promicanje poštenog tržišnog natjecanja kojim se osiguravaju ravnopravni uvjeti nužni za funkcioniranje unutarnjeg tržišta
  od kojih potrošači i poduzeća imaju koristi
  . [Am. 3]

| (4) | I dalje su prisutne
  neopravdane, diskriminirajuće i nerazmjerne
  prepreke pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta te se pojavljuju nove prepreke. Donošenje pravila samo je prvi korak, no njihovo je provođenje jednako važno. To

  Neodgovarajuća provedba postojećih pravila, prepreke slobodnom kretanju robe i usluga te niske razine prekogranične javne nabave ograničavaju mogućnosti poduzećima i potrošačima. Uklanjanje takvih prepreka
  je u konačnici pitanje povjerenja građana u Uniju, u njezinu sposobnost za postizanje rezultata i 
  njezinu
  sposobnost stvaranja
  kvalitetnih
  radnih mjesta i rasta uz zaštitu javnog interesa. [Am. 4] |
| --- | --- |

(4)

I dalje su prisutne
  neopravdane, diskriminirajuće i nerazmjerne
  prepreke pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta te se pojavljuju nove prepreke. Donošenje pravila samo je prvi korak, no njihovo je provođenje jednako važno. To

  Neodgovarajuća provedba postojećih pravila, prepreke slobodnom kretanju robe i usluga te niske razine prekogranične javne nabave ograničavaju mogućnosti poduzećima i potrošačima. Uklanjanje takvih prepreka
  je u konačnici pitanje povjerenja građana u Uniju, u njezinu sposobnost za postizanje rezultata i 
  njezinu
  sposobnost stvaranja
  kvalitetnih
  radnih mjesta i rasta uz zaštitu javnog interesa. [Am. 4]

| (5) | Trenutačno postoji nekoliko programa za djelovanje Unije u području konkurentnosti poduzeća, uključujući MSP-ove

  osobito konkurentnosti mikropoduzeća i MSP-ova
  , zaštite potrošača, potrošača i krajnjih korisnika u području financijskih usluga, donošenja politika u financijskim uslugama i prehrambenog lanca. Neke dodatne aktivnosti financiraju se izravno u okviru proračunskih linija za unutarnje tržište. Nužno je pojednostavniti i iskoristiti sinergije između različitih djelovanja i osigurati prilagodljiviji
  , transparentniji, jednostavniji
  i brže izmjenjiv okvir za financiranje aktivnosti kojima se na troškovno najučinkovitiji način nastoji postići
  održivo
  funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Stoga je potrebno uspostaviti novi program kojim će se povezati aktivnosti koje su se prije financirale u okviru tih drugih programa i ostalih relevantnih proračunskih linija
  te izvući pouke iz postojećih programa
  .
  U
  program bi trebao uključivati

  se trebale uključiti
  i nove inicijative čiji je cilj poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta
  , a njime bi se trebalo izbjeći ponavljanje povezanih programa i djelovanja Unije
  . [Am. 5] |
| --- | --- |

(5)

Trenutačno postoji nekoliko programa za djelovanje Unije u području konkurentnosti poduzeća, uključujući MSP-ove

  osobito konkurentnosti mikropoduzeća i MSP-ova
  , zaštite potrošača, potrošača i krajnjih korisnika u području financijskih usluga, donošenja politika u financijskim uslugama i prehrambenog lanca. Neke dodatne aktivnosti financiraju se izravno u okviru proračunskih linija za unutarnje tržište. Nužno je pojednostavniti i iskoristiti sinergije između različitih djelovanja i osigurati prilagodljiviji
  , transparentniji, jednostavniji
  i brže izmjenjiv okvir za financiranje aktivnosti kojima se na troškovno najučinkovitiji način nastoji postići
  održivo
  funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Stoga je potrebno uspostaviti novi program kojim će se povezati aktivnosti koje su se prije financirale u okviru tih drugih programa i ostalih relevantnih proračunskih linija
  te izvući pouke iz postojećih programa
  .
  U
  program bi trebao uključivati

  se trebale uključiti
  i nove inicijative čiji je cilj poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta
  , a njime bi se trebalo izbjeći ponavljanje povezanih programa i djelovanja Unije
  . [Am. 5]

| (6) | Razvoj, proizvodnja i diseminacija europske statistike podliježu posebnom europskom statističkom programu koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 99/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4). Kako bi se osigurao kontinuitet izrade i diseminacije europske statistike, novi bi program trebao uključivati i aktivnosti obuhvaćene
  postojećim
  europskim statističkim programom pružanjem okvira za
  prikupljanje podataka, kao i za
  razvoj, izradu
  , pravilnu uporabu, primjenu
  i diseminaciju europske statistike. Novim programom trebao bi se uspostaviti financijski okvir za europsku statistiku za pružanje visokokvalitetnih, usporedivih i pouzdanih
  europskih
  statističkih podataka
  , također
  o Europi

  područjima kao što su trgovina i migracije,
  kako bi se poduprla izrada, provedba, praćenje i evaluacija svih politika Unije
  u skladu s člankom 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU)
  . [Am. 6] |
| --- | --- |

(6)

Razvoj, proizvodnja i diseminacija europske statistike podliježu posebnom europskom statističkom programu koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 99/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4). Kako bi se osigurao kontinuitet izrade i diseminacije europske statistike, novi bi program trebao uključivati i aktivnosti obuhvaćene
  postojećim
  europskim statističkim programom pružanjem okvira za
  prikupljanje podataka, kao i za
  razvoj, izradu
  , pravilnu uporabu, primjenu
  i diseminaciju europske statistike. Novim programom trebao bi se uspostaviti financijski okvir za europsku statistiku za pružanje visokokvalitetnih, usporedivih i pouzdanih
  europskih
  statističkih podataka
  , također
  o Europi

  područjima kao što su trgovina i migracije,
  kako bi se poduprla izrada, provedba, praćenje i evaluacija svih politika Unije
  u skladu s člankom 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU)
  . [Am. 6]

| (7) | Stoga je primjereno uspostaviti Program za unutarnje

  jedinstveno
  tržište, konkurentnost

  radi jačanja unutarnjeg tržišta i poboljšanja njegova funkcioniranja u područjima konkurentnosti i održivosti
  poduzeća, uključujući

  osobito
  mikropoduzeća te mala

  malih
  i srednja

  srednjih
  poduzeća,
  normizacije, nadzora tržišta, zaštite potrošača, lanca opskrbe hranom
  te europsku statistiku

  europske statistike
  („Program”). Program bi se trebao uspostaviti za razdoblje od sedam godina od 2021. do 2027. [Am. 7] |
| --- | --- |

(7)

Stoga je primjereno uspostaviti Program za unutarnje

  jedinstveno
  tržište, konkurentnost

  radi jačanja unutarnjeg tržišta i poboljšanja njegova funkcioniranja u područjima konkurentnosti i održivosti
  poduzeća, uključujući

  osobito
  mikropoduzeća te mala

  malih
  i srednja

  srednjih
  poduzeća,
  normizacije, nadzora tržišta, zaštite potrošača, lanca opskrbe hranom
  te europsku statistiku

  europske statistike
  („Program”). Program bi se trebao uspostaviti za razdoblje od sedam godina od 2021. do 2027. [Am. 7]

| (8) | Programom bi se trebali podržati oblikovanje, provedba i osiguravanje provedbe zakonodavstva Unije na kojem se temelji pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Trebalo bi se podržati i stvaranje odgovarajućih uvjeta za osnaživanje svih sudionika unutarnjeg tržišta: poduzeća, građana, uključujući potrošače
  i zaposlenike
  , civilnog društva i javnih tijela. U tu bi svrhu Program trebao biti usmjeren na osiguravanje konkurentnosti
  i održivosti
  poduzeća, posebno MSP-ova, ali i

  uključujući onih u turizmu,
  pružanje potpore u osiguravanju provedbe pravila o zaštiti potrošača i sigurnosti
  , kao i okolišnih i socijalnih normi, te
  podizanjem svijesti poduzeća i pojedinaca uz pružanje odgovarajućih alata,
  potrebnih informacija i pomoći,
  znanja i stručnosti kako bi donijeli utemeljene odluke te kako bi se ojačalo njihovo sudjelovanje u donošenju politika Unije. Nadalje, Program bi trebao biti usmjeren na jačanje regulatorne i administrativne suradnje, posebno
  programima obuke,
  razmjenom najboljih praksi, izgradnjom baza znanja i kompetencija, uključujući primjenu strateške javne nabave. Program

  Programom
  bi trebao

  se trebalo
  težiti i potpori razvoju visokokvalitetnih međunarodnih normi na kojima se temelji provedba zakonodavstva Unije. To uključuje i utvrđivanje standarda u području financijskog izvještavanja i revizije, čime se doprinosi transparentnosti i funkcioniranju tržišta kapitala Unije te jačanju zaštite ulagatelja. Program

  Programom
  bi trebao

  se trebalo
  podržati donošenje pravila i utvrđivanje normi tako što će se osigurati najšira moguća uključenost dionika. Cilj Programa trebao bi biti i podupiranje provedbe i izvršavanja zakonodavstva Unije kojim se osigurava visoka razina zdravlja ljudi, životinja i bilja u prehrambenom lancu te poboljšanje dobrobiti životinja. [Am. 8] |
| --- | --- |

(8)

Programom bi se trebali podržati oblikovanje, provedba i osiguravanje provedbe zakonodavstva Unije na kojem se temelji pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Trebalo bi se podržati i stvaranje odgovarajućih uvjeta za osnaživanje svih sudionika unutarnjeg tržišta: poduzeća, građana, uključujući potrošače
  i zaposlenike
  , civilnog društva i javnih tijela. U tu bi svrhu Program trebao biti usmjeren na osiguravanje konkurentnosti
  i održivosti
  poduzeća, posebno MSP-ova, ali i

  uključujući onih u turizmu,
  pružanje potpore u osiguravanju provedbe pravila o zaštiti potrošača i sigurnosti
  , kao i okolišnih i socijalnih normi, te
  podizanjem svijesti poduzeća i pojedinaca uz pružanje odgovarajućih alata,
  potrebnih informacija i pomoći,
  znanja i stručnosti kako bi donijeli utemeljene odluke te kako bi se ojačalo njihovo sudjelovanje u donošenju politika Unije. Nadalje, Program bi trebao biti usmjeren na jačanje regulatorne i administrativne suradnje, posebno
  programima obuke,
  razmjenom najboljih praksi, izgradnjom baza znanja i kompetencija, uključujući primjenu strateške javne nabave. Program

  Programom
  bi trebao

  se trebalo
  težiti i potpori razvoju visokokvalitetnih međunarodnih normi na kojima se temelji provedba zakonodavstva Unije. To uključuje i utvrđivanje standarda u području financijskog izvještavanja i revizije, čime se doprinosi transparentnosti i funkcioniranju tržišta kapitala Unije te jačanju zaštite ulagatelja. Program

  Programom
  bi trebao

  se trebalo
  podržati donošenje pravila i utvrđivanje normi tako što će se osigurati najšira moguća uključenost dionika. Cilj Programa trebao bi biti i podupiranje provedbe i izvršavanja zakonodavstva Unije kojim se osigurava visoka razina zdravlja ljudi, životinja i bilja u prehrambenom lancu te poboljšanje dobrobiti životinja. [Am. 8]

| (9) | Modernim unutarnjim tržištem promiče

  Moderno unutarnje tržište temelji
  se
  na načelima pravednosti, transparentnosti i uzajamnog povjerenja, njime se promiče
  se tržišno natjecanje te od njega imaju koristi potrošači, poduzeća i zaposlenici. Bolja upotreba stalno rastućeg unutarnjeg tržišta usluga trebala bi pomoći europskim poduzećima u stvaranju radnih mjesta i rastu preko granica, ponudi većeg izbora usluga po boljim cijenama i održavanju visokih standarda za potrošače i radnike. Kako bi se to postiglo, Program

  Programom
  bi trebao

  se trebalo
  doprinijeti
  boljem praćenju promjena na unutarnjem tržištu, uključujući učinak novih tehnologija i inovativnih poslovnih modela, utvrđivanju i
  uklanjanju preostalih prepreka

  neopravdanih, diskriminirajućih
  i 
  nerazmjernih prepreka te
  osiguravanju regulatornog okvira koji može prihvatiti nove inovativne poslovne modele
  uključujući modele ekonomije suradnje i socijalno poduzetništvo, uz osiguravanje visoke razine socijalne zaštite, uključujući i za poduzetnike
  . [Am. 9] |
| --- | --- |

(9)

Modernim unutarnjim tržištem promiče

  Moderno unutarnje tržište temelji
  se
  na načelima pravednosti, transparentnosti i uzajamnog povjerenja, njime se promiče
  se tržišno natjecanje te od njega imaju koristi potrošači, poduzeća i zaposlenici. Bolja upotreba stalno rastućeg unutarnjeg tržišta usluga trebala bi pomoći europskim poduzećima u stvaranju radnih mjesta i rastu preko granica, ponudi većeg izbora usluga po boljim cijenama i održavanju visokih standarda za potrošače i radnike. Kako bi se to postiglo, Program

  Programom
  bi trebao

  se trebalo
  doprinijeti
  boljem praćenju promjena na unutarnjem tržištu, uključujući učinak novih tehnologija i inovativnih poslovnih modela, utvrđivanju i
  uklanjanju preostalih prepreka

  neopravdanih, diskriminirajućih
  i 
  nerazmjernih prepreka te
  osiguravanju regulatornog okvira koji može prihvatiti nove inovativne poslovne modele
  uključujući modele ekonomije suradnje i socijalno poduzetništvo, uz osiguravanje visoke razine socijalne zaštite, uključujući i za poduzetnike
  . [Am. 9]

| (10) | Regulatorne prepreke na unutarnjem tržištu uklonjene su za mnoge industrijske proizvode s pomoću mehanizama za sprečavanje i donošenja zajedničkih pravila
  i normi
  te, ako takva pravila Unije ne postoje, s pomoću načela uzajamnog priznavanja. U područjima za koje ne postoji zakonodavstvo Unije načelo uzajamnog priznavanja znači da za robu koja se zakonito stavlja na tržište u jednoj državi članici postoji pravo slobode kretanja i može se prodavati u drugoj državi članici
  , osim ako se druga država članica opravdano protivi stavljanju na tržište te robe., pod uvjetom da takvo ograničenje nije diskriminirajuće, da je opravdano ciljevima od javnog interesa, kako je utvrđeno u članku 36. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) ili definirano sudskom praksom Suda Europske unije, i da je razmjerno cilju koji se želi ostvariti
  . Međutim, zbog nedovoljne primjene
  načela
  uzajamnog priznavanja trgovačkim je društvima teško ući na tržišta u drugim

  , poput neopravdanih i nerazmjernih ograničenja, poduzećima je teže pristupiti tržištima
  u državama članicama. Tako

  Unatoč visokoj razini integriranosti tržišta u području robe, to dovodi do gubitka prilika za
  gospodarstvo u cjelini propušta prilike, unatoč tome što je tržišna integracija u području trgovine robom dosegnula zavidnu razinu

  . Revizija Uredbe (EU) br. xxx/2018 o uzajamnom priznavanju pomoći će
  u 
  jačanju gospodarskih koristi u tom području
  . Program bi stoga trebao biti usmjeren na poboljšanje primjene uzajamnog priznavanja u području robe
  , ostvarivanje njezinog punog potencijala
  i smanjenje količine nezakonite i nesukladne robe koja ulazi na tržište
  , s pomoću ciljanog podizanja razine osviještenosti i osposobljavanja, potpore kontaktnim točkama za proizvode i bolje suradnje među nadležnim tijelima za uzajamno priznavanje
  . [Am. 10] |
| --- | --- |

(10)

Regulatorne prepreke na unutarnjem tržištu uklonjene su za mnoge industrijske proizvode s pomoću mehanizama za sprečavanje i donošenja zajedničkih pravila
  i normi
  te, ako takva pravila Unije ne postoje, s pomoću načela uzajamnog priznavanja. U područjima za koje ne postoji zakonodavstvo Unije načelo uzajamnog priznavanja znači da za robu koja se zakonito stavlja na tržište u jednoj državi članici postoji pravo slobode kretanja i može se prodavati u drugoj državi članici
  , osim ako se druga država članica opravdano protivi stavljanju na tržište te robe., pod uvjetom da takvo ograničenje nije diskriminirajuće, da je opravdano ciljevima od javnog interesa, kako je utvrđeno u članku 36. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) ili definirano sudskom praksom Suda Europske unije, i da je razmjerno cilju koji se želi ostvariti
  . Međutim, zbog nedovoljne primjene
  načela
  uzajamnog priznavanja trgovačkim je društvima teško ući na tržišta u drugim

  , poput neopravdanih i nerazmjernih ograničenja, poduzećima je teže pristupiti tržištima
  u državama članicama. Tako

  Unatoč visokoj razini integriranosti tržišta u području robe, to dovodi do gubitka prilika za
  gospodarstvo u cjelini propušta prilike, unatoč tome što je tržišna integracija u području trgovine robom dosegnula zavidnu razinu

  . Revizija Uredbe (EU) br. xxx/2018 o uzajamnom priznavanju pomoći će
  u 
  jačanju gospodarskih koristi u tom području
  . Program bi stoga trebao biti usmjeren na poboljšanje primjene uzajamnog priznavanja u području robe
  , ostvarivanje njezinog punog potencijala
  i smanjenje količine nezakonite i nesukladne robe koja ulazi na tržište
  , s pomoću ciljanog podizanja razine osviještenosti i osposobljavanja, potpore kontaktnim točkama za proizvode i bolje suradnje među nadležnim tijelima za uzajamno priznavanje
  . [Am. 10]

| (11) | Novi regulatorni izazovi te izazovi u pogledu izvršavanja zakonodavstva odnose se na brzo promjenjivo okruženje digitalne revolucije u vezi s pitanjima kao što su kibersigurnost,
  pravila o privatnosti i zaštiti podataka,
  internet stvari ili umjetna inteligencija
  i povezani etički standardi
  . U slučaju nastanka štete ključna su stroga pravila u pogledu sigurnosti proizvoda i odgovornosti

  jasnoće za odgovornost
  u pogledu njih
  te stroga provedba pravila
  kako bi se osigurao odgovor politike kojim se europskim građanima, uključujući potrošače i poduzeća, omogućuje ostvarivanje koristi od tih pravila. Program bi stoga trebao pridonijeti brzoj prilagodbi i osiguravanju provedbe

  boljoj provedbi
  Unijina sustava odgovornosti za proizvode kojim se potiču inovacije
  te istodobno zajamčiti sigurnost i zaštitu korisnika
  . [Am. 11] |
| --- | --- |

(11)

Novi regulatorni izazovi te izazovi u pogledu izvršavanja zakonodavstva odnose se na brzo promjenjivo okruženje digitalne revolucije u vezi s pitanjima kao što su kibersigurnost,
  pravila o privatnosti i zaštiti podataka,
  internet stvari ili umjetna inteligencija
  i povezani etički standardi
  . U slučaju nastanka štete ključna su stroga pravila u pogledu sigurnosti proizvoda i odgovornosti

  jasnoće za odgovornost
  u pogledu njih
  te stroga provedba pravila
  kako bi se osigurao odgovor politike kojim se europskim građanima, uključujući potrošače i poduzeća, omogućuje ostvarivanje koristi od tih pravila. Program bi stoga trebao pridonijeti brzoj prilagodbi i osiguravanju provedbe

  boljoj provedbi
  Unijina sustava odgovornosti za proizvode kojim se potiču inovacije
  te istodobno zajamčiti sigurnost i zaštitu korisnika
  . [Am. 11]

| (12) | Stavljanje na tržište proizvoda koji nisu usklađeni s pravom Unije dovodi one koji ispunjavaju obveze

  bez obzira na to jesu li proizvodi stavljeni na tržište tradicionalnim ili elektroničkim sredstvima i bez obzira na to jesu li proizvedeni

  nepovoljniji položaj te može ugroziti,u
  Uniji ili ulaze u nju iz trećih zemalja, ugrožava europske građane i
  potrošače. Mnogi poduzetnici

  Gospodarski subjekti koji prodaju usklađene proizvode suočavaju se s narušenim tržišnim natjecanjem zbog onih koji
  ne poštuju pravila bilo zbog nedostatka znanja ili namjerno kako bi ostvarili konkurentsku prednost. Tijela za nadzor tržišta često nemaju dovoljno sredstava i ograničena su nacionalnim granicama, a poduzetnici trguju na razini Unije ili čak na globalnoj razini. Konkretno, u slučaju e-trgovine tijela za nadzor tržišta imaju velike poteškoće pri praćenju neusklađenih proizvoda uvezenih iz trećih zemalja i utvrđivanju odgovornog subjekta unutar njihove nadležnosti
  ili provedbi procjene rizika ili ispitivanja sigurnosti zbog nemogućnosti fizičkog pristupa proizvodima
  . Programom bi se stoga trebalo nastojati ojačati usklađenost proizvoda pružanjem pravih poticaja za poduzetnike ,
  jačanjem nadzora tržišta, postavljanjem jasnih, transparentnih i sveobuhvatnih pravila gospodarskim subjektima, podizanjem razine osviještenosti o mjerodavnim pravilima Unije o sigurnosti proizvoda
  jačanjem provjera usklađenosti
  , uključujući sustavnom primjenom provjera uzoraka proizvoda koji predstavljaju znatan postotak svake vrste proizvoda stavljenog na tržište, kupovinom koju anonimno obavljaju predstavnici tijela za nadzor tržišta
  i promicanjem bliskije

  tješnje
  prekogranične suradnje među tijelima za izvršavanje zakonodavstva. Program bi trebao doprinijeti konsolidaciji postojećeg okvira za aktivnosti nadzora tržišta, poticati zajednička djelovanja tijela za nadzor tržišta iz različitih država članica, poboljšati razmjenu informacija te promicati konvergenciju i bližu integraciju aktivnosti nadzora tržišta
  , osobito osiguravanjem da se novi zahtjevi uvedeni Uredbom (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća
   (5)

  strogo provode kako bi se izbjegla prodaja nesukladnih proizvoda europskim građanima. Programom bi se stoga trebao ojačati kapacitet tijela za nadzor tržišta diljem Unije i doprinijeti većoj homogenosti među državama članica, jednakom uživanju u koristima unutarnjeg tržišta u pogledu gospodarskog blagostanja i održivog rasta, uz zadovoljavanje njihovih specifičnih potreba na posebno prilagođene načine. [Am. 12] |
| --- | --- |

(12)

Stavljanje na tržište proizvoda koji nisu usklađeni s pravom Unije dovodi one koji ispunjavaju obveze

  bez obzira na to jesu li proizvodi stavljeni na tržište tradicionalnim ili elektroničkim sredstvima i bez obzira na to jesu li proizvedeni

  nepovoljniji položaj te može ugroziti,u
  Uniji ili ulaze u nju iz trećih zemalja, ugrožava europske građane i
  potrošače. Mnogi poduzetnici

  Gospodarski subjekti koji prodaju usklađene proizvode suočavaju se s narušenim tržišnim natjecanjem zbog onih koji
  ne poštuju pravila bilo zbog nedostatka znanja ili namjerno kako bi ostvarili konkurentsku prednost. Tijela za nadzor tržišta često nemaju dovoljno sredstava i ograničena su nacionalnim granicama, a poduzetnici trguju na razini Unije ili čak na globalnoj razini. Konkretno, u slučaju e-trgovine tijela za nadzor tržišta imaju velike poteškoće pri praćenju neusklađenih proizvoda uvezenih iz trećih zemalja i utvrđivanju odgovornog subjekta unutar njihove nadležnosti
  ili provedbi procjene rizika ili ispitivanja sigurnosti zbog nemogućnosti fizičkog pristupa proizvodima
  . Programom bi se stoga trebalo nastojati ojačati usklađenost proizvoda pružanjem pravih poticaja za poduzetnike ,
  jačanjem nadzora tržišta, postavljanjem jasnih, transparentnih i sveobuhvatnih pravila gospodarskim subjektima, podizanjem razine osviještenosti o mjerodavnim pravilima Unije o sigurnosti proizvoda
  jačanjem provjera usklađenosti
  , uključujući sustavnom primjenom provjera uzoraka proizvoda koji predstavljaju znatan postotak svake vrste proizvoda stavljenog na tržište, kupovinom koju anonimno obavljaju predstavnici tijela za nadzor tržišta
  i promicanjem bliskije

  tješnje
  prekogranične suradnje među tijelima za izvršavanje zakonodavstva. Program bi trebao doprinijeti konsolidaciji postojećeg okvira za aktivnosti nadzora tržišta, poticati zajednička djelovanja tijela za nadzor tržišta iz različitih država članica, poboljšati razmjenu informacija te promicati konvergenciju i bližu integraciju aktivnosti nadzora tržišta
  , osobito osiguravanjem da se novi zahtjevi uvedeni Uredbom (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća
   (5)

  strogo provode kako bi se izbjegla prodaja nesukladnih proizvoda europskim građanima. Programom bi se stoga trebao ojačati kapacitet tijela za nadzor tržišta diljem Unije i doprinijeti većoj homogenosti među državama članica, jednakom uživanju u koristima unutarnjeg tržišta u pogledu gospodarskog blagostanja i održivog rasta, uz zadovoljavanje njihovih specifičnih potreba na posebno prilagođene načine. [Am. 12]

| (13) | Sigurnost proizvoda od zajedničkog je interesa. Tijela za ocjenjivanje sukladnosti provjeravaju ispunjavaju li proizvodi zahtjeve sigurnosti prije stavljanja na tržište. Stoga je od najveće važnosti da tijela za ocjenjivanje sukladnosti budu pouzdana i kompetentna. Unija je uspostavila sustav akreditacije tijela za ocjenjivanje sukladnosti, kojim se provjerava njihova stručnost, nepristranost i neovisnost.
  Međutim, Uredba (EZ) br. 765/2008
   (6).
  Europskog parlamenta i Vijeća provedena je na mnogo različitih načina na nacionalnoj razini. Razlike se odnose na raspodjelu nadležnosti između tijela za nadzor tržišta i unutarnjih mehanizama za koordinaciju na nacionalnoj razini, razinu financijskih sredstava namijenjenih za nadzor tržišta, strategije i pristupe u pogledu nadzora tržišta, kao i ovlasti u pogledu nesukladnih proizvoda i iznose kazni za kršenja, što dovodi do fragmentirane provedbe zakonodavstva Unije o usklađivanju. Ta fragmentiranost dovodi do rigoroznijeg nadzora tržišta u nekim državama članicama te bi za posljedicu mogla imati manje djelotvornu moć odvraćanja, stvaranje nejednakih uvjeta za poduzeća u nekim državama članicama te stvaranje neravnoteže u pogledu razine sigurnosti proizvoda u cijeloj Uniji.
  Trenutačno je najveći izazov kako osigurati da cijeli sustav akreditacije ide u korak s najnovijim dostignućima i da se primjenjuje jednako strogo u cijeloj Uniji. Program

  Programom
  bi stoga trebao

  trebalo
  podupirati mjere kojima se osigurava da tijela za ocjenjivanje sukladnosti i dalje ispunjavaju regulatorne zahtjeve
  , osobito primjenom procjene treće strane kako bi se poboljšali nepristrani
  i da

  neovisni postupci, te kojima
  se poboljša

  poboljšava
  Europski sustav akreditacije, posebno u novim područjima politike, podupiranjem
  ujednačavanja provjera i kazni, kao i
  europske suradnje za akreditaciju (EA) iz članka 14. Uredbe (EZ) br. 765/2008 [Am. 13] |
| --- | --- |

(13)

Sigurnost proizvoda od zajedničkog je interesa. Tijela za ocjenjivanje sukladnosti provjeravaju ispunjavaju li proizvodi zahtjeve sigurnosti prije stavljanja na tržište. Stoga je od najveće važnosti da tijela za ocjenjivanje sukladnosti budu pouzdana i kompetentna. Unija je uspostavila sustav akreditacije tijela za ocjenjivanje sukladnosti, kojim se provjerava njihova stručnost, nepristranost i neovisnost.
  Međutim, Uredba (EZ) br. 765/2008
   (6).
  Europskog parlamenta i Vijeća provedena je na mnogo različitih načina na nacionalnoj razini. Razlike se odnose na raspodjelu nadležnosti između tijela za nadzor tržišta i unutarnjih mehanizama za koordinaciju na nacionalnoj razini, razinu financijskih sredstava namijenjenih za nadzor tržišta, strategije i pristupe u pogledu nadzora tržišta, kao i ovlasti u pogledu nesukladnih proizvoda i iznose kazni za kršenja, što dovodi do fragmentirane provedbe zakonodavstva Unije o usklađivanju. Ta fragmentiranost dovodi do rigoroznijeg nadzora tržišta u nekim državama članicama te bi za posljedicu mogla imati manje djelotvornu moć odvraćanja, stvaranje nejednakih uvjeta za poduzeća u nekim državama članicama te stvaranje neravnoteže u pogledu razine sigurnosti proizvoda u cijeloj Uniji.
  Trenutačno je najveći izazov kako osigurati da cijeli sustav akreditacije ide u korak s najnovijim dostignućima i da se primjenjuje jednako strogo u cijeloj Uniji. Program

  Programom
  bi stoga trebao

  trebalo
  podupirati mjere kojima se osigurava da tijela za ocjenjivanje sukladnosti i dalje ispunjavaju regulatorne zahtjeve
  , osobito primjenom procjene treće strane kako bi se poboljšali nepristrani
  i da

  neovisni postupci, te kojima
  se poboljša

  poboljšava
  Europski sustav akreditacije, posebno u novim područjima politike, podupiranjem
  ujednačavanja provjera i kazni, kao i
  europske suradnje za akreditaciju (EA) iz članka 14. Uredbe (EZ) br. 765/2008 [Am. 13]

| (14) | S

  Razvojem e-trgovine mogli bi se pojaviti određeni izazovi u pogledu zaštite zdravlja i sigurnosti krajnjih korisnika od nesukladnih proizvoda. S
  obzirom na to da potrošačka tržišta ne poznaju granice s razvojem internetskih usluga u području trgovine i usluga putovanja, važno je osigurati da potrošači koji borave u Uniji mogu imati odgovarajuću

  jednaku
  zaštitu pri uvozu robe i usluga gospodarskih subjekata sa sjedištem u trećim zemljama. Programom bi se stoga, prema potrebi, trebalo omogućiti pružanje potpore suradnji s relevantnim tijelima koja se nalaze u ključnim partnerskim trećim zemljama koje trguju s Unijom
  u pogledu razmjene informacija o nesukladnim proizvodima, najnovijim znanstvenim dostignućima i novim tehnologijama, novim rizicima i drugim aspektima u vezi s aktivnostima kontrole
  . [Am. 14] |
| --- | --- |

(14)

S

  Razvojem e-trgovine mogli bi se pojaviti određeni izazovi u pogledu zaštite zdravlja i sigurnosti krajnjih korisnika od nesukladnih proizvoda. S
  obzirom na to da potrošačka tržišta ne poznaju granice s razvojem internetskih usluga u području trgovine i usluga putovanja, važno je osigurati da potrošači koji borave u Uniji mogu imati odgovarajuću

  jednaku
  zaštitu pri uvozu robe i usluga gospodarskih subjekata sa sjedištem u trećim zemljama. Programom bi se stoga, prema potrebi, trebalo omogućiti pružanje potpore suradnji s relevantnim tijelima koja se nalaze u ključnim partnerskim trećim zemljama koje trguju s Unijom
  u pogledu razmjene informacija o nesukladnim proizvodima, najnovijim znanstvenim dostignućima i novim tehnologijama, novim rizicima i drugim aspektima u vezi s aktivnostima kontrole
  . [Am. 14]

| (15) | Javna tijela upotrebljavaju javnu nabavu kako bi osigurala vrijednost za utrošeni javni novac i pridonijela inovativnijem, održivijem, uključivijem i konkurentnijem unutarnjem tržištu
  , uključujući, ondje gdje je to u skladu s mjerodavnim pravom Unije, primjenom i drugih kriterija osim samo najniže cijene ili troškovne učinkovitosti, uzimajući u obzir, među ostalim, aspekte povezane s kvalitetom, okolišem, poštenom trgovinom i društvom te olakšavanjem podjele na parcele u pogledu velikih infrastrukturnih radova
  . Direktivom 2014/23/EU (7), Direktivom 2014/24/EU (8) i Direktivom 2014/25/EU (9) Europskog parlamenta i Vijeća osigurava se pravni okvir za integraciju i djelotvorno funkcioniranje tržišta javne nabave koja predstavljaju 14 % bruto domaćeg proizvoda Unije, u korist javnih tijela, poduzeća i građana, uključujući potrošače. Program

  Pravilno provedeni propisi o javnoj nabavi ključan su alat za snažnije jedinstveno tržište te za rast poduzeća EU-a i radnih mjesta u Uniji Programom
  bi
  se
  stoga trebao

  trebale
  podupirati mjere za osiguravanje šire primjene strateške javne nabave, profesionalizaciju javnih kupaca, bolji

  kako bi se olakšao i poboljšao
  pristup tržištima javne nabave za MSP-ove, povećanje

  i mikropoduzeća osobito putem savjetodavnih usluga i obuke, povećanja
  transparentnosti, cjelovitosti i boljih podataka, jačanje

  jačanja
  digitalne transformacije javne nabave i promicanje

  promicanja
  zajedničke javne nabave, jačanjem

  jačanja
  partnerskog pristupa s državama članicama, poboljšanjem

  poboljšanja
  prikupljanja podataka i analize podataka, među ostalim, razvojem namjenskih informatičkih alata, podupiranjem razmjene iskustava i dobrih praksi,
  upućivanjem na europske i međunarodne norme,
  pružanjem smjernica, provedbom korisnih trgovinskih sporazuma, jačanjem suradnje među nacionalnim tijelima i pokretanjem pilot-projekata. [Am. 15] |
| --- | --- |

(15)

Javna tijela upotrebljavaju javnu nabavu kako bi osigurala vrijednost za utrošeni javni novac i pridonijela inovativnijem, održivijem, uključivijem i konkurentnijem unutarnjem tržištu
  , uključujući, ondje gdje je to u skladu s mjerodavnim pravom Unije, primjenom i drugih kriterija osim samo najniže cijene ili troškovne učinkovitosti, uzimajući u obzir, među ostalim, aspekte povezane s kvalitetom, okolišem, poštenom trgovinom i društvom te olakšavanjem podjele na parcele u pogledu velikih infrastrukturnih radova
  . Direktivom 2014/23/EU (7), Direktivom 2014/24/EU (8) i Direktivom 2014/25/EU (9) Europskog parlamenta i Vijeća osigurava se pravni okvir za integraciju i djelotvorno funkcioniranje tržišta javne nabave koja predstavljaju 14 % bruto domaćeg proizvoda Unije, u korist javnih tijela, poduzeća i građana, uključujući potrošače. Program

  Pravilno provedeni propisi o javnoj nabavi ključan su alat za snažnije jedinstveno tržište te za rast poduzeća EU-a i radnih mjesta u Uniji Programom
  bi
  se
  stoga trebao

  trebale
  podupirati mjere za osiguravanje šire primjene strateške javne nabave, profesionalizaciju javnih kupaca, bolji

  kako bi se olakšao i poboljšao
  pristup tržištima javne nabave za MSP-ove, povećanje

  i mikropoduzeća osobito putem savjetodavnih usluga i obuke, povećanja
  transparentnosti, cjelovitosti i boljih podataka, jačanje

  jačanja
  digitalne transformacije javne nabave i promicanje

  promicanja
  zajedničke javne nabave, jačanjem

  jačanja
  partnerskog pristupa s državama članicama, poboljšanjem

  poboljšanja
  prikupljanja podataka i analize podataka, među ostalim, razvojem namjenskih informatičkih alata, podupiranjem razmjene iskustava i dobrih praksi,
  upućivanjem na europske i međunarodne norme,
  pružanjem smjernica, provedbom korisnih trgovinskih sporazuma, jačanjem suradnje među nacionalnim tijelima i pokretanjem pilot-projekata. [Am. 15]

| (16) | Kako bi se ispunili ciljevi Programa i kako bi se građanima i poduzećima olakšao život, potrebno je uspostaviti visokokvalitetne javne službe usmjerene na korisnika
  sa sve većom usredotočenošću na digitalizaciju i cjelovitim pristupom te dodatno poticati e-upravu i e-vladu uz osiguravanje odgovarajuće zaštite podataka i privatnosti
  . To znači da će javne uprave morati početi raditi na nove
  , inovativnije
  načine, smanjiti izolaciju

  kako bi se smanjila izolacija
  različitih dijelova uprave te uključiti se
  uključiti
  u zajedničko stvaranje tih javnih usluga s građanima i poduzećima. Osim toga, stalno i postojano povećanje prekograničnih aktivnosti na unutarnjem tržištu zahtijeva pružanje

  dostupnost
  ažuriranih
  , točnih i lako razumljivih
  informacija o pravima poduzeća i građana, ali i informacijama o administrativnim formalnostima
  , kao i njihovo pojednostavnjenje
  . Uz to, pružanje pravnih savjeta i pomoć pri rješavanju problema koji se pojavljuju na nacionalnoj razini postaju ključni. Nadalje, potrebno je povezivanje nacionalnih uprava na jednostavan i učinkovit način,
  pružanje podrške javnim tijelima u ostvarivanju tih ciljeva,
  kao i evaluacija funkcioniranja unutarnjeg tržišta na terenu.
  Postojeći alati za upravljanje unutarnjim tržištem već imaju važnu ulogu u olakšavanju postizanja tih ciljeva. Stoga, kako bi se držao korak s tehnološkim i tržišnim promjenama te s novim regulatornim i provedbenim izazovima, Programom bi se trebalo podupirati poboljšanje kvalitete, vidljivosti i transparentnosti te sigurnosti alata za upravljanje unutarnjim tržištem.
  Programom bi se stoga trebalo podupirati
  , među ostalim,
  sljedeće postojeće alate za upravljanje unutarnjim tržištem: portal „Vaša Europa”, koji bi trebao biti okosnica nadolazećeg jedinstvenog digitalnog pristupnika, službu Vaša Europa – Savjeti, mrežu SOLVIT, Informacijski sustav unutarnjeg tržišta i pregled rezultata jedinstvenog tržišta kako bi se građanima olakšao svakodnevni život i sposobnost poduzeća da trguju preko granica. [Am. 16] |
| --- | --- |

(16)

Kako bi se ispunili ciljevi Programa i kako bi se građanima i poduzećima olakšao život, potrebno je uspostaviti visokokvalitetne javne službe usmjerene na korisnika
  sa sve većom usredotočenošću na digitalizaciju i cjelovitim pristupom te dodatno poticati e-upravu i e-vladu uz osiguravanje odgovarajuće zaštite podataka i privatnosti
  . To znači da će javne uprave morati početi raditi na nove
  , inovativnije
  načine, smanjiti izolaciju

  kako bi se smanjila izolacija
  različitih dijelova uprave te uključiti se
  uključiti
  u zajedničko stvaranje tih javnih usluga s građanima i poduzećima. Osim toga, stalno i postojano povećanje prekograničnih aktivnosti na unutarnjem tržištu zahtijeva pružanje

  dostupnost
  ažuriranih
  , točnih i lako razumljivih
  informacija o pravima poduzeća i građana, ali i informacijama o administrativnim formalnostima
  , kao i njihovo pojednostavnjenje
  . Uz to, pružanje pravnih savjeta i pomoć pri rješavanju problema koji se pojavljuju na nacionalnoj razini postaju ključni. Nadalje, potrebno je povezivanje nacionalnih uprava na jednostavan i učinkovit način,
  pružanje podrške javnim tijelima u ostvarivanju tih ciljeva,
  kao i evaluacija funkcioniranja unutarnjeg tržišta na terenu.
  Postojeći alati za upravljanje unutarnjim tržištem već imaju važnu ulogu u olakšavanju postizanja tih ciljeva. Stoga, kako bi se držao korak s tehnološkim i tržišnim promjenama te s novim regulatornim i provedbenim izazovima, Programom bi se trebalo podupirati poboljšanje kvalitete, vidljivosti i transparentnosti te sigurnosti alata za upravljanje unutarnjim tržištem.
  Programom bi se stoga trebalo podupirati
  , među ostalim,
  sljedeće postojeće alate za upravljanje unutarnjim tržištem: portal „Vaša Europa”, koji bi trebao biti okosnica nadolazećeg jedinstvenog digitalnog pristupnika, službu Vaša Europa – Savjeti, mrežu SOLVIT, Informacijski sustav unutarnjeg tržišta i pregled rezultata jedinstvenog tržišta kako bi se građanima olakšao svakodnevni život i sposobnost poduzeća da trguju preko granica. [Am. 16]

| (17) | Programom bi se trebao podupirati razvoj regulatornog okvira Unije u području prava trgovačkih društava i korporativnog upravljanja te ugovornog prava kako bi se povećala učinkovitost i konkurentnost poduzeća,
  osobito MSP-ova,
  uz istodobno pružanje zaštite dionicima na koje utječe poslovanje poduzeća, te kako bi se odgovorilo na nove izazove politika. Njime bi se trebala osigurati i odgovarajuća evaluacija, provedba i osiguravanje provedbe relevantne pravne stečevine, informiranje i pomoć dionicima te promicanje razmjene informacija u tom području. Programom bi se trebale dodatno podupirati inicijative Komisije u korist jasnog i prilagođenog pravnog okvira za gospodarstvo temeljeno na podacima i inovacije. Te su inicijative nužne kako bi se povećala pravna sigurnost u pogledu ugovornog i izvanugovornog prava, posebno u pogledu odgovornosti i etike u kontekstu tehnologija u nastajanju, kao što su internet stvari, umjetna inteligencija, robotika i 3D tiskanje. Cilj Programa trebao bi biti poticanje razvoja poslovanja temeljenog na podacima
  istodobno osiguravajući visoku razinu zaštite podataka
  jer će ono biti odlučujući faktor za položaj gospodarstva Unije u globalnom tržišnom natjecanju. [Am. 17] |
| --- | --- |

(17)

Programom bi se trebao podupirati razvoj regulatornog okvira Unije u području prava trgovačkih društava i korporativnog upravljanja te ugovornog prava kako bi se povećala učinkovitost i konkurentnost poduzeća,
  osobito MSP-ova,
  uz istodobno pružanje zaštite dionicima na koje utječe poslovanje poduzeća, te kako bi se odgovorilo na nove izazove politika. Njime bi se trebala osigurati i odgovarajuća evaluacija, provedba i osiguravanje provedbe relevantne pravne stečevine, informiranje i pomoć dionicima te promicanje razmjene informacija u tom području. Programom bi se trebale dodatno podupirati inicijative Komisije u korist jasnog i prilagođenog pravnog okvira za gospodarstvo temeljeno na podacima i inovacije. Te su inicijative nužne kako bi se povećala pravna sigurnost u pogledu ugovornog i izvanugovornog prava, posebno u pogledu odgovornosti i etike u kontekstu tehnologija u nastajanju, kao što su internet stvari, umjetna inteligencija, robotika i 3D tiskanje. Cilj Programa trebao bi biti poticanje razvoja poslovanja temeljenog na podacima
  istodobno osiguravajući visoku razinu zaštite podataka
  jer će ono biti odlučujući faktor za položaj gospodarstva Unije u globalnom tržišnom natjecanju. [Am. 17]

| (18) | Programom bi se trebala promicati i ispravna i potpuna provedba i primjena pravnog okvira Unije za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma u državama članicama te razvoj budućih politika za rješavanje novih izazova u tom području. Njime bi se trebale podupirati i relevantne aktivnosti međunarodnih organizacija od europskog interesa, kao što su Odbor stručnjaka za ocjenu mjera protiv pranja novca i financiranja terorizma u Vijeću Europe. |
| --- | --- |

(18)

Programom bi se trebala promicati i ispravna i potpuna provedba i primjena pravnog okvira Unije za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma u državama članicama te razvoj budućih politika za rješavanje novih izazova u tom području. Njime bi se trebale podupirati i relevantne aktivnosti međunarodnih organizacija od europskog interesa, kao što su Odbor stručnjaka za ocjenu mjera protiv pranja novca i financiranja terorizma u Vijeću Europe.

| (19) | Provedba i razvoj unutarnjeg tržišta u području financijskih usluga, financijske stabilnosti i unije tržišta kapitala, uključujući održivo financiranje, uvelike ovise o mjerama politike koje Unija poduzima i koje se temelje na dokazima. Kako bi se postigao taj cilj, Komisija bi trebala imati aktivnu ulogu u stalnom praćenju financijskih tržišta i financijske stabilnosti, u okviru kojeg se ocjenjuje provedba zakonodavstva Unije u državama članicama i svrsishodnost postojećeg zakonodavstva te se utvrđuju moguća područja djelovanja u kojima se pojavljuju novi rizici, uz stalno sudjelovanje dionika tijekom cijelog ciklusa politike. Takve se aktivnosti oslanjaju na izradu analiza, studija, materijala za osposobljavanje, istraživanja, ocjenjivanja sukladnosti, evaluacija i statistika te ih podupiru IT sustavi i komunikacijski alati. |
| --- | --- |

(19)

Provedba i razvoj unutarnjeg tržišta u području financijskih usluga, financijske stabilnosti i unije tržišta kapitala, uključujući održivo financiranje, uvelike ovise o mjerama politike koje Unija poduzima i koje se temelje na dokazima. Kako bi se postigao taj cilj, Komisija bi trebala imati aktivnu ulogu u stalnom praćenju financijskih tržišta i financijske stabilnosti, u okviru kojeg se ocjenjuje provedba zakonodavstva Unije u državama članicama i svrsishodnost postojećeg zakonodavstva te se utvrđuju moguća područja djelovanja u kojima se pojavljuju novi rizici, uz stalno sudjelovanje dionika tijekom cijelog ciklusa politike. Takve se aktivnosti oslanjaju na izradu analiza, studija, materijala za osposobljavanje, istraživanja, ocjenjivanja sukladnosti, evaluacija i statistika te ih podupiru IT sustavi i komunikacijski alati.

| (20) | S obzirom na to da unutarnje tržište, kako je utvrđeno u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji,

  UFEU
  uključuje sustav kojim

  pravila kojima
  se osigurava nenarušavanje tržišnog natjecanja, program

  na unutarnjem tržištu
  ,
  programom
  bi trebao podupirati politiku

  se trebalo doprinijeti podupiranju politike
  Unije o tržišnom natjecanju, mreže

  poboljšavanjem
  i suradnju

  jačanjem suradnje Europskom mrežom za tržišno natjecanje te
  s nacionalnim tijelima i sudovima, kao i doprijeti do šire skupine dionika u priopćavanju

  među ostalim, jačanjem međunarodne suradnje, kao i priopćavanjem
  i objašnjavanju

  objašnjavanjem
  prava, koristi i obveza politike Unije o tržišnom natjecanju.
  Programom bi se osobito trebalo pomoći Komisiji da poboljša svoju analizu i procjenu razvoja tržišta, među ostalim, širokom primjenom sektorskih istraga i sustavnom razmjenom rezultata i najboljih praksi unutar Europske mreže za tržišno natjecanje. Time bi se trebalo doprinijeti osiguravanju poštenog natjecanja i jednakih uvjeta za sve, pa i na međunarodnoj razini, te osnaživanju poduzeća, osobito MSP-ova, i potrošača kako bi iskoristili prednosti jedinstvenog tržišta. [Am. 18] |
| --- | --- |

(20)

S obzirom na to da unutarnje tržište, kako je utvrđeno u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji,

  UFEU
  uključuje sustav kojim

  pravila kojima
  se osigurava nenarušavanje tržišnog natjecanja, program

  na unutarnjem tržištu
  ,
  programom
  bi trebao podupirati politiku

  se trebalo doprinijeti podupiranju politike
  Unije o tržišnom natjecanju, mreže

  poboljšavanjem
  i suradnju

  jačanjem suradnje Europskom mrežom za tržišno natjecanje te
  s nacionalnim tijelima i sudovima, kao i doprijeti do šire skupine dionika u priopćavanju

  među ostalim, jačanjem međunarodne suradnje, kao i priopćavanjem
  i objašnjavanju

  objašnjavanjem
  prava, koristi i obveza politike Unije o tržišnom natjecanju.
  Programom bi se osobito trebalo pomoći Komisiji da poboljša svoju analizu i procjenu razvoja tržišta, među ostalim, širokom primjenom sektorskih istraga i sustavnom razmjenom rezultata i najboljih praksi unutar Europske mreže za tržišno natjecanje. Time bi se trebalo doprinijeti osiguravanju poštenog natjecanja i jednakih uvjeta za sve, pa i na međunarodnoj razini, te osnaživanju poduzeća, osobito MSP-ova, i potrošača kako bi iskoristili prednosti jedinstvenog tržišta. [Am. 18]

| (21) | Program je posebno potreban za borbu protiv radikalnih implikacija za tržišno natjecanje i funkcioniranje unutarnjeg tržišta koje su rezultat trenutačne transformacije gospodarstva i poslovnog okruženja, osobito eksponencijalnog rasta i upotrebe podataka, uzimajući u obzir sve veći pristup umjetnoj inteligenciji
  , velikim podacima, algoritmima
  i drugim informatičkim alatima te stručno znanje društava i njihovih savjetnika. Osim toga, od ključne je važnosti da se programom podupiru mreže i 
  šira i dublja
  suradnja s tijelima država članica i sudovima, s obzirom na to da nenarušeno tržišno natjecanje i funkcioniranje unutarnjeg tržišta uvelike ovise o djelovanju tih subjekata. S obzirom na posebnu ulogu politike tržišnog natjecanja u sprečavanju šteta na unutarnjem tržištu koje su rezultat protutržišnog ponašanja izvan granica Unije, Programom bi se, prema potrebi, trebala podupirati i suradnja s tijelima trećih zemalja. Konačno, potrebno je proširiti aktivnosti informiranja kako bi se građanima i poduzećima omogućilo da iskoriste sve prednosti poštenog tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu.
  Osobito je potrebno građanima Europe pokazati opipljive koristi politike Unije u području tržišnog natjecanja suradnjom sa skupinama civilnog društva i relevantnim izravno pogođenim dionicima.
  S obzirom na to da je niz inicijativa u Programu nov i da na dio Programa posebno utječu dinamične
  i brze
  promjene uvjeta tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu, posebno u pogledu
  digitalnog razvoja
  umjetne inteligencije, algoritama, velikih podataka, kibersigurnosti i forenzične tehnologije, čiji je ritam i opseg teško procijeniti, očekuje se da će biti potrebna fleksibilnost za suočavanje s potrebama koje se razvijaju u okviru tog dijela Programa. [Am. 19] |
| --- | --- |

(21)

Program je posebno potreban za borbu protiv radikalnih implikacija za tržišno natjecanje i funkcioniranje unutarnjeg tržišta koje su rezultat trenutačne transformacije gospodarstva i poslovnog okruženja, osobito eksponencijalnog rasta i upotrebe podataka, uzimajući u obzir sve veći pristup umjetnoj inteligenciji
  , velikim podacima, algoritmima
  i drugim informatičkim alatima te stručno znanje društava i njihovih savjetnika. Osim toga, od ključne je važnosti da se programom podupiru mreže i 
  šira i dublja
  suradnja s tijelima država članica i sudovima, s obzirom na to da nenarušeno tržišno natjecanje i funkcioniranje unutarnjeg tržišta uvelike ovise o djelovanju tih subjekata. S obzirom na posebnu ulogu politike tržišnog natjecanja u sprečavanju šteta na unutarnjem tržištu koje su rezultat protutržišnog ponašanja izvan granica Unije, Programom bi se, prema potrebi, trebala podupirati i suradnja s tijelima trećih zemalja. Konačno, potrebno je proširiti aktivnosti informiranja kako bi se građanima i poduzećima omogućilo da iskoriste sve prednosti poštenog tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu.
  Osobito je potrebno građanima Europe pokazati opipljive koristi politike Unije u području tržišnog natjecanja suradnjom sa skupinama civilnog društva i relevantnim izravno pogođenim dionicima.
  S obzirom na to da je niz inicijativa u Programu nov i da na dio Programa posebno utječu dinamične
  i brze
  promjene uvjeta tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu, posebno u pogledu
  digitalnog razvoja
  umjetne inteligencije, algoritama, velikih podataka, kibersigurnosti i forenzične tehnologije, čiji je ritam i opseg teško procijeniti, očekuje se da će biti potrebna fleksibilnost za suočavanje s potrebama koje se razvijaju u okviru tog dijela Programa. [Am. 19]

| (22) | Jačanje konkurentnosti europskih poduzeća uz istovremeno osiguravanje djelotvornih ravnopravnih uvjeta tržišnog natjecanja te otvorenog i konkurentnog unutarnjeg tržišta od najveće je važnosti. MSP-ovi su pokretači europskog gospodarstva koji čine 99 % svih poduzeća u Europi, osiguravaju dvije trećine radnih mjesta i znatno pridonose stvaranju novih radnih mjesta s regionalnom i lokalnom dimenzijom.
  Oni su ključni za energetsku tranziciju i pružaju doprinos ostvarivanju klimatskih ciljeva Unije koji proizlaze iz Pariškog sporazuma. Stoga bi Program trebao povećati njihov kapacitet za razvoj visokokvalitetnih proizvoda i usluga koji nisu štetni za okoliš i poduprijeti njihove napore za povećanje učinkovitosti resursa u skladu s načelom „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. Program na taj način pridonosi i povećanju konkurentnosti MSP-ova Unije na globalnom tržištu. [Am. 20] |
| --- | --- |

(22)

Jačanje konkurentnosti europskih poduzeća uz istovremeno osiguravanje djelotvornih ravnopravnih uvjeta tržišnog natjecanja te otvorenog i konkurentnog unutarnjeg tržišta od najveće je važnosti. MSP-ovi su pokretači europskog gospodarstva koji čine 99 % svih poduzeća u Europi, osiguravaju dvije trećine radnih mjesta i znatno pridonose stvaranju novih radnih mjesta s regionalnom i lokalnom dimenzijom.
  Oni su ključni za energetsku tranziciju i pružaju doprinos ostvarivanju klimatskih ciljeva Unije koji proizlaze iz Pariškog sporazuma. Stoga bi Program trebao povećati njihov kapacitet za razvoj visokokvalitetnih proizvoda i usluga koji nisu štetni za okoliš i poduprijeti njihove napore za povećanje učinkovitosti resursa u skladu s načelom „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. Program na taj način pridonosi i povećanju konkurentnosti MSP-ova Unije na globalnom tržištu. [Am. 20]

| (23) | MSP-ovi dijele zajedničke izazove koji ne utječu na veća poduzeća u jednakoj mjeri u pogledu dobivanja sredstava, pronalaska kvalificirane radne snage, smanjenja administrativnog opterećenja, prihvaćanja kreativnosti i inovacije, pristupa tržištima i poticanja aktivnosti internacionalizacije. Programom bi se trebali razmjerno rješavati takvi tržišni nedostaci, ali ne bi se trebalo neopravdano narušavati tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.
  Njime bi se posebno trebali stvoriti odgovarajući uvjeti za uvođenje tehnoloških i organizacijskih inovacija u proizvodne postupke, vodeći računa o posebnim oblicima MSP-ova, kao što su mikropoduzeća, poduzeća koja se bave obrtničkim djelatnostima, samozaposlene osobe, slobodna zanimanja te poduzeća socijalne ekonomije. Također bi trebalo bi posvetiti pozornost potencijalnim, novim i mladim poduzetnicima, ženama poduzetnicama te drugim posebnim ciljnim skupinama, kao što su starije osobe, migranti i poduzetnici koji pripadaju socijalno ugroženim ili ranjivim skupinama, kao što su osobe s invaliditetom. [Am. 21] |
| --- | --- |

(23)

MSP-ovi dijele zajedničke izazove koji ne utječu na veća poduzeća u jednakoj mjeri u pogledu dobivanja sredstava, pronalaska kvalificirane radne snage, smanjenja administrativnog opterećenja, prihvaćanja kreativnosti i inovacije, pristupa tržištima i poticanja aktivnosti internacionalizacije. Programom bi se trebali razmjerno rješavati takvi tržišni nedostaci, ali ne bi se trebalo neopravdano narušavati tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.
  Njime bi se posebno trebali stvoriti odgovarajući uvjeti za uvođenje tehnoloških i organizacijskih inovacija u proizvodne postupke, vodeći računa o posebnim oblicima MSP-ova, kao što su mikropoduzeća, poduzeća koja se bave obrtničkim djelatnostima, samozaposlene osobe, slobodna zanimanja te poduzeća socijalne ekonomije. Također bi trebalo bi posvetiti pozornost potencijalnim, novim i mladim poduzetnicima, ženama poduzetnicama te drugim posebnim ciljnim skupinama, kao što su starije osobe, migranti i poduzetnici koji pripadaju socijalno ugroženim ili ranjivim skupinama, kao što su osobe s invaliditetom. [Am. 21]

| (23a) | Programom bi se trebala podržati i promicati inovacijska kultura razvijanjem ekosustava kojim se potiče stvaranje i rast poduzeća, posebno mikropoduzeća i inovativnih MSP-ova koji se mogu nositi s izazovima u sve konkurentnijem i ubrzanijem okruženju. Temeljita preobrazba inovacijskih procesa zahtijeva razvoj modela za inovacije otvorenog tipa s povećanim zajedničkim istraživanjem i dijeljenjem znanja i intelektualnog vlasništva među različitim organizacijama. Program bi stoga trebao biti usmjeren na potporu inovacijama uključivanjem novih kolaborativnih poslovnih modela usmjerenih na umrežavanje i dijeljenje znanja i resursa u organizacijskim zajednicama. [Am. 22] |
| --- | --- |

(23a)

Programom bi se trebala podržati i promicati inovacijska kultura razvijanjem ekosustava kojim se potiče stvaranje i rast poduzeća, posebno mikropoduzeća i inovativnih MSP-ova koji se mogu nositi s izazovima u sve konkurentnijem i ubrzanijem okruženju. Temeljita preobrazba inovacijskih procesa zahtijeva razvoj modela za inovacije otvorenog tipa s povećanim zajedničkim istraživanjem i dijeljenjem znanja i intelektualnog vlasništva među različitim organizacijama. Program bi stoga trebao biti usmjeren na potporu inovacijama uključivanjem novih kolaborativnih poslovnih modela usmjerenih na umrežavanje i dijeljenje znanja i resursa u organizacijskim zajednicama. [Am. 22]

| (23b) | Programom bi se trebali razmjerno rješavati takvi tržišni nedostaci, pri čemu posebnu pažnju treba obratiti na djelovanja koja su izravno korisna za MSP-ove i mreže poduzeća, ali ne bi se trebalo neopravdano narušavati tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. [Am. 23] |
| --- | --- |

(23b)

Programom bi se trebali razmjerno rješavati takvi tržišni nedostaci, pri čemu posebnu pažnju treba obratiti na djelovanja koja su izravno korisna za MSP-ove i mreže poduzeća, ali ne bi se trebalo neopravdano narušavati tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. [Am. 23]

| (24) | Mnogi problemi konkurentnosti Unije uključuju poteškoće koje MSP-ovi imaju u dobivanju financijskih sredstava jer im je

  nemaju dovoljno informacija,
  teško
  im je
  dokazati kreditnu sposobnost te nemaju dovoljno kolaterala
  ili jednostavno zbog niske razine osviještenosti o postojećem mehanizmu za potporu njihovim aktivnostima na razini EU-a, nacionalnoj ili lokalnoj razini
  . Dodatni izazovi u području financiranja uzrokovani su
  veličinom mikropoduzeća i
  potrebom MSP-ova da ostanu konkurentni, npr. da sudjeluju u aktivnostima digitalizacije, internacionalizacije i inovacija te da unaprijede svoju radnu snagu. Ograničeni pristup financiranju negativno utječe na stope stvaranja, rasta i preživljavanja poduzeća te na spremnost novih poduzetnika da preuzmu održiva poduzeća u kontekstu poslovnog nasljeđivanja. [Am. 24] |
| --- | --- |

(24)

Mnogi problemi konkurentnosti Unije uključuju poteškoće koje MSP-ovi imaju u dobivanju financijskih sredstava jer im je

  nemaju dovoljno informacija,
  teško
  im je
  dokazati kreditnu sposobnost te nemaju dovoljno kolaterala
  ili jednostavno zbog niske razine osviještenosti o postojećem mehanizmu za potporu njihovim aktivnostima na razini EU-a, nacionalnoj ili lokalnoj razini
  . Dodatni izazovi u području financiranja uzrokovani su
  veličinom mikropoduzeća i
  potrebom MSP-ova da ostanu konkurentni, npr. da sudjeluju u aktivnostima digitalizacije, internacionalizacije i inovacija te da unaprijede svoju radnu snagu. Ograničeni pristup financiranju negativno utječe na stope stvaranja, rasta i preživljavanja poduzeća te na spremnost novih poduzetnika da preuzmu održiva poduzeća u kontekstu poslovnog nasljeđivanja. [Am. 24]

| (25) | Kako bi se prevladali ti tržišni neuspjesi i osiguralo da MSP-ovi zadrže svoju ulogu temelja za konkurentnost gospodarstva Unije
  i pokretača održivog gospodarstva
  , malim i srednjim poduzećima potrebna je dodatna potpora u obliku dužničkih i vlasničkih instrumenata u okviru sastavnice politika koja se odnosi na MSP-ove fonda InvestEU, uspostavljenog Uredbom [...] Europskog parlamenta i Vijeća (10). Instrument kreditnog jamstva za zajmove uspostavljen

  u okviru prijašnjeg Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) uspostavljenog
  Uredbom (EU) br. 1287/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (11) ima dokazanu dodanu vrijednost i očekuje se da će dati pozitivan doprinos za najmanje 500 000 MSP-ova; pravni sljednik uspostavit će se u okviru sastavnice politika koja se odnosi na MSP-ove fonda InvestEU.
  Potrebno je posvetiti više pozornosti boljoj komunikaciji i javnim kampanjama kako bi se povećala osviještenost potencijalnih korisnika o dostupnom Programu za MSP-ove. Kako bi se podigla osviještenost o djelovanju Unije kojim se podupiru MSP-ovi, aktivnosti koje se u cijelosti ili djelomično financiraju u okviru ovog programa, uključujući posrednike, trebale bi biti obilježene europskim simbolom (zastavom) te bi trebalo navesti da aktivnost prima potporu u okviru programa COSME. [Am. 25] |
| --- | --- |

(25)

Kako bi se prevladali ti tržišni neuspjesi i osiguralo da MSP-ovi zadrže svoju ulogu temelja za konkurentnost gospodarstva Unije
  i pokretača održivog gospodarstva
  , malim i srednjim poduzećima potrebna je dodatna potpora u obliku dužničkih i vlasničkih instrumenata u okviru sastavnice politika koja se odnosi na MSP-ove fonda InvestEU, uspostavljenog Uredbom [...] Europskog parlamenta i Vijeća (10). Instrument kreditnog jamstva za zajmove uspostavljen

  u okviru prijašnjeg Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) uspostavljenog
  Uredbom (EU) br. 1287/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (11) ima dokazanu dodanu vrijednost i očekuje se da će dati pozitivan doprinos za najmanje 500 000 MSP-ova; pravni sljednik uspostavit će se u okviru sastavnice politika koja se odnosi na MSP-ove fonda InvestEU.
  Potrebno je posvetiti više pozornosti boljoj komunikaciji i javnim kampanjama kako bi se povećala osviještenost potencijalnih korisnika o dostupnom Programu za MSP-ove. Kako bi se podigla osviještenost o djelovanju Unije kojim se podupiru MSP-ovi, aktivnosti koje se u cijelosti ili djelomično financiraju u okviru ovog programa, uključujući posrednike, trebale bi biti obilježene europskim simbolom (zastavom) te bi trebalo navesti da aktivnost prima potporu u okviru programa COSME. [Am. 25]

| (26) | Ciljevi politike iz ovog Programa obuhvatit će se i financijskim instrumentima i proračunskim jamstvom u okviru sastavnice politika koja se odnosi na MSP-ove fonda InvestEU

  „InvestEU”. Okvir sastavnice politika koja se odnosi na MSP-ove fonda „InvestEU”trebao bi zauzimati središnje i glavno mjesto te pružati informacije o programu u svim državama članicama kako bi se povećala pristupačnost fondova za MSP-ove i svijest o njima
  . Financijska potpora trebala bi se upotrebljavati za uklanjanje tržišnih nedostataka ili neoptimalnih ulagačkih situacija, na razmjeran način, a djelovanjima se ne bi smjelo udvostručiti ili istisnuti privatno financiranje ili narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu
  , te bi trebalo jasno ponuditi dodatnost i poboljšati sinergije s drugim europskim programima
  . Mjere bi trebale imati jasnu europsku dodanu vrijednost. [Am. 26] |
| --- | --- |

(26)

Ciljevi politike iz ovog Programa obuhvatit će se i financijskim instrumentima i proračunskim jamstvom u okviru sastavnice politika koja se odnosi na MSP-ove fonda InvestEU

  „InvestEU”. Okvir sastavnice politika koja se odnosi na MSP-ove fonda „InvestEU”trebao bi zauzimati središnje i glavno mjesto te pružati informacije o programu u svim državama članicama kako bi se povećala pristupačnost fondova za MSP-ove i svijest o njima
  . Financijska potpora trebala bi se upotrebljavati za uklanjanje tržišnih nedostataka ili neoptimalnih ulagačkih situacija, na razmjeran način, a djelovanjima se ne bi smjelo udvostručiti ili istisnuti privatno financiranje ili narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu
  , te bi trebalo jasno ponuditi dodatnost i poboljšati sinergije s drugim europskim programima
  . Mjere bi trebale imati jasnu europsku dodanu vrijednost. [Am. 26]

| (26a) | Djelovanjima koja se podupiru iz fonda „InvestEU” putem odjeljka „EU” ili odjeljka „države članice” ne bi se smjelo udvostručiti ni zamijeniti privatno financiranje ili narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu već bi, u pogledu postojećih javnih i privatnih sustava jamstva, trebalo potaknuti njihovu integraciju u te sustave, pri čemu je prioritetni cilj poboljšanje i povećanje stvarne koristi za krajnje korisnike (MSP-ove utvrđene definicijom u Preporuci Komisije 2003/361/EZ)
   (12)

  kako bi se ostvarila stvarna dodatnost mjera. [Am. 27] |
| --- | --- |

(26a)

Djelovanjima koja se podupiru iz fonda „InvestEU” putem odjeljka „EU” ili odjeljka „države članice” ne bi se smjelo udvostručiti ni zamijeniti privatno financiranje ili narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu već bi, u pogledu postojećih javnih i privatnih sustava jamstva, trebalo potaknuti njihovu integraciju u te sustave, pri čemu je prioritetni cilj poboljšanje i povećanje stvarne koristi za krajnje korisnike (MSP-ove utvrđene definicijom u Preporuci Komisije 2003/361/EZ)
   (12)

  kako bi se ostvarila stvarna dodatnost mjera. [Am. 27]

| (26b) | Uz pristup financijskim sredstvima ključan je i pristup vještinama, kao i uključivanje upravljačkih vještina i znanja kao najvažnijih čimbenika koji MSP-ovima omogućavaju da pristupe postojećim fondovima, uvode inovacije, natječu se i rastu. Prijenos financijskih instrumenata, kako je predviđen u okviru fonda „InvestEU”, trebao bi biti popraćen razvojem odgovarajućih programa mentorstva i obuke te pružanjem poslovnih usluga temeljenih na znanju. [Am. 28] |
| --- | --- |

(26b)

Uz pristup financijskim sredstvima ključan je i pristup vještinama, kao i uključivanje upravljačkih vještina i znanja kao najvažnijih čimbenika koji MSP-ovima omogućavaju da pristupe postojećim fondovima, uvode inovacije, natječu se i rastu. Prijenos financijskih instrumenata, kako je predviđen u okviru fonda „InvestEU”, trebao bi biti popraćen razvojem odgovarajućih programa mentorstva i obuke te pružanjem poslovnih usluga temeljenih na znanju. [Am. 28]

| (27) | Programom bi se MSP-ovima trebala omogućiti djelotvorna potpora tijekom njihova životnog ciklusa
  tako što će im se pružati pomoć od pripreme projekta sve do komercijalizacije i pristupa tržištu, kao i poticanjem stvaranja mreža poduzeća
  . On bi se trebao temeljiti na jedinstvenom znanju i stručnom znanju razvijenom u odnosu na MSP-ove i industrijske

  gospodarske i poduzetničke
  sektore te na dugogodišnjem iskustvu u radu s europskim, nacionalnim i regionalnim dionicima. Ta bi se potpora trebala temeljiti na uspješnom iskustvu Europske poduzetničke mreže kao jedinstvene kontaktne točke za poboljšanje konkurentnosti MSP-ova i razvoja njihova poslovanja na jedinstvenom tržištu i izvan njega. U okviru Mreže planira se nastaviti pružati usluge u ime drugih programa Unije, posebno za program Obzor 2020., uz upotrebu financijskih sredstava iz tih programa. Program mentorstva za nove poduzetnike trebao bi i dalje biti sredstvo kojim se novim ili potencijalnim poduzetnicima omogućuje stjecanje iskustva u poslovanju povezivanjem s iskusnim poduzetnikom iz druge zemlje i time omogućuje jačanje poduzetničkih talenata. Programom bi se trebalo dodatno težiti njegovu rastu i proširiti njegov geografski opseg te tako ponuditi širi raspon mogućnosti povezivanja za poduzetnike, prema potrebi u komplementarnosti s drugim inicijativama Unije.

  Također bi se trebala poduprijeti povećana razina sudjelovanja organizacija koje predstavljaju MSP-ove u razvoju inicijative za politiku jedinstvenog tržišta, kao što su javna nabava, procesi normizacije i sustavi intelektualnog vlasništva. Mrežom bi se također trebao povećati broj mjera i omogućiti pružanje usmjerenijih savjeta MPS-ovima u izradi projekata i podupiranju umrežavanja te tehnološke i organizacijske tranzicije. Njome bi se također trebala poboljšati suradnja i veze s drugim savjetodavnim centrima uspostavljenim u okviru digitalnog programa i fonda „InvestEU” u području pristupa financiranju. Aktivnosti za MSP-ove u okviru Mreže trebale bi također težiti pružanju visokokvalitetnih usluga diljem Europe, pri čemu posebnu pozornost treba posvetiti područjima aktivnosti i geografskim dijelovima Unije u kojima mreže i posrednički akteri ne postižu očekivane rezultate.
  Uspješan program mentorstva za nove poduzetnike „Erasmus za mlade poduzetnike” trebao bi i dalje biti sredstvo kojim se novim ili potencijalnim poduzetnicima omogućuje stjecanje iskustva u poslovanju i upravljanju povezivanjem s iskusnim poduzetnikom iz druge zemlje i time omogućuje jačanje poduzetničkih talenata. Program bi trebao rasti i proširiti geografski opseg te tako ponuditi širi raspon mogućnosti povezivanja za poduzetnike, prema potrebi u komplementarnosti s drugim inicijativama Unije.
  Kako bi se povećala dodana vrijednost promicanja inicijativa za poduzetništvo, treba posvetiti posebnu pozornost mikropoduzećima, kao i onima koji su imali najmanje koristi od postojećeg programa, te područjima u kojima je kultura poduzetništva i dalje na niskoj razini te se suočava s više prepreka. Potrebno je uložiti sve napore za postizanje razumne zemljopisno uravnotežene raspodjele fondova. [Am. 29] |
| --- | --- |

(27)

Programom bi se MSP-ovima trebala omogućiti djelotvorna potpora tijekom njihova životnog ciklusa
  tako što će im se pružati pomoć od pripreme projekta sve do komercijalizacije i pristupa tržištu, kao i poticanjem stvaranja mreža poduzeća
  . On bi se trebao temeljiti na jedinstvenom znanju i stručnom znanju razvijenom u odnosu na MSP-ove i industrijske

  gospodarske i poduzetničke
  sektore te na dugogodišnjem iskustvu u radu s europskim, nacionalnim i regionalnim dionicima. Ta bi se potpora trebala temeljiti na uspješnom iskustvu Europske poduzetničke mreže kao jedinstvene kontaktne točke za poboljšanje konkurentnosti MSP-ova i razvoja njihova poslovanja na jedinstvenom tržištu i izvan njega. U okviru Mreže planira se nastaviti pružati usluge u ime drugih programa Unije, posebno za program Obzor 2020., uz upotrebu financijskih sredstava iz tih programa. Program mentorstva za nove poduzetnike trebao bi i dalje biti sredstvo kojim se novim ili potencijalnim poduzetnicima omogućuje stjecanje iskustva u poslovanju povezivanjem s iskusnim poduzetnikom iz druge zemlje i time omogućuje jačanje poduzetničkih talenata. Programom bi se trebalo dodatno težiti njegovu rastu i proširiti njegov geografski opseg te tako ponuditi širi raspon mogućnosti povezivanja za poduzetnike, prema potrebi u komplementarnosti s drugim inicijativama Unije.

  Također bi se trebala poduprijeti povećana razina sudjelovanja organizacija koje predstavljaju MSP-ove u razvoju inicijative za politiku jedinstvenog tržišta, kao što su javna nabava, procesi normizacije i sustavi intelektualnog vlasništva. Mrežom bi se također trebao povećati broj mjera i omogućiti pružanje usmjerenijih savjeta MPS-ovima u izradi projekata i podupiranju umrežavanja te tehnološke i organizacijske tranzicije. Njome bi se također trebala poboljšati suradnja i veze s drugim savjetodavnim centrima uspostavljenim u okviru digitalnog programa i fonda „InvestEU” u području pristupa financiranju. Aktivnosti za MSP-ove u okviru Mreže trebale bi također težiti pružanju visokokvalitetnih usluga diljem Europe, pri čemu posebnu pozornost treba posvetiti područjima aktivnosti i geografskim dijelovima Unije u kojima mreže i posrednički akteri ne postižu očekivane rezultate.
  Uspješan program mentorstva za nove poduzetnike „Erasmus za mlade poduzetnike” trebao bi i dalje biti sredstvo kojim se novim ili potencijalnim poduzetnicima omogućuje stjecanje iskustva u poslovanju i upravljanju povezivanjem s iskusnim poduzetnikom iz druge zemlje i time omogućuje jačanje poduzetničkih talenata. Program bi trebao rasti i proširiti geografski opseg te tako ponuditi širi raspon mogućnosti povezivanja za poduzetnike, prema potrebi u komplementarnosti s drugim inicijativama Unije.
  Kako bi se povećala dodana vrijednost promicanja inicijativa za poduzetništvo, treba posvetiti posebnu pozornost mikropoduzećima, kao i onima koji su imali najmanje koristi od postojećeg programa, te područjima u kojima je kultura poduzetništva i dalje na niskoj razini te se suočava s više prepreka. Potrebno je uložiti sve napore za postizanje razumne zemljopisno uravnotežene raspodjele fondova. [Am. 29]

| (27a) | Potrebno je uložiti više napora u smanjivanje administrativnog opterećenja i povećanje pristupačnosti programa kako bi se smanjili troškovi MSP-ova i mikropoduzeća koji nastaju zbog složenog procesa prijave i uvjeta za sudjelovanje. Države članice također bi trebale uspostaviti jedinstvenu kontaktnu točku za poduzeća koja zanima upotreba fondova Unije koja će funkcionirati kao sustav „sve na jednom mjestu”. Postupak evaluacije trebao bi biti jednostavan i brz kako bi se omogućilo pravodobno iskorištavanje pogodnosti koje se nude programom. [Am. 30] |
| --- | --- |

(27a)

Potrebno je uložiti više napora u smanjivanje administrativnog opterećenja i povećanje pristupačnosti programa kako bi se smanjili troškovi MSP-ova i mikropoduzeća koji nastaju zbog složenog procesa prijave i uvjeta za sudjelovanje. Države članice također bi trebale uspostaviti jedinstvenu kontaktnu točku za poduzeća koja zanima upotreba fondova Unije koja će funkcionirati kao sustav „sve na jednom mjestu”. Postupak evaluacije trebao bi biti jednostavan i brz kako bi se omogućilo pravodobno iskorištavanje pogodnosti koje se nude programom. [Am. 30]

| (28) | Klasteri su strateški alat za podupiranje konkurentnosti i proširivanja

  proširivanje
  MSP-ova jer nude povoljna poslovna okruženja
  , povećavaju održivi razvoj industrije i usluga te potiču gospodarski razvoj regija stvaranjem kvalitetnih radnih mjesta
  . Zajedničke klasterske inicijative trebale bi postići kritičnu masu kako bi se ubrzao rast MSP-ova. Povezivanjem specijaliziranih ekosustava, klasteri stvaraju nove poslovne mogućnosti za MSP-ove te ih se bolje integrira u europske i globalne strateške lance vrijednosti. Potpora bi se trebala pružiti za razvoj transnacionalnih partnerskih strategija i provedbu zajedničkih aktivnosti, uz potporu europske platforme za suradnju klastera. Održiva partnerstva trebala bi se poticati s nastavkom financiranja ako se ostvare uspješnost i ključne etape sudjelovanja. Izravna potpora MSP-ovima trebala bi se usmjeriti preko klasterskih organizacija za sljedeće: prihvaćanje naprednih tehnologija, nove poslovne modele, niskougljična i resursno učinkovita rješenja, kreativnost i dizajn, unapređenje vještina, privlačenje talenata, ubrzavanje poduzetništva i internacionalizaciju. Ostali specijalizirani subjekti koji pružaju potporu MSP-ovima trebali bi biti povezani kako bi se olakšala industrijska transformacija i provedba strategija pametne specijalizacije. Programom bi se stoga trebalo pridonijeti rastu

  održivom gospodarskom razvoju
  i izgraditi veze s Unijinim (digitalnim) inovacijskim centrima i ulaganjima u okviru kohezijske politike i programa Obzor Europa. Mogu se razmotriti i sinergije s programom Erasmus. [Am. 31] |
| --- | --- |

(28)

Klasteri su strateški alat za podupiranje konkurentnosti i proširivanja

  proširivanje
  MSP-ova jer nude povoljna poslovna okruženja
  , povećavaju održivi razvoj industrije i usluga te potiču gospodarski razvoj regija stvaranjem kvalitetnih radnih mjesta
  . Zajedničke klasterske inicijative trebale bi postići kritičnu masu kako bi se ubrzao rast MSP-ova. Povezivanjem specijaliziranih ekosustava, klasteri stvaraju nove poslovne mogućnosti za MSP-ove te ih se bolje integrira u europske i globalne strateške lance vrijednosti. Potpora bi se trebala pružiti za razvoj transnacionalnih partnerskih strategija i provedbu zajedničkih aktivnosti, uz potporu europske platforme za suradnju klastera. Održiva partnerstva trebala bi se poticati s nastavkom financiranja ako se ostvare uspješnost i ključne etape sudjelovanja. Izravna potpora MSP-ovima trebala bi se usmjeriti preko klasterskih organizacija za sljedeće: prihvaćanje naprednih tehnologija, nove poslovne modele, niskougljična i resursno učinkovita rješenja, kreativnost i dizajn, unapređenje vještina, privlačenje talenata, ubrzavanje poduzetništva i internacionalizaciju. Ostali specijalizirani subjekti koji pružaju potporu MSP-ovima trebali bi biti povezani kako bi se olakšala industrijska transformacija i provedba strategija pametne specijalizacije. Programom bi se stoga trebalo pridonijeti rastu

  održivom gospodarskom razvoju
  i izgraditi veze s Unijinim (digitalnim) inovacijskim centrima i ulaganjima u okviru kohezijske politike i programa Obzor Europa. Mogu se razmotriti i sinergije s programom Erasmus. [Am. 31]

| (28a) | Programom se može pridonijeti povećanju i/ili poboljšanju odnosa mikropoduzeća i MSP-ova sa sveučilištima, istraživačkim centrima i drugim institucijama povezanima sa stvaranjem i širenjem znanja. Ta veza može pomoći u poboljšanju sposobnosti poduzeća da se suoče sa strateškim izazovima koji nastaju u novom međunarodnom okruženju. [Am. 32] |
| --- | --- |

(28a)

Programom se može pridonijeti povećanju i/ili poboljšanju odnosa mikropoduzeća i MSP-ova sa sveučilištima, istraživačkim centrima i drugim institucijama povezanima sa stvaranjem i širenjem znanja. Ta veza može pomoći u poboljšanju sposobnosti poduzeća da se suoče sa strateškim izazovima koji nastaju u novom međunarodnom okruženju. [Am. 32]

| (28b) | MSP-ovi su zbog svoje manje veličine suočeni s posebnim preprekama rastu te imaju znatne poteškoće u pogledu rasta i povećanja opsega svojih poslovnih aktivnosti. Unija pruža potporu za jačanje aktivnosti usmjerenih na inovacije u području istraživanja, uglavnom putem Instrumenta za MSP-ove i novog pilot-projekta Europskog vijeća za inovacije u okviru programa „Obzor 2020”. Na temelju radnih metoda i iskustava Instrumenta za MSP-ove, programom jedinstvenog tržišta trebalo bi podupirati i aktivnosti proširivanja MSP-ova komplementarne s novim Europskim vijećem za inovacije, s posebnim naglaskom na revolucionarnim inovacijama u okviru programa „Obzor Europa”. Mjere proširivanja MSP-ova u okviru tog programa trebale bi biti usmjerene, primjerice, na pružanje pomoći MSP-ovima u razvoju u okviru komercijalizacije i internacionalizacije te u okviru tržišnih prilika. [Am. 33] |
| --- | --- |

(28b)

MSP-ovi su zbog svoje manje veličine suočeni s posebnim preprekama rastu te imaju znatne poteškoće u pogledu rasta i povećanja opsega svojih poslovnih aktivnosti. Unija pruža potporu za jačanje aktivnosti usmjerenih na inovacije u području istraživanja, uglavnom putem Instrumenta za MSP-ove i novog pilot-projekta Europskog vijeća za inovacije u okviru programa „Obzor 2020”. Na temelju radnih metoda i iskustava Instrumenta za MSP-ove, programom jedinstvenog tržišta trebalo bi podupirati i aktivnosti proširivanja MSP-ova komplementarne s novim Europskim vijećem za inovacije, s posebnim naglaskom na revolucionarnim inovacijama u okviru programa „Obzor Europa”. Mjere proširivanja MSP-ova u okviru tog programa trebale bi biti usmjerene, primjerice, na pružanje pomoći MSP-ovima u razvoju u okviru komercijalizacije i internacionalizacije te u okviru tržišnih prilika. [Am. 33]

| (29) | Kreativnost i inovacije
  , tehnološka i organizacijska transformacija, poboljšana održivost u pogledu procesa proizvodnje, osobito resursna i energetska učinkovitost,
  ključni su za konkurentnost industrijskih lanaca vrijednosti Unije. Oni predstavljaju katalizatore za industrijsku modernizaciju

  modernizaciju poslovnog i industrijskog sektora
  i doprinose pametnom, uključivom održivom rastu. Međutim, MSP-ovi još uvijek zaostaju u njihovu prihvaćanju. Programom bi se stoga trebale podupirati ciljane mjere, mreže i partnerstva za inovacije usmjerene na kreativnost u cijelom industrijskom lancu vrijednosti. [Am. 34] |
| --- | --- |

(29)

Kreativnost i inovacije
  , tehnološka i organizacijska transformacija, poboljšana održivost u pogledu procesa proizvodnje, osobito resursna i energetska učinkovitost,
  ključni su za konkurentnost industrijskih lanaca vrijednosti Unije. Oni predstavljaju katalizatore za industrijsku modernizaciju

  modernizaciju poslovnog i industrijskog sektora
  i doprinose pametnom, uključivom održivom rastu. Međutim, MSP-ovi još uvijek zaostaju u njihovu prihvaćanju. Programom bi se stoga trebale podupirati ciljane mjere, mreže i partnerstva za inovacije usmjerene na kreativnost u cijelom industrijskom lancu vrijednosti. [Am. 34]

| (29a) | Imajući na umu činjenicu da je financijski instrument za MSP-ove u okviru programa „Obzor 2020.” bio iznimno uspješan za poduzetnike koji su iskoristili bespovratna sredstava i iz prve i iz druge faze za unapređivanje novih poslovnih ideja i testiranje prototipa. Postupak odabira već je veoma strog, ali i dalje se mnogo dobrih projekata ne financira zbog ograničenih financijskih sredstava. Provedba u okviru Europske agencije za mala i srednja poduzeća vrlo je učinkovita. Iako je taj program usmjeren na visokotehnološke projekte, u ovom bi se programu metodologija trebala proširiti na sve vrste rastućih MSP-ova. [Am. 35] |
| --- | --- |

(29a)

Imajući na umu činjenicu da je financijski instrument za MSP-ove u okviru programa „Obzor 2020.” bio iznimno uspješan za poduzetnike koji su iskoristili bespovratna sredstava i iz prve i iz druge faze za unapređivanje novih poslovnih ideja i testiranje prototipa. Postupak odabira već je veoma strog, ali i dalje se mnogo dobrih projekata ne financira zbog ograničenih financijskih sredstava. Provedba u okviru Europske agencije za mala i srednja poduzeća vrlo je učinkovita. Iako je taj program usmjeren na visokotehnološke projekte, u ovom bi se programu metodologija trebala proširiti na sve vrste rastućih MSP-ova. [Am. 35]

| (29b) | Aktivnosti za MSP-ove bi se također trebale usmjeriti na sektore koji obilježavaju znatan rast i socijalni potencijal te u kojima je visok postotak MSP-ova. Turizam je jedinstveni sektor gospodarstva Unije koji znatno doprinosi BDP-u Unije, a pokreću ga uglavnom MSP-ovi. Unija bi trebala nastaviti s mjerama za potporu posebnim aspektima tog sektora i ojačati ih. [Am. 36] |
| --- | --- |

(29b)

Aktivnosti za MSP-ove bi se također trebale usmjeriti na sektore koji obilježavaju znatan rast i socijalni potencijal te u kojima je visok postotak MSP-ova. Turizam je jedinstveni sektor gospodarstva Unije koji znatno doprinosi BDP-u Unije, a pokreću ga uglavnom MSP-ovi. Unija bi trebala nastaviti s mjerama za potporu posebnim aspektima tog sektora i ojačati ih. [Am. 36]

| (30) | Europske norme imaju važnu ulogu na unutarnjem tržištu. Od ključnog su interesa za konkurentnost poduzeća, a posebno MSP-ova. One su i ključni alat za potporu zakonodavstvu i politikama Unije u nizu ključnih područja kao što su energija, klimatske promjene
  i zaštita okoliša
  , informacijska i komunikacijska tehnologija, održiva upotreba
  i recikliranje
  resursa, inovacije, sigurnost proizvoda, zaštita potrošača, sigurnost radnika i radni uvjeti te starenje stanovništva, a time
  daju
  i pozitivan doprinos društvu u cjelini.
  Međutim, iskustvo je pokazalo da je potrebno poboljšanje u pogledu brzine i pravodobnosti razrade normi te da su potrebni veći napori kako bi se bolje uključilo sve relevantne dionike, uključujući zastupnike potrošača. [Am. 37] |
| --- | --- |

(30)

Europske norme imaju važnu ulogu na unutarnjem tržištu. Od ključnog su interesa za konkurentnost poduzeća, a posebno MSP-ova. One su i ključni alat za potporu zakonodavstvu i politikama Unije u nizu ključnih područja kao što su energija, klimatske promjene
  i zaštita okoliša
  , informacijska i komunikacijska tehnologija, održiva upotreba
  i recikliranje
  resursa, inovacije, sigurnost proizvoda, zaštita potrošača, sigurnost radnika i radni uvjeti te starenje stanovništva, a time
  daju
  i pozitivan doprinos društvu u cjelini.
  Međutim, iskustvo je pokazalo da je potrebno poboljšanje u pogledu brzine i pravodobnosti razrade normi te da su potrebni veći napori kako bi se bolje uključilo sve relevantne dionike, uključujući zastupnike potrošača. [Am. 37]

| (31) | Europske aktivnosti normizacije uređene su Uredbom (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (13) i provode se s pomoću dugogodišnjeg javno-privatnog partnerstva koje je ključno za postizanje ciljeva utvrđenih u toj uredbi te u općenitim i sektorskim politikama Unije u području normizacije. |
| --- | --- |

(31)

Europske aktivnosti normizacije uređene su Uredbom (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (13) i provode se s pomoću dugogodišnjeg javno-privatnog partnerstva koje je ključno za postizanje ciljeva utvrđenih u toj uredbi te u općenitim i sektorskim politikama Unije u području normizacije.

| (32) | Zajednički okvir financijskog izvještavanja koji dobro funkcionira ključan je za unutarnje tržište, za djelotvorno funkcioniranje tržišta kapitala

  financijskih tržišta
  te realizaciju integriranog tržišta za financijske usluge u kontekstu
  bankovne unije i
  unije tržišta kapitala. [Am. 38] |
| --- | --- |

(32)

Zajednički okvir financijskog izvještavanja koji dobro funkcionira ključan je za unutarnje tržište, za djelotvorno funkcioniranje tržišta kapitala

  financijskih tržišta
  te realizaciju integriranog tržišta za financijske usluge u kontekstu
  bankovne unije i
  unije tržišta kapitala. [Am. 38]

| (33) | U skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (14), međunarodni standardi financijskog izvještavanja (MSFI) koje je donio Odbor za međunarodne računovodstvene standarde, kao i povezana tumačenja Odbora za tumačenje MSFI-ja trebaju se uključiti u pravo Unije kako bi ih primjenjivala trgovačka društva s vrijednosnim papirima prijavljenima na uređenom tržištu u Uniji, samo ako MSFI-ji ispunjavaju kriterije iz te uredbe, uključujući zahtjev da računi daju „istinit i točan prikaz” kako je utvrđeno u članku 4. stavku 3. Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (15) te da oni doprinose europskom javnom dobru. Takvi međunarodni računovodstveni standardi trebaju se razviti u okviru transparentnog i demokratski odgovornog postupka. Stoga MSFI ima veliku ulogu u funkcioniranju unutarnjeg tržišta te je u izravnom interesu Unije osigurati da se postupkom razvoja i odobravanja MSFI-ja oblikuju standardi usklađeni sa zahtjevima pravnog okvira unutarnjeg tržišta. Stoga je važno uspostaviti odgovarajuće uvjete financiranja Zaklade za MSFI-je. |
| --- | --- |

(33)

U skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (14), međunarodni standardi financijskog izvještavanja (MSFI) koje je donio Odbor za međunarodne računovodstvene standarde, kao i povezana tumačenja Odbora za tumačenje MSFI-ja trebaju se uključiti u pravo Unije kako bi ih primjenjivala trgovačka društva s vrijednosnim papirima prijavljenima na uređenom tržištu u Uniji, samo ako MSFI-ji ispunjavaju kriterije iz te uredbe, uključujući zahtjev da računi daju „istinit i točan prikaz” kako je utvrđeno u članku 4. stavku 3. Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (15) te da oni doprinose europskom javnom dobru. Takvi međunarodni računovodstveni standardi trebaju se razviti u okviru transparentnog i demokratski odgovornog postupka. Stoga MSFI ima veliku ulogu u funkcioniranju unutarnjeg tržišta te je u izravnom interesu Unije osigurati da se postupkom razvoja i odobravanja MSFI-ja oblikuju standardi usklađeni sa zahtjevima pravnog okvira unutarnjeg tržišta. Stoga je važno uspostaviti odgovarajuće uvjete financiranja Zaklade za MSFI-je.

| (34) | Uzimajući u obzir ulogu Europske savjetodavne skupine za financijsko izvještavanje (EFRAG) u ocjenjivanju usklađenosti MSFI-ja sa zahtjevom prava i politike Unije, kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1606/2002, nužno je da Unija osigura stabilno financiranje EFRAG-a te tako doprinese njegovu financiranju. Tehnički rad EFRAG-a trebao bi se usredotočiti na tehničko savjetovanje Komisije o odobravanju MSFI-ja kao i o odgovarajućem sudjelovanju u procesu razvoja takvog MSFI-ja te bi se trebalo osigurati da se interesi Unije na odgovarajući način uzimaju u obzir u postupku utvrđivanja međunarodnih standarda. Ti bi interesi trebali uključivati pojam „opreznosti” i održavanje zahtjeva „istinitog i točnog prikaza”, kako je utvrđeno u Direktivi 2013/34/EU, te europskog javnog dobra kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1606/2002, uzimajući u obzir učinak MSFI-ja na financijsku stabilnost i gospodarstvo. Trebalo bi osnovati Europski laboratorij za korporativno izvješćivanje u okviru Europske savjetodavne skupine za financijsko izvještavanje (EFRAG) u cilju promicanja inovacija i razvoja najboljih praksa u području korporativnog izvješćivanja. Na tom forumu trgovačka društva i ulagači mogu razmjenjivati najbolje prakse, posebno u području nefinancijskog izvješća i izvješćivanja o održivosti. |
| --- | --- |

(34)

Uzimajući u obzir ulogu Europske savjetodavne skupine za financijsko izvještavanje (EFRAG) u ocjenjivanju usklađenosti MSFI-ja sa zahtjevom prava i politike Unije, kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1606/2002, nužno je da Unija osigura stabilno financiranje EFRAG-a te tako doprinese njegovu financiranju. Tehnički rad EFRAG-a trebao bi se usredotočiti na tehničko savjetovanje Komisije o odobravanju MSFI-ja kao i o odgovarajućem sudjelovanju u procesu razvoja takvog MSFI-ja te bi se trebalo osigurati da se interesi Unije na odgovarajući način uzimaju u obzir u postupku utvrđivanja međunarodnih standarda. Ti bi interesi trebali uključivati pojam „opreznosti” i održavanje zahtjeva „istinitog i točnog prikaza”, kako je utvrđeno u Direktivi 2013/34/EU, te europskog javnog dobra kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1606/2002, uzimajući u obzir učinak MSFI-ja na financijsku stabilnost i gospodarstvo. Trebalo bi osnovati Europski laboratorij za korporativno izvješćivanje u okviru Europske savjetodavne skupine za financijsko izvještavanje (EFRAG) u cilju promicanja inovacija i razvoja najboljih praksa u području korporativnog izvješćivanja. Na tom forumu trgovačka društva i ulagači mogu razmjenjivati najbolje prakse, posebno u području nefinancijskog izvješća i izvješćivanja o održivosti.

| (35) | U području zakonske revizije Nadzorna skupina, međunarodna organizacija odgovorna za nadzor reforme upravljanja Međunarodne federacije računovođa (IFAC) osnovala je 2005. Odbor za nadzor javnog interesa (PIOB). Uloga PIOB-a je nadziranje postupka koji dovodi do donošenja Međunarodnih revizijskih standarda i drugih aktivnosti u javnom interesu koje obavlja IFAC. Međunarodni revizijski standardi mogu se donijeti u svrhu njihove primjene u Uniji, posebno pod uvjetom da su izrađeni u skladu s propisanim postupcima, pod javnim nadzorom i uz zadovoljavanje uvjeta transparentnosti, u skladu s člankom 26. Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (16). S obzirom na uvođenje Međunarodnih revizijskih standarda u Uniji i ključnu ulogu PIOB-a u osiguravanju da ispunjavaju zahtjeve utvrđene Direktivom 2006/43/EZ, važno je osigurati odgovarajuće mehanizme financiranja PIOB-a. |
| --- | --- |

(35)

U području zakonske revizije Nadzorna skupina, međunarodna organizacija odgovorna za nadzor reforme upravljanja Međunarodne federacije računovođa (IFAC) osnovala je 2005. Odbor za nadzor javnog interesa (PIOB). Uloga PIOB-a je nadziranje postupka koji dovodi do donošenja Međunarodnih revizijskih standarda i drugih aktivnosti u javnom interesu koje obavlja IFAC. Međunarodni revizijski standardi mogu se donijeti u svrhu njihove primjene u Uniji, posebno pod uvjetom da su izrađeni u skladu s propisanim postupcima, pod javnim nadzorom i uz zadovoljavanje uvjeta transparentnosti, u skladu s člankom 26. Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (16). S obzirom na uvođenje Međunarodnih revizijskih standarda u Uniji i ključnu ulogu PIOB-a u osiguravanju da ispunjavaju zahtjeve utvrđene Direktivom 2006/43/EZ, važno je osigurati odgovarajuće mehanizme financiranja PIOB-a.

| (36) | Unija doprinosi osiguravanju visoke razine zaštite potrošača, uz osnaživanje potrošača i njihovo stavljanje u središte unutarnjeg tržišta podupirući i upotpunjujući politike država članica u težnji da se građanima, kada su u ulozi potrošača, omogući potpuno korištenje prednosti unutarnjeg tržišta i da se pritom konkretnim djelovanjima primjereno zaštiti njihova sigurnost te njihovi pravni i ekonomski interesi. Unija mora osigurati i da zakoni o sigurnosti potrošača i proizvoda budu ispravno i jednako provedeni na terenu te da poduzeća uživaju ravnopravne uvjete uz pošteno tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Osim toga, potrebno je osnažiti i poticati potrošače te im pomagati da donesu održive odluke
  na temelju informacija
  te na taj način doprinose

  doprinesu
  održivom, energetskom i resursno učinkovitom gospodarstvu te kružnom gospodarstvu. [Am. 39] |
| --- | --- |

(36)

Unija doprinosi osiguravanju visoke razine zaštite potrošača, uz osnaživanje potrošača i njihovo stavljanje u središte unutarnjeg tržišta podupirući i upotpunjujući politike država članica u težnji da se građanima, kada su u ulozi potrošača, omogući potpuno korištenje prednosti unutarnjeg tržišta i da se pritom konkretnim djelovanjima primjereno zaštiti njihova sigurnost te njihovi pravni i ekonomski interesi. Unija mora osigurati i da zakoni o sigurnosti potrošača i proizvoda budu ispravno i jednako provedeni na terenu te da poduzeća uživaju ravnopravne uvjete uz pošteno tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Osim toga, potrebno je osnažiti i poticati potrošače te im pomagati da donesu održive odluke
  na temelju informacija
  te na taj način doprinose

  doprinesu
  održivom, energetskom i resursno učinkovitom gospodarstvu te kružnom gospodarstvu. [Am. 39]

| (37) | Program bi trebao biti usmjeren na podizanje svijesti potrošača, poduzeća, civilnog društva i tijela o propisima Unije o potrošačima i sigurnosti te na osnaživanje potrošača i njihovih predstavničkih organizacija na nacionalnoj razini i na razini Unije, posebno podupiranjem
  Bureau Européen des Unions de Consommateurs
  Europske agencije za zaštitu potrošača (BEUC), koji

  koja
  je odavno uspostavljena i priznata nevladina organizacija koja predstavlja interese potrošača u odnosu na sve relevantne politike Unije, i Europske udruge za koordinaciju predstavništva potrošača u normizaciji (ANEC), koja zastupa interes potrošača u pogledu pitanja normizacije. Pritom bi posebnu pozornost trebalo posvetiti novim potrebama tržišta u pogledu promicanja održive potrošnje i sprečavanja
  te posebno mjera za rješavanje problema planiranog zastarijevanja proizvoda i sprječavanja pojave
  slabih točaka, kao i izazova nastalih zbog digitalizacije gospodarstva
  , povezanih proizvoda, interneta stvari, umjetne inteligencije, uporabe algoritama
  ili razvoja novih obrazaca potrošnje i poslovnih modela
  , osobito socijalnog poduzetništva i ekonomije suradnje
  . Programom bi se trebali podupirati razvoj relevantnih informacija o tržištima, izazovima

  uključujući mjere za poboljšanje sljedivosti proizvoda unutar u lancu opskrbe, standarde kvalitete diljem Unije, rješavanja problema dvojne kvalitete proizvoda, izazova
  u području politika, novim pitanjima

  novih pitanja
  i ponašanjima

  ponašanja
  te pregled

  objavljivanje pregleda
  pokazatelja Unije za potrošače. [Am. 40] |
| --- | --- |

(37)

Program bi trebao biti usmjeren na podizanje svijesti potrošača, poduzeća, civilnog društva i tijela o propisima Unije o potrošačima i sigurnosti te na osnaživanje potrošača i njihovih predstavničkih organizacija na nacionalnoj razini i na razini Unije, posebno podupiranjem
  Bureau Européen des Unions de Consommateurs
  Europske agencije za zaštitu potrošača (BEUC), koji

  koja
  je odavno uspostavljena i priznata nevladina organizacija koja predstavlja interese potrošača u odnosu na sve relevantne politike Unije, i Europske udruge za koordinaciju predstavništva potrošača u normizaciji (ANEC), koja zastupa interes potrošača u pogledu pitanja normizacije. Pritom bi posebnu pozornost trebalo posvetiti novim potrebama tržišta u pogledu promicanja održive potrošnje i sprečavanja
  te posebno mjera za rješavanje problema planiranog zastarijevanja proizvoda i sprječavanja pojave
  slabih točaka, kao i izazova nastalih zbog digitalizacije gospodarstva
  , povezanih proizvoda, interneta stvari, umjetne inteligencije, uporabe algoritama
  ili razvoja novih obrazaca potrošnje i poslovnih modela
  , osobito socijalnog poduzetništva i ekonomije suradnje
  . Programom bi se trebali podupirati razvoj relevantnih informacija o tržištima, izazovima

  uključujući mjere za poboljšanje sljedivosti proizvoda unutar u lancu opskrbe, standarde kvalitete diljem Unije, rješavanja problema dvojne kvalitete proizvoda, izazova
  u području politika, novim pitanjima

  novih pitanja
  i ponašanjima

  ponašanja
  te pregled

  objavljivanje pregleda
  pokazatelja Unije za potrošače. [Am. 40]

| (38) | Programom bi se trebala podupirati nacionalna nadležna tijela, uključujući ona koja su odgovorna za praćenje sigurnosti proizvoda,
  posebno ona
  koja surađuju, posebno putem sustava brzog uzbunjivanja Unije za opasne proizvode. Trebalo bi se podupirati i osiguravanje provedbe Direktive 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17) i Uredbe (EZ) br. 765/2008 u pogledu zaštite potrošača i sigurnosti proizvoda, te mreža

  mreže
  za suradnju u zaštiti potrošača i međunarodna suradnja

  međunarodne suradnje
  između relevantnih tijela u trećim zemljama i u Uniji. Programom bi se trebalo težiti i osiguravanju pristupa kvalitetnom izvansudskom rješavanju sporova i internetskom rješavanju sporova te informacijama o mogućnostima

  sudjelovanju u postupcima
  pravne zaštite za sve potrošače i trgovce

  uz najniže troškove
  . [Am. 41] |
| --- | --- |

(38)

Programom bi se trebala podupirati nacionalna nadležna tijela, uključujući ona koja su odgovorna za praćenje sigurnosti proizvoda,
  posebno ona
  koja surađuju, posebno putem sustava brzog uzbunjivanja Unije za opasne proizvode. Trebalo bi se podupirati i osiguravanje provedbe Direktive 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17) i Uredbe (EZ) br. 765/2008 u pogledu zaštite potrošača i sigurnosti proizvoda, te mreža

  mreže
  za suradnju u zaštiti potrošača i međunarodna suradnja

  međunarodne suradnje
  između relevantnih tijela u trećim zemljama i u Uniji. Programom bi se trebalo težiti i osiguravanju pristupa kvalitetnom izvansudskom rješavanju sporova i internetskom rješavanju sporova te informacijama o mogućnostima

  sudjelovanju u postupcima
  pravne zaštite za sve potrošače i trgovce

  uz najniže troškove
  . [Am. 41]

| (39) | Europska

  Programom bi se trebala podupirati i Europska
  mreža centara za zaštitu potrošača
  kojom
  pomaže potrošačima u ostvarivanju koristi od svojih prava potrošača u Uniji pri kupnji robe i usluga na unutarnjem tržištu i u EGP-u, na internetu ili tijekom putovanja. Ta mreža s 30 centara, koju zajednički financiraju programi Unije za potrošače, već više od 10 godina pokazuje svoju dodanu vrijednost za jačanje povjerenja potrošača i trgovaca na unutarnjem tržištu. Obrađuje više od 100 000 zahtjeva korisnika godišnje i dopire do milijuna građana putem svojih tiskovnih i internetskih informacijskih aktivnosti. Jedna je od najcjenjenijih mreža za pomoć građanima Unije i većina njezinih centara uključuje kontaktne točke za pravo unutarnjeg tržišta, npr. Direktivu 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (18), te se njezinom evaluacijom ističe važnost nastavka rada.
  Europska mreža centara za zaštitu potrošača može biti važan izvor informacija o izazovima i problemima s kojima se potrošači susreću na lokalnoj razini koje su relevantne za oblikovanje politika Unije i za zaštitu interesa potrošača. Stoga bi se Programom trebali omogućiti izgradnja i poboljšanje sinergije između zastupnika potrošača na lokalnoj razini i razini EU-a kako bi se jačalo zagovaranje prava potrošača.
  Mreža namjerava razviti i dogovore o uzajamnosti sa sličnim tijelima u trećim zemljama. [Am. 42] |
| --- | --- |

(39)

Europska

  Programom bi se trebala podupirati i Europska
  mreža centara za zaštitu potrošača
  kojom
  pomaže potrošačima u ostvarivanju koristi od svojih prava potrošača u Uniji pri kupnji robe i usluga na unutarnjem tržištu i u EGP-u, na internetu ili tijekom putovanja. Ta mreža s 30 centara, koju zajednički financiraju programi Unije za potrošače, već više od 10 godina pokazuje svoju dodanu vrijednost za jačanje povjerenja potrošača i trgovaca na unutarnjem tržištu. Obrađuje više od 100 000 zahtjeva korisnika godišnje i dopire do milijuna građana putem svojih tiskovnih i internetskih informacijskih aktivnosti. Jedna je od najcjenjenijih mreža za pomoć građanima Unije i većina njezinih centara uključuje kontaktne točke za pravo unutarnjeg tržišta, npr. Direktivu 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (18), te se njezinom evaluacijom ističe važnost nastavka rada.
  Europska mreža centara za zaštitu potrošača može biti važan izvor informacija o izazovima i problemima s kojima se potrošači susreću na lokalnoj razini koje su relevantne za oblikovanje politika Unije i za zaštitu interesa potrošača. Stoga bi se Programom trebali omogućiti izgradnja i poboljšanje sinergije između zastupnika potrošača na lokalnoj razini i razini EU-a kako bi se jačalo zagovaranje prava potrošača.
  Mreža namjerava razviti i dogovore o uzajamnosti sa sličnim tijelima u trećim zemljama. [Am. 42]

| (40) | Provjerom prikladnosti potrošačkog i tržišnog prava Unije koju je Komisija provela u svibnju 2017. ukazano je na potrebu za boljim osiguravanjem provedbe pravila i olakšavanjem pravnih lijekova u slučaju da potrošači trpe štetu zbog kršenja prava o zaštiti potrošača. Kao rezultat toga Komisija je u travnju 2018. donijela „Nove pogodnosti za potrošače” kako bi osigurala, među ostalim, jednako postupanje prema potrošačima na cijelom unutarnjem tržištu u odnosu na dvojne standarde

  prekogranične slučajeve, kao što su prodaja nesukladnih proizvoda u sektoru motornih vozila, dvojni standardi
  kvalitete
  proizvoda ili problemi putnika koji čekaju zbog otkazivanja velikog broja letova
  , veće kapacitete za izvršavanje zakonodavstva u državama članicama, poboljšanu sigurnost proizvoda, veću međunarodnu suradnju i nove mogućnosti za pravnu zaštitu posebno putem zajedničkih tužbi kvalificiranih subjekata. Cilj Programa trebao bi biti podupiranje politike zaštite potrošača s pomoću jačanja svijesti i izgradnje znanja, izgradnje kapaciteta i razmjene najboljih praksa organizacija potrošača i tijela za zaštitu potrošača, umrežavanja i razvoja prikupljanja informacija o tržištu, jačanja baze dokaza o funkcioniranju unutarnjeg tržišta za potrošače, jačanja informacijskih sustava i komunikacijskih alata, među ostalim. [Am. 43] |
| --- | --- |

(40)

Provjerom prikladnosti potrošačkog i tržišnog prava Unije koju je Komisija provela u svibnju 2017. ukazano je na potrebu za boljim osiguravanjem provedbe pravila i olakšavanjem pravnih lijekova u slučaju da potrošači trpe štetu zbog kršenja prava o zaštiti potrošača. Kao rezultat toga Komisija je u travnju 2018. donijela „Nove pogodnosti za potrošače” kako bi osigurala, među ostalim, jednako postupanje prema potrošačima na cijelom unutarnjem tržištu u odnosu na dvojne standarde

  prekogranične slučajeve, kao što su prodaja nesukladnih proizvoda u sektoru motornih vozila, dvojni standardi
  kvalitete
  proizvoda ili problemi putnika koji čekaju zbog otkazivanja velikog broja letova
  , veće kapacitete za izvršavanje zakonodavstva u državama članicama, poboljšanu sigurnost proizvoda, veću međunarodnu suradnju i nove mogućnosti za pravnu zaštitu posebno putem zajedničkih tužbi kvalificiranih subjekata. Cilj Programa trebao bi biti podupiranje politike zaštite potrošača s pomoću jačanja svijesti i izgradnje znanja, izgradnje kapaciteta i razmjene najboljih praksa organizacija potrošača i tijela za zaštitu potrošača, umrežavanja i razvoja prikupljanja informacija o tržištu, jačanja baze dokaza o funkcioniranju unutarnjeg tržišta za potrošače, jačanja informacijskih sustava i komunikacijskih alata, među ostalim. [Am. 43]

| (41) | Na građane posebno utječe funkcioniranje
  financijskih
  tržišta financijskih usluga

  te ih stoga treba dodatno informirati o bitnim pravima, rizicima i koristima
  . Ta su tržišta ključna sastavnica unutarnjeg tržišta i zahtijevaju čvrst okvir za regulaciju i nadzor koji osigurava ne samo
  što osigurava
  financijsku stabilnost i održivo gospodarstvo, nego pruža i visoku razinu zaštite potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga, uključujući male ulagatelje

  ulagače
  , štediše, ugovaratelje osiguranja, članove i korisnike mirovinskih fondova, pojedinačne dioničare, zajmoprimce i MSP-ove. Važno je povećati njihov kapacitet

  Program bi trebao doprinijeti povećanju njihovih kapaciteta
  za sudjelovanje u donošenju politika u financijskom sektoru

  , među ostalim, proizvodnjom i diseminacijom jasnih i cjelovitih informacija prilagođenih korisnicima o proizvodima koji se stavljaju na financijska tržišta
  . [Am. 44] |
| --- | --- |

(41)

Na građane posebno utječe funkcioniranje
  financijskih
  tržišta financijskih usluga

  te ih stoga treba dodatno informirati o bitnim pravima, rizicima i koristima
  . Ta su tržišta ključna sastavnica unutarnjeg tržišta i zahtijevaju čvrst okvir za regulaciju i nadzor koji osigurava ne samo
  što osigurava
  financijsku stabilnost i održivo gospodarstvo, nego pruža i visoku razinu zaštite potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga, uključujući male ulagatelje

  ulagače
  , štediše, ugovaratelje osiguranja, članove i korisnike mirovinskih fondova, pojedinačne dioničare, zajmoprimce i MSP-ove. Važno je povećati njihov kapacitet

  Program bi trebao doprinijeti povećanju njihovih kapaciteta
  za sudjelovanje u donošenju politika u financijskom sektoru

  , među ostalim, proizvodnjom i diseminacijom jasnih i cjelovitih informacija prilagođenih korisnicima o proizvodima koji se stavljaju na financijska tržišta
  . [Am. 44]

| (42) | Programom bi se stoga trebale nastaviti podupirati posebne aktivnosti obuhvaćene programom za izgradnju kapaciteta za razdoblje 2017.–2020. kojim se jača sudjelovanje potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga u oblikovanju politika Unije, kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2017/826 Europskog parlamenta i Vijeća (19), kojom je nastavljen pilot-projekt te pripremno djelovanje za razdoblje 2012.–2017. To je potrebno kako bi tvorci politika čuli mišljenja dionika koji nisu stručnjaci u financijskom sektoru te kako bi se osiguralo bolje zastupanje interesa potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga. Trebalo bi rezultirati boljim politikama financijskih usluga, posebno zahvaljujući boljem javnom razumijevanju pitanja o kojima je riječ u Financijskoj uredbi i boljoj financijskoj pismenosti.
  Trebala bi se stalno razvijati metodologiju i dobra praksa programa u pogledu povećanja angažmana potrošača i krajnjih korisnika financijskih usluga kako bi se utvrdila pitanja važna za donošenje politika Unije i osiguranje interesa potrošača u području financijskih usluga.
  Time bi se trebale poboljšati politike financijskih usluga, posebno zahvaljujući boljem javnom razumijevanju pitanja o kojima je riječ u Financijskoj uredbi i boljoj financijskoj pismenosti.
  Javna sredstva u okviru ovog Programa trebalo bi usmjeriti na ono što je ključno za krajnje korisnike i izbjegavati bilo kakav oblik izravne ili neizravne financijske potpore komercijalnim aktivnostima koje predlažu privatni financijski operatori. [Am. 45] |
| --- | --- |

(42)

Programom bi se stoga trebale nastaviti podupirati posebne aktivnosti obuhvaćene programom za izgradnju kapaciteta za razdoblje 2017.–2020. kojim se jača sudjelovanje potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga u oblikovanju politika Unije, kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2017/826 Europskog parlamenta i Vijeća (19), kojom je nastavljen pilot-projekt te pripremno djelovanje za razdoblje 2012.–2017. To je potrebno kako bi tvorci politika čuli mišljenja dionika koji nisu stručnjaci u financijskom sektoru te kako bi se osiguralo bolje zastupanje interesa potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga. Trebalo bi rezultirati boljim politikama financijskih usluga, posebno zahvaljujući boljem javnom razumijevanju pitanja o kojima je riječ u Financijskoj uredbi i boljoj financijskoj pismenosti.
  Trebala bi se stalno razvijati metodologiju i dobra praksa programa u pogledu povećanja angažmana potrošača i krajnjih korisnika financijskih usluga kako bi se utvrdila pitanja važna za donošenje politika Unije i osiguranje interesa potrošača u području financijskih usluga.
  Time bi se trebale poboljšati politike financijskih usluga, posebno zahvaljujući boljem javnom razumijevanju pitanja o kojima je riječ u Financijskoj uredbi i boljoj financijskoj pismenosti.
  Javna sredstva u okviru ovog Programa trebalo bi usmjeriti na ono što je ključno za krajnje korisnike i izbjegavati bilo kakav oblik izravne ili neizravne financijske potpore komercijalnim aktivnostima koje predlažu privatni financijski operatori. [Am. 45]

| (43) | U okviru pilot-projekta, između 2012. i 2013., kao i pripremnog djelovanja, između 2014. i 2016., Komisija je dodijelila bespovratna sredstva dvjema organizacijama nakon godišnjeg otvorenog poziva na podnošenje prijedloga. Te su dvije organizacije Finance Watch, osnovana 2011. uz dodjelu bespovratnih sredstava Unije u skladu s belgijskim pravom kao međunarodno neprofitno udruženje, i Better Finance, koja je rezultat uzastopnih reorganizacija i izmjena naziva postojećih europskih udruženja ulagatelja i dioničara od 2009. Programom izgradnje kapaciteta uspostavljenim u skladu s Uredbom (EU) 2017/826 te su dvije organizacije utvrđene kao jedini korisnici. Stoga je potrebno nastaviti sa sufinanciranjem tih organizacija u okviru Programa. Međutim, to bi financiranje trebalo podlijegati preispitivanju.
  U tom bi pogledu trebalo podsjetiti na to da bi, ako se Program izgradnje kapaciteta i odgovarajuće financiranje produlje i nakon 2020. i ako se pojave drugi potencijalni korisnici, poziv na podnošenje prijedloga trebao biti otvoren za sve druge organizacije koje ispunjavaju kriterije i doprinose ciljevima Programa u skladu s Uredbom (EU) 2017/826. [Am. 46] |
| --- | --- |

(43)

U okviru pilot-projekta, između 2012. i 2013., kao i pripremnog djelovanja, između 2014. i 2016., Komisija je dodijelila bespovratna sredstva dvjema organizacijama nakon godišnjeg otvorenog poziva na podnošenje prijedloga. Te su dvije organizacije Finance Watch, osnovana 2011. uz dodjelu bespovratnih sredstava Unije u skladu s belgijskim pravom kao međunarodno neprofitno udruženje, i Better Finance, koja je rezultat uzastopnih reorganizacija i izmjena naziva postojećih europskih udruženja ulagatelja i dioničara od 2009. Programom izgradnje kapaciteta uspostavljenim u skladu s Uredbom (EU) 2017/826 te su dvije organizacije utvrđene kao jedini korisnici. Stoga je potrebno nastaviti sa sufinanciranjem tih organizacija u okviru Programa. Međutim, to bi financiranje trebalo podlijegati preispitivanju.
  U tom bi pogledu trebalo podsjetiti na to da bi, ako se Program izgradnje kapaciteta i odgovarajuće financiranje produlje i nakon 2020. i ako se pojave drugi potencijalni korisnici, poziv na podnošenje prijedloga trebao biti otvoren za sve druge organizacije koje ispunjavaju kriterije i doprinose ciljevima Programa u skladu s Uredbom (EU) 2017/826. [Am. 46]

| (44) | Visoka razina zdravstvene zaštite u cijelom lancu opskrbe hranom
  i hranom za životinje
  nužna je
  za zaštitu potrošača te
  kako bi se omogućilo učinkovito
  i neometano
  funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Siguran i održiv lanac opskrbe hranom

  poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima
  preduvjet je za društvo i unutarnje tržište. Prekogranične zdravstvene krize i panične reakcije na incidente povezane sa sigurnošću hrane narušavaju funkcioniranje unutarnjeg tržišta ograničavanjem kretanja osoba i robe te otežavanjem proizvodnje.

  Sprječavanje prekograničnih zdravstvenih kriza i paničnih reakcija na incidente povezane sa sigurnošću hranu izuzetno je važno. Kako bi se spriječile prekogranične zdravstvene krize i panične reakcije na incidente povezane sa sigurnošću hrane, programom bi se trebali podupirati konkretni koraci, poput uvođenja hitnih mjera u slučaju kriznih situacija i nepredviđenih događaja koji utječu na zdravlje životinja i bilja, uz stvaranje mehanizma za izravni pristup kriznim pričuvama Unije u svrhu hitrog, djelotvornog i uspješnog rješavanja takvih izvanrednih stanja. [Am. 47] |
| --- | --- |

(44)

Visoka razina zdravstvene zaštite u cijelom lancu opskrbe hranom
  i hranom za životinje
  nužna je
  za zaštitu potrošača te
  kako bi se omogućilo učinkovito
  i neometano
  funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Siguran i održiv lanac opskrbe hranom

  poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima
  preduvjet je za društvo i unutarnje tržište. Prekogranične zdravstvene krize i panične reakcije na incidente povezane sa sigurnošću hrane narušavaju funkcioniranje unutarnjeg tržišta ograničavanjem kretanja osoba i robe te otežavanjem proizvodnje.

  Sprječavanje prekograničnih zdravstvenih kriza i paničnih reakcija na incidente povezane sa sigurnošću hranu izuzetno je važno. Kako bi se spriječile prekogranične zdravstvene krize i panične reakcije na incidente povezane sa sigurnošću hrane, programom bi se trebali podupirati konkretni koraci, poput uvođenja hitnih mjera u slučaju kriznih situacija i nepredviđenih događaja koji utječu na zdravlje životinja i bilja, uz stvaranje mehanizma za izravni pristup kriznim pričuvama Unije u svrhu hitrog, djelotvornog i uspješnog rješavanja takvih izvanrednih stanja. [Am. 47]

| (45) | Opći je cilj prava Unije u području prehrambenog lanca pridonijeti zajamčiti visoku razinu zdravlja ljudi, životinja i bilja u cijelom prehrambenom lancu, pridonijeti poboljšanju dobrobiti životinja, doprinijeti visokoj razini zaštite i informiranja potrošača te visokoj razini zaštite okoliša, uključujući očuvanje biološke raznolikosti, uz istodobno poboljšanje održivosti europske proizvodnje hrane i hrane za životinje,
  smanjenje rasipanja hrane
  povećanje standarda kvalitete u cijeloj Uniji, povećanje konkurentnosti Unijine industrije hrane i hrane za životinje te davanje prednosti stvaranju radnih mjesta. [Am. 48] |
| --- | --- |

(45)

Opći je cilj prava Unije u području prehrambenog lanca pridonijeti zajamčiti visoku razinu zdravlja ljudi, životinja i bilja u cijelom prehrambenom lancu, pridonijeti poboljšanju dobrobiti životinja, doprinijeti visokoj razini zaštite i informiranja potrošača te visokoj razini zaštite okoliša, uključujući očuvanje biološke raznolikosti, uz istodobno poboljšanje održivosti europske proizvodnje hrane i hrane za životinje,
  smanjenje rasipanja hrane
  povećanje standarda kvalitete u cijeloj Uniji, povećanje konkurentnosti Unijine industrije hrane i hrane za životinje te davanje prednosti stvaranju radnih mjesta. [Am. 48]

| (46) | S obzirom na posebnu prirodu djelovanja koja se odnose na visoku razinu zdravlja ljudi, životinja i bilja u prehrambenom lancu, u ovoj je Uredbi potrebno predvidjeti posebne kriterije prihvatljivosti za dodjelu bespovratnih sredstava i upotrebu javne nabave. Posebno, odstupajući od Uredbe (EU, Euratom)
  2018/1046
  Europskog parlamenta i Vijeća (20) („Financijska uredba”), kao iznimka u odnosu na načelo zabrane retroaktivnosti, troškovi hitnih mjera, zbog njihove hitne i nepredvidive prirode, trebali bi biti prihvatljivi i uključivati i troškove nastale kao rezultat sumnje na pojavu bolesti ili štetnog organizma, pod uvjetom da je ta pojava potvrđena i da je Komisija o njoj obaviještena. Komisija bi trebala preuzeti odgovarajuće proračunske obveze i plaćanje prihvatljivih rashoda nakon potpisivanja pravnih obveza i procjene zahtjeva za plaćanje država članica. Troškovi bi trebali biti prihvatljivi i za mjere zaštite koje su poduzete u slučaju izravne prijetnje stanju zdravlja u Uniji kao posljedica pojave ili razvoja, na području treće zemlje, države članice ili prekomorskih zemalja i područja, određenih bolesti životinja i zoonoza, kao i u odnosu na mjere zaštite ili druge relevantne aktivnosti poduzete kao potpora zdravstvenom stanju bilja u Uniji. [Am. 49] |
| --- | --- |

(46)

S obzirom na posebnu prirodu djelovanja koja se odnose na visoku razinu zdravlja ljudi, životinja i bilja u prehrambenom lancu, u ovoj je Uredbi potrebno predvidjeti posebne kriterije prihvatljivosti za dodjelu bespovratnih sredstava i upotrebu javne nabave. Posebno, odstupajući od Uredbe (EU, Euratom)
  2018/1046
  Europskog parlamenta i Vijeća (20) („Financijska uredba”), kao iznimka u odnosu na načelo zabrane retroaktivnosti, troškovi hitnih mjera, zbog njihove hitne i nepredvidive prirode, trebali bi biti prihvatljivi i uključivati i troškove nastale kao rezultat sumnje na pojavu bolesti ili štetnog organizma, pod uvjetom da je ta pojava potvrđena i da je Komisija o njoj obaviještena. Komisija bi trebala preuzeti odgovarajuće proračunske obveze i plaćanje prihvatljivih rashoda nakon potpisivanja pravnih obveza i procjene zahtjeva za plaćanje država članica. Troškovi bi trebali biti prihvatljivi i za mjere zaštite koje su poduzete u slučaju izravne prijetnje stanju zdravlja u Uniji kao posljedica pojave ili razvoja, na području treće zemlje, države članice ili prekomorskih zemalja i područja, određenih bolesti životinja i zoonoza, kao i u odnosu na mjere zaštite ili druge relevantne aktivnosti poduzete kao potpora zdravstvenom stanju bilja u Uniji. [Am. 49]

| (47) | U pogledu lanca opskrbe poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima koji se sve više globalizira,
  službene kontrole koje provode države članice ključan su instrument za provjeru i praćenje toga provode li se, poštuju i izvršavaju odgovarajući zahtjevi Unije
  , posebno u pogledu uvezenih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
  . Djelotvornost i učinkovitost sustava službene kontrole ključne su za održavanje visoke razine sigurnosti za ljude, životinje i bilje u cijelom prehrambenom lancu
  , kao i povjerenja potrošača,
  uz istodobno osiguravanje visoke razine zaštite okoliša i dobrobiti životinja. Potrebno je omogućiti financijsku potporu Unije za takve mjere kontrole. Osobito bi trebalo omogućiti financijski doprinos za referentne laboratorije Unije kako bi mogli snositi troškove koji proizlaze iz provedbe programa rada koje je odobrila Komisija. Povrh toga, s obzirom na to da i djelotvornost službenih kontrola ovisi o tome je li nadzornim tijelima dostupno dobro osposobljeno osoblje s odgovarajućim poznavanjem prava Unije, Unija bi trebala doprinijeti njihovu osposobljavanju i relevantnim programima razmjene u organizaciji nadležnih tijela. [Am. 50] |
| --- | --- |

(47)

U pogledu lanca opskrbe poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima koji se sve više globalizira,
  službene kontrole koje provode države članice ključan su instrument za provjeru i praćenje toga provode li se, poštuju i izvršavaju odgovarajući zahtjevi Unije
  , posebno u pogledu uvezenih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
  . Djelotvornost i učinkovitost sustava službene kontrole ključne su za održavanje visoke razine sigurnosti za ljude, životinje i bilje u cijelom prehrambenom lancu
  , kao i povjerenja potrošača,
  uz istodobno osiguravanje visoke razine zaštite okoliša i dobrobiti životinja. Potrebno je omogućiti financijsku potporu Unije za takve mjere kontrole. Osobito bi trebalo omogućiti financijski doprinos za referentne laboratorije Unije kako bi mogli snositi troškove koji proizlaze iz provedbe programa rada koje je odobrila Komisija. Povrh toga, s obzirom na to da i djelotvornost službenih kontrola ovisi o tome je li nadzornim tijelima dostupno dobro osposobljeno osoblje s odgovarajućim poznavanjem prava Unije, Unija bi trebala doprinijeti njihovu osposobljavanju i relevantnim programima razmjene u organizaciji nadležnih tijela. [Am. 50]

| (48) | Visokokvalitetna europska statistika koja se razvija, proizvodi i diseminira u okviru europskog statističkog programa ključna je za odlučivanje na temelju dokaza. Trebala bi biti pravodobno dostupna i doprinijeti provedbi politika Unije u skladu s UFEU-om, posebno uzimajući u obzir jačanje i integraciju gospodarskog upravljanja, socijalnu, ekonomsku i teritorijalnu koheziju, održivi razvoj, poljoprivrednu politiku, socijalnu dimenziju Europe i globalizaciju. |
| --- | --- |

(48)

Visokokvalitetna europska statistika koja se razvija, proizvodi i diseminira u okviru europskog statističkog programa ključna je za odlučivanje na temelju dokaza. Trebala bi biti pravodobno dostupna i doprinijeti provedbi politika Unije u skladu s UFEU-om, posebno uzimajući u obzir jačanje i integraciju gospodarskog upravljanja, socijalnu, ekonomsku i teritorijalnu koheziju, održivi razvoj, poljoprivrednu politiku, socijalnu dimenziju Europe i globalizaciju.

| (49) | Europska statistika neophodna je za donošenje odluka Unije i za mjerenje uspješnosti i učinka inicijativa Unije. Stoga bi trebalo osigurati daljnje pružanje i razvoj europske statistike s pristupom na razini Unije i s perspektivom izvan okvira unutarnjeg tržišta kako bi se obuhvatile sve aktivnosti i područja politike Unije, uključujući osnaživanje poduzeća i građana za donošenje utemeljenih odluka. |
| --- | --- |

(49)

Europska statistika neophodna je za donošenje odluka Unije i za mjerenje uspješnosti i učinka inicijativa Unije. Stoga bi trebalo osigurati daljnje pružanje i razvoj europske statistike s pristupom na razini Unije i s perspektivom izvan okvira unutarnjeg tržišta kako bi se obuhvatile sve aktivnosti i područja politike Unije, uključujući osnaživanje poduzeća i građana za donošenje utemeljenih odluka.

| (50) | S obzirom na njegov horizontalni karakter, europski statistički program podliježe posebnim zahtjevima, a posebno onima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (21), osobito u pogledu poštovanja statističkih načela, funkcioniranja Europskog statističkog sustava i njegova upravljanja, uključujući ulogu i zadaće dodijeljene Odboru za Europski statistički sustav i Komisiji, te u pogledu uspostave i provedbe programiranja statističkih aktivnosti. |
| --- | --- |

(50)

S obzirom na njegov horizontalni karakter, europski statistički program podliježe posebnim zahtjevima, a posebno onima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (21), osobito u pogledu poštovanja statističkih načela, funkcioniranja Europskog statističkog sustava i njegova upravljanja, uključujući ulogu i zadaće dodijeljene Odboru za Europski statistički sustav i Komisiji, te u pogledu uspostave i provedbe programiranja statističkih aktivnosti.

| (51) | Program je dostavljen Odboru za Europski statistički sustav na prethodno ispitivanje u skladu s Uredbom (EZ) br. 223/2009
  te bi trebao biti proveden uz jamčenje učinkovitog parlamentarnog nadzora
  . [Am. 51] |
| --- | --- |

(51)

Program je dostavljen Odboru za Europski statistički sustav na prethodno ispitivanje u skladu s Uredbom (EZ) br. 223/2009
  te bi trebao biti proveden uz jamčenje učinkovitog parlamentarnog nadzora
  . [Am. 51]

| (52) | Unija i države članice obvezale su se na provedbu

  da će prednjačiti u provedbi
  UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. Doprinošenjem ostvarenju Programa održivog razvoja do 2030. Unija i njezine države članice poticat će snažniju, održiviju, uključiviju, sigurniju i prosperitetniju Europu. Program bi trebao doprinijeti provedbi Programa do 2030., uključujući uravnoteženjem gospodarske, socijalne i okolišne dimenzije održivog razvoja
  , osiguravajući u tu svrhu jasnu i vidljivu obvezu u okviru Uredbe o VFO-u i uključivanje ciljeva održivog razvoja, na temelju rezolucija Europskog parlamenta od 14
  . 
  ožujka i 30. svibnja 2018. o VFO-u za razdoblje 2021. – 2027. [Am. 52]. |
| --- | --- |

(52)

Unija i države članice obvezale su se na provedbu

  da će prednjačiti u provedbi
  UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. Doprinošenjem ostvarenju Programa održivog razvoja do 2030. Unija i njezine države članice poticat će snažniju, održiviju, uključiviju, sigurniju i prosperitetniju Europu. Program bi trebao doprinijeti provedbi Programa do 2030., uključujući uravnoteženjem gospodarske, socijalne i okolišne dimenzije održivog razvoja
  , osiguravajući u tu svrhu jasnu i vidljivu obvezu u okviru Uredbe o VFO-u i uključivanje ciljeva održivog razvoja, na temelju rezolucija Europskog parlamenta od 14
  . 
  ožujka i 30. svibnja 2018. o VFO-u za razdoblje 2021. – 2027. [Am. 52].

| (53) | Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama koje je Unija preuzela u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovim bi se Programom trebalo pridonijeti općim klimatskim aktivnostima i ostvarenju općeg cilja od 25 % proračunskih rashoda Unije za potporu klimatskim ciljevima. Relevantna djelovanja bit će utvrđena tijekom pripreme i provedbe Programa, te će se ponovno ocijeniti u okviru relevantnih evaluacija i postupaka preispitivanja. |
| --- | --- |

(53)

Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama koje je Unija preuzela u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovim bi se Programom trebalo pridonijeti općim klimatskim aktivnostima i ostvarenju općeg cilja od 25 % proračunskih rashoda Unije za potporu klimatskim ciljevima. Relevantna djelovanja bit će utvrđena tijekom pripreme i provedbe Programa, te će se ponovno ocijeniti u okviru relevantnih evaluacija i postupaka preispitivanja.

| (54) | Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica Programa koja predstavlja primarni referentni iznos, u smislu [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement: point 17 of the Interinstitutional Agreement of 2 December 2013 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management (22)], za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. |
| --- | --- |

(54)

Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica Programa koja predstavlja primarni referentni iznos, u smislu [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement: point 17 of the Interinstitutional Agreement of 2 December 2013 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management (22)], za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

| (55) | Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru predviđa se suradnja u područjima koja podliježu Programu između Unije i njezinih država članica, s jedne strane, te zemalja Europskog udruženja za slobodnu trgovinu koje sudjeluju u Europskom gospodarskom prostoru, s druge strane. Sudjelovanje u Programu trebalo bi omogućiti i drugim zemljama, uključujući susjedne zemlje Unije i zemlje koje su podnijele zahtjev za članstvo u Uniji, zemlje kandidatkinje ili zemlje pristupnice Uniji. Uz to, u području europske statistike Program bi trebao biti otvoren Švicarskoj u skladu sa Sporazumom između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o suradnji u području statistike (23). |
| --- | --- |

(55)

Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru predviđa se suradnja u područjima koja podliježu Programu između Unije i njezinih država članica, s jedne strane, te zemalja Europskog udruženja za slobodnu trgovinu koje sudjeluju u Europskom gospodarskom prostoru, s druge strane. Sudjelovanje u Programu trebalo bi omogućiti i drugim zemljama, uključujući susjedne zemlje Unije i zemlje koje su podnijele zahtjev za članstvo u Uniji, zemlje kandidatkinje ili zemlje pristupnice Uniji. Uz to, u području europske statistike Program bi trebao biti otvoren Švicarskoj u skladu sa Sporazumom između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o suradnji u području statistike (23).

| (56) | Treće zemlje koje su članice Europskoga gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o EGP-u, kojim se predviđa provedba programa odlukom na temelju tog sporazuma. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu bi Uredbu trebalo bi uvesti posebnu odredbu kako bi se dala potrebna prava pristupa odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu da na sveobuhvatan način izvršavaju svoje nadležnosti. |
| --- | --- |

(56)

Treće zemlje koje su članice Europskoga gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o EGP-u, kojim se predviđa provedba programa odlukom na temelju tog sporazuma. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu bi Uredbu trebalo bi uvesti posebnu odredbu kako bi se dala potrebna prava pristupa odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu da na sveobuhvatan način izvršavaju svoje nadležnosti.

| (57) | Financijska uredba primjenjuje se na ovaj Program. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, uključujući pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama i javnoj nabavi. |
| --- | --- |

(57)

Financijska uredba primjenjuje se na ovaj Program. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, uključujući pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama i javnoj nabavi.

| (58) | Djelovanja koje se provode u okviru prethodnih programa i proračunskih linija pokazala su se primjerenima te bi ih trebalo zadržati. Novim djelovanjima uvedenima u okviru Programa posebno se nastoji ojačati dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Kako bi se osiguralo više jednostavnosti i fleksibilnosti u izvršenju Programa i time bolje ostvarilo ciljeve, djelovanja bi trebala definirana kao općenite, generičke kategorije. U Program bi trebalo uključiti i popise okvirnih aktivnosti koje se odnose na posebne ciljeve u području konkurentnosti
  , zaštite potrošača, nadzora tržišta
  ili posebnih aktivnosti koje proizlaze iz regulatornih zahtjeva, primjerice u području normizacije, donošenja propisa o prehrambenom lancu i europske statistike. [Am. 53] |
| --- | --- |

(58)

Djelovanja koje se provode u okviru prethodnih programa i proračunskih linija pokazala su se primjerenima te bi ih trebalo zadržati. Novim djelovanjima uvedenima u okviru Programa posebno se nastoji ojačati dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Kako bi se osiguralo više jednostavnosti i fleksibilnosti u izvršenju Programa i time bolje ostvarilo ciljeve, djelovanja bi trebala definirana kao općenite, generičke kategorije. U Program bi trebalo uključiti i popise okvirnih aktivnosti koje se odnose na posebne ciljeve u području konkurentnosti
  , zaštite potrošača, nadzora tržišta
  ili posebnih aktivnosti koje proizlaze iz regulatornih zahtjeva, primjerice u području normizacije, donošenja propisa o prehrambenom lancu i europske statistike. [Am. 53]

| (59) | Potrebno je navesti određene kategorije subjekata koji ispunjavaju uvjete za financiranje te one subjekte koji bi trebali biti prihvatljivi za financiranje bez poziva na podnošenje prijedloga. |
| --- | --- |

(59)

Potrebno je navesti određene kategorije subjekata koji ispunjavaju uvjete za financiranje te one subjekte koji bi trebali biti prihvatljivi za financiranje bez poziva na podnošenje prijedloga.

| (60) | S obzirom na sve veću međusobnu povezanost svjetskog gospodarstva,
  među ostalim digitalnog gospodarstva,
  Program bi i dalje trebao osiguravati mogućnost uključivanja vanjskih stručnjaka, poput službenika iz trećih zemalja, predstavnika međunarodnih organizacija ili gospodarskih subjekata u određene aktivnosti. [Am. 54] |
| --- | --- |

(60)

S obzirom na sve veću međusobnu povezanost svjetskog gospodarstva,
  među ostalim digitalnog gospodarstva,
  Program bi i dalje trebao osiguravati mogućnost uključivanja vanjskih stručnjaka, poput službenika iz trećih zemalja, predstavnika međunarodnih organizacija ili gospodarskih subjekata u određene aktivnosti. [Am. 54]

| (61) | Potrebno je navesti posebne kriterije koji se odnose na pravila o sufinanciranju i prihvatljive troškove. |
| --- | --- |

(61)

Potrebno je navesti posebne kriterije koji se odnose na pravila o sufinanciranju i prihvatljive troškove.

| (62) | U skladu s obvezom Komisije, navedenom u Komunikaciji od 19. listopada 2010. pod naslovom „Preispitivanje proračuna EU-a” (24), u pogledu dosljednosti i pojednostavnjenja programa financiranja, sredstva bi se trebala dijeliti s drugim instrumentima financiranja Unije ako predviđena djelovanja u okviru Programa slijede ciljeve koji su zajednički za različite instrumente financiranja isključujući, međutim, dvostruko financiranje. |
| --- | --- |

(62)

U skladu s obvezom Komisije, navedenom u Komunikaciji od 19. listopada 2010. pod naslovom „Preispitivanje proračuna EU-a” (24), u pogledu dosljednosti i pojednostavnjenja programa financiranja, sredstva bi se trebala dijeliti s drugim instrumentima financiranja Unije ako predviđena djelovanja u okviru Programa slijede ciljeve koji su zajednički za različite instrumente financiranja isključujući, međutim, dvostruko financiranje.

| (63) | Ovaj bi program trebao doprinijeti ukupnoj potpori kojom su obuhvaćene posebne potrebe najudaljenijih regija i njihova integracija u unutarnje tržište, kako je nedavno ponovno potvrđeno u Komunikaciji Komisije „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (25). |
| --- | --- |

(63)

Ovaj bi program trebao doprinijeti ukupnoj potpori kojom su obuhvaćene posebne potrebe najudaljenijih regija i njihova integracija u unutarnje tržište, kako je nedavno ponovno potvrđeno u Komunikaciji Komisije „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (25).

| (64) | Programom bi se trebale promicati sinergije uz izbjegavanje udvostručavanja s povezanim programima i djelovanjima Unije. Djelovanja u okviru ovog Programa trebala bi biti komplementarna s onima iz programa Carina i Fiscalis koji su uspostavljeni Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (26) i Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (27), kojima je također cilj poduprijeti i poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta. [Am. 55] |
| --- | --- |

(64)

Programom bi se trebale promicati sinergije uz izbjegavanje udvostručavanja s povezanim programima i djelovanjima Unije. Djelovanja u okviru ovog Programa trebala bi biti komplementarna s onima iz programa Carina i Fiscalis koji su uspostavljeni Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (26) i Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (27), kojima je također cilj poduprijeti i poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta. [Am. 55]

| (65) | Programom bi se trebale promicati sinergije komplementarnosti

  , komplementarnosti
  i 
  dodatnost
  u pogledu MSP-ova i potpore poduzetništvu u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj uspostavljenog Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (28). Osim toga, sastavnica politika koja se odnosi na MSP-ove fonda InvestEU

  „InvestEU”
  uspostavljenog Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (29) osigurat će potporu pri zaduživanju i potporu vlasničkim ulaganjima kako bi se MSP-ovima
  i mikropoduzećima
  olakšao pristup sredstvima i njihova dostupnost. Programom bi se trebale tražiti i sinergije sa svemirskim programom koji je uspostavljen Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (30) u odnosu na poticanje MSP-ova da ostvaruju koristi od revolucionarnih inovacija i drugih rješenja razvijenih u okviru tih programa. [Am. 56] |
| --- | --- |

(65)

Programom bi se trebale promicati sinergije komplementarnosti

  , komplementarnosti
  i 
  dodatnost
  u pogledu MSP-ova i potpore poduzetništvu u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj uspostavljenog Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (28). Osim toga, sastavnica politika koja se odnosi na MSP-ove fonda InvestEU

  „InvestEU”
  uspostavljenog Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (29) osigurat će potporu pri zaduživanju i potporu vlasničkim ulaganjima kako bi se MSP-ovima
  i mikropoduzećima
  olakšao pristup sredstvima i njihova dostupnost. Programom bi se trebale tražiti i sinergije sa svemirskim programom koji je uspostavljen Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (30) u odnosu na poticanje MSP-ova da ostvaruju koristi od revolucionarnih inovacija i drugih rješenja razvijenih u okviru tih programa. [Am. 56]

| (66) | Ovim bi se Programom trebale promicati sinergije s programom Obzor Europa, uspostavljenim Uredbom (EU) br. [...] Europskog parlamenta i Vijeća (31), kojim se nastoje promicati istraživanja i inovacije. To bi se posebno trebalo odnositi na komplementarnost s djelovanjima budućeg Europskog vijeća za inovacije za inovativna poduzeća, kao i s potporom uslugama za MSP-ove. |
| --- | --- |

(66)

Ovim bi se Programom trebale promicati sinergije s programom Obzor Europa, uspostavljenim Uredbom (EU) br. [...] Europskog parlamenta i Vijeća (31), kojim se nastoje promicati istraživanja i inovacije. To bi se posebno trebalo odnositi na komplementarnost s djelovanjima budućeg Europskog vijeća za inovacije za inovativna poduzeća, kao i s potporom uslugama za MSP-ove.

| (67) | Program

  Programom
  bi trebao

  se trebalo
  promicati sinergije i komplementarnosti s programom Digitalna Europa

  „Digitalna Europa”
  uspostavljenim Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (32) čiji je cilj promicanje digitalizacije gospodarstva i javnog sektora Unije
  te povećanje kibersigurnosti
  . [Am. 57] |
| --- | --- |

(67)

Program

  Programom
  bi trebao

  se trebalo
  promicati sinergije i komplementarnosti s programom Digitalna Europa

  „Digitalna Europa”
  uspostavljenim Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (32) čiji je cilj promicanje digitalizacije gospodarstva i javnog sektora Unije
  te povećanje kibersigurnosti
  . [Am. 57]

| (68) | Osim toga, Programom bi se trebalo težiti i sinergijama s Fondom za pravosuđe, prava i vrijednosti, uspostavljenim Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (33), kojim se nastoji poduprijeti daljnji razvoj europskog područja pravde za djelotvornost nacionalnih pravosudnih sustava, ključnog sredstva za pravedno i troškovno učinkovito europsko gospodarstvo. |
| --- | --- |

(68)

Osim toga, Programom bi se trebalo težiti i sinergijama s Fondom za pravosuđe, prava i vrijednosti, uspostavljenim Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (33), kojim se nastoji poduprijeti daljnji razvoj europskog područja pravde za djelotvornost nacionalnih pravosudnih sustava, ključnog sredstva za pravedno i troškovno učinkovito europsko gospodarstvo.

| (69) | Ovim bi se Programom trebale promicati sinergije s programom Erasmus uspostavljenim Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (34), Fondom solidarnosti Europske unije uspostavljenim Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (35) i Europskim socijalnim fondom plus, koji je uspostavljen Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (36), u području mobilnosti radne snage i mladih, što je ključno za dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

(69)

Ovim bi se Programom trebale promicati sinergije s programom Erasmus uspostavljenim Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (34), Fondom solidarnosti Europske unije uspostavljenim Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (35) i Europskim socijalnim fondom plus, koji je uspostavljen Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (36), u području mobilnosti radne snage i mladih, što je ključno za dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

| (70) | Konačno, djelovanja u pogledu prehrambenog lanca kao što su veterinarske i fitosanitarne mjere u slučaju kriznih situacija povezanih sa zdravljem životinja i biljaka mogla bi se dopuniti intervencijama koje se temelje na tržištu iz Unijina programiranja zajedničke poljoprivredne politike utvrđenog Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (37). |
| --- | --- |

(70)

Konačno, djelovanja u pogledu prehrambenog lanca kao što su veterinarske i fitosanitarne mjere u slučaju kriznih situacija povezanih sa zdravljem životinja i biljaka mogla bi se dopuniti intervencijama koje se temelje na tržištu iz Unijina programiranja zajedničke poljoprivredne politike utvrđenog Uredbom (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća (37).

| (71) | Djelovanja u okviru Programa trebala bi se prema potrebi upotrebljavati za uklanjanje tržišnih nedostataka

  imati jasnu europsku dodanu vrijednost te bi njima trebalo uklanjati tržišne nedostatke
  ili pronalaženje

  pronalaziti
  rješenja za neoptimalna ulaganja, razmjerno i izbjegavajući udvostručavanje ili istiskivanje privatnih ulaganja te bi trebala imati jasnu europsku dodanu vrijednost. [Am. 58] |
| --- | --- |

(71)

Djelovanja u okviru Programa trebala bi se prema potrebi upotrebljavati za uklanjanje tržišnih nedostataka

  imati jasnu europsku dodanu vrijednost te bi njima trebalo uklanjati tržišne nedostatke
  ili pronalaženje

  pronalaziti
  rješenja za neoptimalna ulaganja, razmjerno i izbjegavajući udvostručavanje ili istiskivanje privatnih ulaganja te bi trebala imati jasnu europsku dodanu vrijednost. [Am. 58]

| (72) | Provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u vezi s donošenjem programa rada kojima se provode djelovanja koja doprinose visokoj razini zdravlja ljudi, životinja i bilja u cijelom prehrambenom lancu. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (38). [Am. 59] |
| --- | --- |

(72)

Provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u vezi s donošenjem programa rada kojima se provode djelovanja koja doprinose visokoj razini zdravlja ljudi, životinja i bilja u cijelom prehrambenom lancu. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (38). [Am. 59]

| (73) | Vrste financiranja i metode provedbe u okviru ove Uredbe trebalo bi odabrati na temelju njihova kapaciteta da se s pomoću njih ostvare posebni ciljevi djelovanja i rezultati, posebno uzimajući u obzir
  dodanu vrijednost Unije,
  troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik neusklađenosti. To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova te financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. [Am. 60] |
| --- | --- |

(73)

Vrste financiranja i metode provedbe u okviru ove Uredbe trebalo bi odabrati na temelju njihova kapaciteta da se s pomoću njih ostvare posebni ciljevi djelovanja i rezultati, posebno uzimajući u obzir
  dodanu vrijednost Unije,
  troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik neusklađenosti. To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova te financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. [Am. 60]

| (74) | Kako bi se osiguralo redovito praćenje i izvješćivanje
  o ostvarenom napretku i učinkovitosti i djelotvornosti Programa
  , od samog bi početka trebalo uspostaviti ispravan okvir za praćenje djelovanja i rezultata Programa. Takvo bi se praćenje i izvješćivanje trebalo bi se temeljiti na pokazateljima kojima se mjere učinci djelovanja u okviru Programa u odnosu na unaprijed utvrđene osnovne vrijednosti. [Am. 61] |
| --- | --- |

(74)

Kako bi se osiguralo redovito praćenje i izvješćivanje
  o ostvarenom napretku i učinkovitosti i djelotvornosti Programa
  , od samog bi početka trebalo uspostaviti ispravan okvir za praćenje djelovanja i rezultata Programa. Takvo bi se praćenje i izvješćivanje trebalo bi se temeljiti na pokazateljima kojima se mjere učinci djelovanja u okviru Programa u odnosu na unaprijed utvrđene osnovne vrijednosti. [Am. 61]

| (75) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva (39) postoji potreba za evaluacijom ovog Programa na temelju informacija prikupljenih posebnim zahtjevima za praćenje, izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativna opterećenja, osobito za države članice. Ti bi zahtjevi, prema potrebi, trebali uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka Programa na terenu.
  Komisija bi trebala pripremiti privremeno izvješće o evaluaciji postignutih ciljeva za mjere podržane u okviru Programa, o rezultatima i učincima, o učinkovitosti uporabe resursa i dodanoj vrijednosti Unije, kao i o završnom izvješću o evaluaciji dugoročnog utjecaja, rezultatima i održivosti mjera i sinergijama s drugim programima. [Am. 62] |
| --- | --- |

(75)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva (39) postoji potreba za evaluacijom ovog Programa na temelju informacija prikupljenih posebnim zahtjevima za praćenje, izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativna opterećenja, osobito za države članice. Ti bi zahtjevi, prema potrebi, trebali uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka Programa na terenu.
  Komisija bi trebala pripremiti privremeno izvješće o evaluaciji postignutih ciljeva za mjere podržane u okviru Programa, o rezultatima i učincima, o učinkovitosti uporabe resursa i dodanoj vrijednosti Unije, kao i o završnom izvješću o evaluaciji dugoročnog utjecaja, rezultatima i održivosti mjera i sinergijama s drugim programima. [Am. 62]

| (75a) | Radi dopune određenih elemenata ove Uredbe koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s donošenjem programa rada. [Am. 63] |
| --- | --- |

(75a)

Radi dopune određenih elemenata ove Uredbe koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s donošenjem programa rada. [Am. 63]

| (76) | Popis

  Otvoreni popis
  bolesti životinja i zoonoza koje ispunjavaju uvjete za financiranje u okviru hitnih mjera te za financiranje u okviru programa iskorjenjivanja, kontrole i nadzora trebalo bi utvrditi na temelju bolesti životinja iz dijela I. poglavlja 2. Uredbe (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća (40), Uredbe (EZ) br. 2160/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (41) i Uredbe (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (42). [Am. 64] |
| --- | --- |

(76)

Popis

  Otvoreni popis
  bolesti životinja i zoonoza koje ispunjavaju uvjete za financiranje u okviru hitnih mjera te za financiranje u okviru programa iskorjenjivanja, kontrole i nadzora trebalo bi utvrditi na temelju bolesti životinja iz dijela I. poglavlja 2. Uredbe (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća (40), Uredbe (EZ) br. 2160/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (41) i Uredbe (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (42). [Am. 64]

| (77) | Kako bi se u obzir uzele situacije izazvane bolestima životinja koje imaju znatan utjecaj na uzgoj stoke ili trgovinu stokom, razvoj zoonoza koje predstavljaju prijetnju ljudima ili novi trendovi u području znanosti ili epidemiologije, kao i bolesti životinja, koje bi mogle predstavljati novu prijetnju za Uniju, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s izmjenom popisa bolesti životinja i zoonoza. Kako bi se osigurala djelotvorna ocjena napretka Programa u postizanju njegovih ciljeva, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s preispitivanjem ili dopunjavanjem pokazatelja za mjerenje ostvarenja posebnih ciljeva ako se to smatra potrebnim i za dopunu ove Uredbe odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
  Trebalo bi se savjetovati i s dionicima i udrugama potrošača.
  Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. [Am. 65] |
| --- | --- |

(77)

Kako bi se u obzir uzele situacije izazvane bolestima životinja koje imaju znatan utjecaj na uzgoj stoke ili trgovinu stokom, razvoj zoonoza koje predstavljaju prijetnju ljudima ili novi trendovi u području znanosti ili epidemiologije, kao i bolesti životinja, koje bi mogle predstavljati novu prijetnju za Uniju, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s izmjenom popisa bolesti životinja i zoonoza. Kako bi se osigurala djelotvorna ocjena napretka Programa u postizanju njegovih ciljeva, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s preispitivanjem ili dopunjavanjem pokazatelja za mjerenje ostvarenja posebnih ciljeva ako se to smatra potrebnim i za dopunu ove Uredbe odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
  Trebalo bi se savjetovati i s dionicima i udrugama potrošača.
  Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. [Am. 65]

| (78) | U skladu s [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (43)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili relevantno prekomorsko područje povezani. |
| --- | --- |

(78)

U skladu s [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (43)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili relevantno prekomorsko područje povezani.

| (79) | U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (44), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (45), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (46) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (47), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (48). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava. |
| --- | --- |

(79)

U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (44), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (45), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (46) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (47), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (48). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava.

| (80) | Horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. UFEU-a primjenjuju se na ovu Uredbu. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima

  i osobito Financijska uredba kojom
  se prije svega određuje postupak za utvrđivanje i izvršenje proračuna putem bespovratnih sredstava, javne nabave, nagrada, neizravne provedbe te predviđaju provjere odgovornosti financijskih aktera
  trebale bi se primijeniti na mjere u okviru ovog Programa, uz specifična odstupanja navedena u ovoj Uredbi
  . Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama jer je poštovanje vladavine prava ključan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i učinkovito financiranje Unije. [Am. 66] |
| --- | --- |

(80)

Horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. UFEU-a primjenjuju se na ovu Uredbu. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima

  i osobito Financijska uredba kojom
  se prije svega određuje postupak za utvrđivanje i izvršenje proračuna putem bespovratnih sredstava, javne nabave, nagrada, neizravne provedbe te predviđaju provjere odgovornosti financijskih aktera
  trebale bi se primijeniti na mjere u okviru ovog Programa, uz specifična odstupanja navedena u ovoj Uredbi
  . Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama jer je poštovanje vladavine prava ključan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i učinkovito financiranje Unije. [Am. 66]

| (81) | Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (49) uređuje se obrada osobnih podataka koja se provodi u državama članicama u kontekstu ove Uredbe i pod nadzorom nadležnih tijela država članica. Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (50) uređuje se obrada osobnih podataka koju provodi Komisija u okviru ove Uredbe i pod nadzorom Europskog nadzornika za zaštitu podataka. Svaka razmjena ili prijenos informacija od strane nadležnih tijela mora biti u skladu s pravilima o prijenosu osobnih podataka kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2016/679
  i Uredbi XXX [Uredba o privatnosti i elektroničkim komunikacijama]
  , a svaka razmjena ili prijenos informacija od strane Komisije mora biti u skladu s pravilima o prijenosu osobnih podataka kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 45/2001. [Am. 67] |
| --- | --- |

(81)

Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (49) uređuje se obrada osobnih podataka koja se provodi u državama članicama u kontekstu ove Uredbe i pod nadzorom nadležnih tijela država članica. Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (50) uređuje se obrada osobnih podataka koju provodi Komisija u okviru ove Uredbe i pod nadzorom Europskog nadzornika za zaštitu podataka. Svaka razmjena ili prijenos informacija od strane nadležnih tijela mora biti u skladu s pravilima o prijenosu osobnih podataka kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2016/679
  i Uredbi XXX [Uredba o privatnosti i elektroničkim komunikacijama]
  , a svaka razmjena ili prijenos informacija od strane Komisije mora biti u skladu s pravilima o prijenosu osobnih podataka kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 45/2001. [Am. 67]

| (82) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe zbog prekogranične naravi uključenih pitanja ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog većeg potencijala djelovanja Unije oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(82)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe zbog prekogranične naravi uključenih pitanja ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog većeg potencijala djelovanja Unije oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (83) | Program bi trebao osigurati i veću vidljivost i usklađenost unutarnjeg tržišta Unije, konkurentnost
  i održivost
  poduzeća, uključujući MSP-ove

  osobito mikropoduzeća i MSP-ova
  , i djelovanja povezana s europskom statistikom prema europskim građanima, poduzećima i upravama. [Am. 68] |
| --- | --- |

(83)

Program bi trebao osigurati i veću vidljivost i usklađenost unutarnjeg tržišta Unije, konkurentnost
  i održivost
  poduzeća, uključujući MSP-ove

  osobito mikropoduzeća i MSP-ova
  , i djelovanja povezana s europskom statistikom prema europskim građanima, poduzećima i upravama. [Am. 68]

| (84) | Uredbu (EU) br. 99/2013 , Uredbu (EU) br. 1287/2013, Uredbu (EU) br. 254/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (51), Uredbu (EU) br. 258/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (52), Uredbu (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (53), Uredbu (EU) 2017/826 trebalo bi staviti izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2021. |
| --- | --- |

(84)

Uredbu (EU) br. 99/2013 , Uredbu (EU) br. 1287/2013, Uredbu (EU) br. 254/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (51), Uredbu (EU) br. 258/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (52), Uredbu (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (53), Uredbu (EU) 2017/826 trebalo bi staviti izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2021.

| (85) | Primjereno je osigurati neometan prijelaz između programa u područjima konkurentnosti
  i održivosti
  poduzeća
  osobito mikropoduzeća
  i MSP-ova, zaštite potrošača, potrošača i krajnjih korisnika u području financijskih usluga, donošenja politika u području financijskih usluga, prehrambenog lanca i europske statistike, uspostavljenih Uredbom (EU) br. 1287/2013, Uredbom (EU) br. 254/2014, Uredbom (EU) 2017/826, Uredbom (EU) br. 258/2014, Uredbom (EU) br. 652/2014, Uredbom (EU) br. 99/2013 i ovog Programa, posebno u vezi s nastavkom višegodišnjih mjera i evaluacijom dosadašnjih programa, [Am. 69] |
| --- | --- |

(85)

Primjereno je osigurati neometan prijelaz između programa u područjima konkurentnosti
  i održivosti
  poduzeća
  osobito mikropoduzeća
  i MSP-ova, zaštite potrošača, potrošača i krajnjih korisnika u području financijskih usluga, donošenja politika u području financijskih usluga, prehrambenog lanca i europske statistike, uspostavljenih Uredbom (EU) br. 1287/2013, Uredbom (EU) br. 254/2014, Uredbom (EU) 2017/826, Uredbom (EU) br. 258/2014, Uredbom (EU) br. 652/2014, Uredbom (EU) br. 99/2013 i ovog Programa, posebno u vezi s nastavkom višegodišnjih mjera i evaluacijom dosadašnjih programa, [Am. 69]

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom uspostavlja program za poboljšanje funkcioniranja

  jedinstveno tržište radi jačanja
  unutarnjeg tržišta i 
  poboljšanje njegova funkcioniranja u područjima
  konkurentnosti poduzeća, uključujući

  osobito
  mikropoduzeća te mala

  malih
  i srednja

  srednjih
  poduzeća
  , normizacije, zaštite potrošača, nadzora tržišta, lanca opskrbe hranom
  , te okvir za financiranje razvoja, proizvodnje i diseminacije europske statistike u smislu članka 13. Uredbe (EZ) br. 223/2009 („Program”). [Am. 70]

Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „operacije mješovitog financiranja” znači djelovanja financirana iz proračuna Unije, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje u skladu s člankom 2. stavkom 6. Financijske uredbe, u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti iz proračuna Unije i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja; |
| --- | --- |

(1)

„operacije mješovitog financiranja” znači djelovanja financirana iz proračuna Unije, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje u skladu s člankom 2. stavkom 6. Financijske uredbe, u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti iz proračuna Unije i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja;

| (2) | „europska statistika” znači statistika koja je razvijena, proizvedena i diseminirana
  na razini Unije i u državama članicama
  u skladu s 
  člankom 3. UEU-a i
  Uredbom (EZ) br. 223/2009; [Am. 71] |
| --- | --- |

(2)

„europska statistika” znači statistika koja je razvijena, proizvedena i diseminirana
  na razini Unije i u državama članicama
  u skladu s 
  člankom 3. UEU-a i
  Uredbom (EZ) br. 223/2009; [Am. 71]

| (3) | „pravni subjekt” znači bilo koja fizička osoba ili pravna osoba osnovana i priznata kao takva u skladu s nacionalnim pravom, pravom Unije ili međunarodnim pravom, koja ima pravnu osobnost i koja može, djelujući u svoje ime, izvršavati prava i preuzimati obveze, ili subjekt bez pravne osobnosti u skladu s člankom 197. stavkom 2. točkom (c) Uredbe (EU, Euratom)
  2018/1046
  („Financijska uredba”); [Am. 72] |
| --- | --- |

(3)

„pravni subjekt” znači bilo koja fizička osoba ili pravna osoba osnovana i priznata kao takva u skladu s nacionalnim pravom, pravom Unije ili međunarodnim pravom, koja ima pravnu osobnost i koja može, djelujući u svoje ime, izvršavati prava i preuzimati obveze, ili subjekt bez pravne osobnosti u skladu s člankom 197. stavkom 2. točkom (c) Uredbe (EU, Euratom)
  2018/1046
  („Financijska uredba”); [Am. 72]

| (4) | „mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća” znači mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća kako su definirana u Preporuci 2003/361/EZ u verziji od 6. svibnja 2003.; |
| --- | --- |

(4)

„mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća” znači mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća kako su definirana u Preporuci 2003/361/EZ u verziji od 6. svibnja 2003.;

| (4a) | „Poduzeće socijalne ekonomije” znači poduzeće čiji je glavni cilj ostvariti socijalni učinak, a ne ostvariti dobit za svoje vlasnike ili dioničare, koje posluje pružanjem robe i usluga na tržištu te kojim se upravlja na otvoren i odgovoran način koji uključuje zaposlenike, potrošače i dionike. [Am. 73] |
| --- | --- |

(4a)

„Poduzeće socijalne ekonomije” znači poduzeće čiji je glavni cilj ostvariti socijalni učinak, a ne ostvariti dobit za svoje vlasnike ili dioničare, koje posluje pružanjem robe i usluga na tržištu te kojim se upravlja na otvoren i odgovoran način koji uključuje zaposlenike, potrošače i dionike. [Am. 73]

| (4b) | „Lokalno javno poduzeće” znači malo poduzeće za lokalne javne usluge koje zadovoljava kriterije za mala i srednja poduzeća i ispunjava važne zadatke za lokalne zajednice. [Am. 74] |
| --- | --- |

(4b)

„Lokalno javno poduzeće” znači malo poduzeće za lokalne javne usluge koje zadovoljava kriterije za mala i srednja poduzeća i ispunjava važne zadatke za lokalne zajednice. [Am. 74]

| (4c) | „Mreže poduzeća” znači okupljanje poduzetnika radi provedbe zajedničkog projekta u kojem dva ili više MSP-a zajednički obavljaju jednu gospodarsku djelatnost ili više njih kako bi povećali svoju konkurentnost na tržištu. [Am. 75] |
| --- | --- |

(4c)

„Mreže poduzeća” znači okupljanje poduzetnika radi provedbe zajedničkog projekta u kojem dva ili više MSP-a zajednički obavljaju jednu gospodarsku djelatnost ili više njih kako bi povećali svoju konkurentnost na tržištu. [Am. 75]

| (5) | „treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Unije. |
| --- | --- |

(5)

„treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Unije.

Članak 3.

Ciljevi Programa

1.   Opći su ciljevi Programa sljedeći:

| (a) | poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta, a posebno radi zaštite i osnaživanja građana, potrošača i poduzeća, posebno mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (MSP), osiguravanjem provedbe prava

  pravnog, društvenog i ekološkog okvira
  Unije, olakšavanjem pristupa

  ; olakšati pristup
  tržištu, utvrđivanjem normi

  i financijama
  ,
  promicati pošteno tržišno natjecanje između poduzeća
  i promicanjem zdravlja ljudi, životinja

  utvrđivanje standarda, osigurati standardiziranu i visoku razinu zaštite potrošača
  ,
  jačati nadzor tržišta u Uniji, poboljšati uzajamno priznavanje
  i biljaka te dobrobiti

  promicati zdravlje i dobrobit ljudi, biljaka i
  životinja; kao i unaprijediti suradnju među nadležnim tijelima država članica i između nadležnih tijela država članica i Komisije te decentraliziranih agencija Unije; [Am. 76] |
| --- | --- |

(a)

poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta, a posebno radi zaštite i osnaživanja građana, potrošača i poduzeća, posebno mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (MSP), osiguravanjem provedbe prava

  pravnog, društvenog i ekološkog okvira
  Unije, olakšavanjem pristupa

  ; olakšati pristup
  tržištu, utvrđivanjem normi

  i financijama
  ,
  promicati pošteno tržišno natjecanje između poduzeća
  i promicanjem zdravlja ljudi, životinja

  utvrđivanje standarda, osigurati standardiziranu i visoku razinu zaštite potrošača
  ,
  jačati nadzor tržišta u Uniji, poboljšati uzajamno priznavanje
  i biljaka te dobrobiti

  promicati zdravlje i dobrobit ljudi, biljaka i
  životinja; kao i unaprijediti suradnju među nadležnim tijelima država članica i između nadležnih tijela država članica i Komisije te decentraliziranih agencija Unije; [Am. 76]

| (b) | pružiti

  razviti, proizvesti i diseminirati
  visokokvalitetnu, usporedivu i pouzdanu statistiku o Europi

  europsku statistiku
  , koja podupire osmišljavanje, praćenje i evaluaciju svih politika Unije
  , pa i onih u području trgovine i migracija,
  i pomaže
  građanima,
  tvorcima politika
  i regulatornim tijelima, nadzornim tijelima
  , poduzećima, akademskoj zajednici, građanima

  civilnom društvu
  i medijima donijeti utemeljene odluke i aktivno sudjelovati u demokratskom procesu. [Am. 77] |
| --- | --- |

(b)

pružiti

  razviti, proizvesti i diseminirati
  visokokvalitetnu, usporedivu i pouzdanu statistiku o Europi

  europsku statistiku
  , koja podupire osmišljavanje, praćenje i evaluaciju svih politika Unije
  , pa i onih u području trgovine i migracija,
  i pomaže
  građanima,
  tvorcima politika
  i regulatornim tijelima, nadzornim tijelima
  , poduzećima, akademskoj zajednici, građanima

  civilnom društvu
  i medijima donijeti utemeljene odluke i aktivno sudjelovati u demokratskom procesu. [Am. 77]

2.   Posebni su ciljevi Programa sljedeći:

| (a) | povećati djelotvornost unutarnjeg tržišta, olakšati sprečavanje i uklanjanje prepreka, podupirati razvoj, provedbu i izvršavanje zakonodavstva Unije u područjima unutarnjeg tržišta robe i usluga, javne nabave, nadzora tržišta, kao i u područjima prava trgovačkih društava, ugovornog i izvanugovornog prava, sprečavanja pranja novca, slobodnog kretanja kapitala, financijskih usluga i tržišnog natjecanja, uključujući razvoj alata za upravljanje

  tako što će se:










  i. | olakšati sprečavanje i uklanjanje prepreka, podupirati razvoj, provedbu i izvršavanje zakonodavstva Unije u područjima unutarnjeg tržišta robe i usluga te javne nabave, kao i u područjima prava trgovačkih društava, ugovornog i izvanugovornog prava, sprečavanja pranja novca, slobodnog kretanja kapitala, financijskih usluga i tržišnog natjecanja, uključujući razvoj alata za upravljanje; |
| --- | --- | --- |

(a)

povećati djelotvornost unutarnjeg tržišta, olakšati sprečavanje i uklanjanje prepreka, podupirati razvoj, provedbu i izvršavanje zakonodavstva Unije u područjima unutarnjeg tržišta robe i usluga, javne nabave, nadzora tržišta, kao i u područjima prava trgovačkih društava, ugovornog i izvanugovornog prava, sprečavanja pranja novca, slobodnog kretanja kapitala, financijskih usluga i tržišnog natjecanja, uključujući razvoj alata za upravljanje

  tako što će se:

i.

olakšati sprečavanje i uklanjanje prepreka, podupirati razvoj, provedbu i izvršavanje zakonodavstva Unije u područjima unutarnjeg tržišta robe i usluga te javne nabave, kao i u područjima prava trgovačkih društava, ugovornog i izvanugovornog prava, sprečavanja pranja novca, slobodnog kretanja kapitala, financijskih usluga i tržišnog natjecanja, uključujući razvoj alata za upravljanje;

| ii. | podupirati učinkovit nadzor tržišta i sigurnost proizvoda u cijeloj Uniji i doprinosti borbi protiv krivotvorenja proizvoda kako bi se zajamčilo da se na tržište Unije stavljaju samo sigurni i usklađeni proizvodi koji pružaju visoku razinu zaštite potrošača, uključujući proizvode koji se prodaju na internetu, te zajamčila veća homogenost i kapacitet tijela za nadzor tržišta u Uniji. [Am. 78] |
| --- | --- |

ii.

podupirati učinkovit nadzor tržišta i sigurnost proizvoda u cijeloj Uniji i doprinosti borbi protiv krivotvorenja proizvoda kako bi se zajamčilo da se na tržište Unije stavljaju samo sigurni i usklađeni proizvodi koji pružaju visoku razinu zaštite potrošača, uključujući proizvode koji se prodaju na internetu, te zajamčila veća homogenost i kapacitet tijela za nadzor tržišta u Uniji. [Am. 78]

| (b) | poboljšati

  ojačati i
  konkurentnost
  i održivost
  poduzeća s posebnim naglaskom na MSP-ove i postizanje dodatnosti s pomoću mjera koje pružaju različite oblike potpore MSP-ovima, pristup tržištima, uključujući internacionalizaciju MSP-ova, povoljnije poslovno okruženje

  (ciljevi
  za MSP-ove), konkurentnost sektora, modernizaciju industrije i promicanje poduzetništva

  obraćajući posebnu pozornost na njihove posebne potrebe:










  i. | pružanjem različitih oblika potpore MSP-ovima potičući rast, promicanje i stvaranje MSP-ova, uključujući mreže poduzeća, razvoj upravljačkih vještina i poticanje mjera proširivanja koje će im omogućiti bolji pristup tržištima i procesima internacionalizacije, kao i oglašavanje proizvoda i usluga; |
| --- | --- | --- |

(b)

poboljšati

  ojačati i
  konkurentnost
  i održivost
  poduzeća s posebnim naglaskom na MSP-ove i postizanje dodatnosti s pomoću mjera koje pružaju različite oblike potpore MSP-ovima, pristup tržištima, uključujući internacionalizaciju MSP-ova, povoljnije poslovno okruženje

  (ciljevi
  za MSP-ove), konkurentnost sektora, modernizaciju industrije i promicanje poduzetništva

  obraćajući posebnu pozornost na njihove posebne potrebe:

i.

pružanjem različitih oblika potpore MSP-ovima potičući rast, promicanje i stvaranje MSP-ova, uključujući mreže poduzeća, razvoj upravljačkih vještina i poticanje mjera proširivanja koje će im omogućiti bolji pristup tržištima i procesima internacionalizacije, kao i oglašavanje proizvoda i usluga;

| ii. | poticanjem povoljnog poslovnog okruženja i okvira za MSP-ove, smanjenjem administrativnog opterećenja, jačanjem konkurentnosti sektora, osiguranjem modernizacije industrije, uključujući njihovu digitalnu transformaciju koja doprinosi otpornom i energetski i resursno učinkovitom gospodarstvu; |
| --- | --- |

ii.

poticanjem povoljnog poslovnog okruženja i okvira za MSP-ove, smanjenjem administrativnog opterećenja, jačanjem konkurentnosti sektora, osiguranjem modernizacije industrije, uključujući njihovu digitalnu transformaciju koja doprinosi otpornom i energetski i resursno učinkovitom gospodarstvu;

| iii. | promicanjem poduzetničke kulture i pružanjem doprinosa visokokvalitetnom osposobljavanju osoblja MSP-ova; |
| --- | --- |

iii.

promicanjem poduzetničke kulture i pružanjem doprinosa visokokvalitetnom osposobljavanju osoblja MSP-ova;

| iv. | promicanjem novih poslovnih prilika za MSP-ove kojima se prevladavaju strukturne promjene s pomoću ciljanih mjera i drugih inovativnih oblika djelovanja, kao što je otkup poduzeća od strane radnika kojim se olakšava stvaranje radnih mjesta i kontinuitet poslovanja na područjima pogođenim tim promjenama. [Am. 79] |
| --- | --- |

iv.

promicanjem novih poslovnih prilika za MSP-ove kojima se prevladavaju strukturne promjene s pomoću ciljanih mjera i drugih inovativnih oblika djelovanja, kao što je otkup poduzeća od strane radnika kojim se olakšava stvaranje radnih mjesta i kontinuitet poslovanja na područjima pogođenim tim promjenama. [Am. 79]

| (c) | osiguravati djelotvorno funkcioniranje unutarnjeg tržišta putem postupaka normizacije kojima se:






  i. | | omogućuje financiranje europske normizacije

  europskih tijela za normizaciju
  i sudjelovanja
  svih relevantnih
  dionika u uspostavi europskih normi; [Am. 80] |
| --- | --- | --- |

(c)

osiguravati djelotvorno funkcioniranje unutarnjeg tržišta putem postupaka normizacije kojima se:

i.

| omogućuje financiranje europske normizacije

  europskih tijela za normizaciju
  i sudjelovanja
  svih relevantnih
  dionika u uspostavi europskih normi; [Am. 80]

| ii. | podupire razvoj visokokvalitetnih međunarodnih standarda financijskog izvještavanja i revizije, olakšava njihova integracija

  njihovu integraciju
  u pravo Unije i
  /ili
  promiču inovacije i razvoj najboljih praksi u korporativnom izvješćivanju
  i za mala i za velika poduzeća
  ; [Am. 81] |
| --- | --- |

ii.

podupire razvoj visokokvalitetnih međunarodnih standarda financijskog izvještavanja i revizije, olakšava njihova integracija

  njihovu integraciju
  u pravo Unije i
  /ili
  promiču inovacije i razvoj najboljih praksi u korporativnom izvješćivanju
  i za mala i za velika poduzeća
  ; [Am. 81]

| (d) | promicati interese

  promicanje interesa
  potrošača i osigurati visoku razinu

  osiguravanje jedinstvene i visoke razine
  zaštite potrošača i sigurnosti proizvoda putem

  uz pomoć: [Am. 82]







  i. | | pružanja pomoći potrošačima, poduzećima i civilnom društvu te njihova osnaživanja i obrazovanja; osiguravanja visoke razine zaštite potrošača, održive potrošnje i sigurnosti proizvoda, posebno podupiranjem

  osobito za najranjivije skupine potrošača
  ,
  u cilju povećanja pravednosti, transparentnosti i povjerenja u jedinstveno tržište; podupiranjа
  nadležnih tijela za izvršavanje zakonodavstva i organizacija predstavnika potrošača te aktivnosti suradnje osiguravanja

  , osobito u rješavanju izazova u vezi s postojećim i novim tehnologijama, uključujući mjere za poboljšanje sljedivosti proizvoda u lancu opskrbe
  ;
  standarde kvalitete diljem Unije i rješavanje problema dvojne kvalitete proizvoda; podizanje svijesti o pravima potrošača u okviru prava Unije i osiguravanje
  da svi potrošači imaju pristup pravnoj zaštiti; pružanja

  učinkovitim mehanizmima pravne zaštite te pružanje
  odgovarajućih informacija o tržištima i potrošačima
  , kao i promicanje održive potrošnje pružanjem poboljšanih informacija za potrošače o posebnim značajkama i utjecaju robe i usluga na okoliš
  ; [Am. 83] |
| --- | --- | --- |

(d)

promicati interese

  promicanje interesa
  potrošača i osigurati visoku razinu

  osiguravanje jedinstvene i visoke razine
  zaštite potrošača i sigurnosti proizvoda putem

  uz pomoć: [Am. 82]

i.

| pružanja pomoći potrošačima, poduzećima i civilnom društvu te njihova osnaživanja i obrazovanja; osiguravanja visoke razine zaštite potrošača, održive potrošnje i sigurnosti proizvoda, posebno podupiranjem

  osobito za najranjivije skupine potrošača
  ,
  u cilju povećanja pravednosti, transparentnosti i povjerenja u jedinstveno tržište; podupiranjа
  nadležnih tijela za izvršavanje zakonodavstva i organizacija predstavnika potrošača te aktivnosti suradnje osiguravanja

  , osobito u rješavanju izazova u vezi s postojećim i novim tehnologijama, uključujući mjere za poboljšanje sljedivosti proizvoda u lancu opskrbe
  ;
  standarde kvalitete diljem Unije i rješavanje problema dvojne kvalitete proizvoda; podizanje svijesti o pravima potrošača u okviru prava Unije i osiguravanje
  da svi potrošači imaju pristup pravnoj zaštiti; pružanja

  učinkovitim mehanizmima pravne zaštite te pružanje
  odgovarajućih informacija o tržištima i potrošačima
  , kao i promicanje održive potrošnje pružanjem poboljšanih informacija za potrošače o posebnim značajkama i utjecaju robe i usluga na okoliš
  ; [Am. 83]

| ii. | jačanja sudjelovanja potrošača, drugih krajnjih korisnika financijskih usluga i civilnog društva pri donošenju politika u području financijskih usluga; promicanja boljeg razumijevanja financijskog sektora
  i različitih kategorija financijskih proizvoda stavljenih na tržište te osiguravanja interesa potrošača u području maloprodajnih financijskih usluga
  ; [Am. 84] |
| --- | --- |

ii.

jačanja sudjelovanja potrošača, drugih krajnjih korisnika financijskih usluga i civilnog društva pri donošenju politika u području financijskih usluga; promicanja boljeg razumijevanja financijskog sektora
  i različitih kategorija financijskih proizvoda stavljenih na tržište te osiguravanja interesa potrošača u području maloprodajnih financijskih usluga
  ; [Am. 84]

| (e) | doprinositi visokoj razini zdravlja
  i sigurnosti
  ljudi, životinja i bilja u cijelom prehrambenom lancu
  opskrbe hranom
  i 
  hranom za životinje
  i u povezanim područjima, uključujući

  među ostalim
  sprečavanjem i iskorjenjivanjem bolesti i štetnih organizama,
  također i hitnim mjerama u slučaju kriznih situacija i nepredviđenih događaja velikih razmjera koji utječu na zdravlje životinja ili bilja te
  podupirati poboljšanje dobrobiti životinja kao i 
  razvijati
  održivu proizvodnju i potrošnju hrane
  s niskim cijenama, kao i poticanjem istraživanja, inovacija i razmjene najboljih praksi među dionicima u tim područjima
  ; [Am. 85] |
| --- | --- |

(e)

doprinositi visokoj razini zdravlja
  i sigurnosti
  ljudi, životinja i bilja u cijelom prehrambenom lancu
  opskrbe hranom
  i 
  hranom za životinje
  i u povezanim područjima, uključujući

  među ostalim
  sprečavanjem i iskorjenjivanjem bolesti i štetnih organizama,
  također i hitnim mjerama u slučaju kriznih situacija i nepredviđenih događaja velikih razmjera koji utječu na zdravlje životinja ili bilja te
  podupirati poboljšanje dobrobiti životinja kao i 
  razvijati
  održivu proizvodnju i potrošnju hrane
  s niskim cijenama, kao i poticanjem istraživanja, inovacija i razmjene najboljih praksi među dionicima u tim područjima
  ; [Am. 85]

| (f) | proizvoditi

  razvijati, proizvoditi, diseminirati
  i priopćavati visokokvalitetnu statistiku o Europi

  europsku statistiku
  pravodobno, nepristrano i troškovno učinkovito, s pomoću pojačanih partnerstava s Europskim statističkim sustavom iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 223/2009 i sa svim relevantnim vanjskim stranama, upotrebom višestrukih izvora podataka, metoda napredne analize podataka, pametnih sustava i digitalnih tehnologija
  , raščlanjeno na nacionalnoj razini, a kad je to moguće i regionalnoj razini
  .. [Am. 86] |
| --- | --- |

(f)

proizvoditi

  razvijati, proizvoditi, diseminirati
  i priopćavati visokokvalitetnu statistiku o Europi

  europsku statistiku
  pravodobno, nepristrano i troškovno učinkovito, s pomoću pojačanih partnerstava s Europskim statističkim sustavom iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 223/2009 i sa svim relevantnim vanjskim stranama, upotrebom višestrukih izvora podataka, metoda napredne analize podataka, pametnih sustava i digitalnih tehnologija
  , raščlanjeno na nacionalnoj razini, a kad je to moguće i regionalnoj razini
  .. [Am. 86]

Članak 4.

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021.–2027. iznosi 4 088 580 6 563 000 000 EUR u tekućim cijenama. [Am. 87]

2.   U okviru iznosa iz stavka 1., sljedeći okvirni iznosi dodjeljuju se za sljedeće ciljeve:

| (-a) | 394 590 000 EUR za cilj iz članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke i.; [Am. 88] |
| --- | --- |

(-a)

394 590 000 EUR za cilj iz članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke i.; [Am. 88]

| (-aa) | 396 200 000 EUR za cilj iz članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke i.; [Am. 89] |
| --- | --- |

(-aa)

396 200 000 EUR za cilj iz članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke i.; [Am. 89]

| (a) | 1 000 3 122 000 000 EUR za cilj iz članka 3. stavka 2. točke (b); [Am. 90] |
| --- | --- |

(a)

1 000 3 122 000 000 EUR za cilj iz članka 3. stavka 2. točke (b); [Am. 90]

| (aa) | 220 510 000 EUR za cilj iz članka 3. stavka 2. točke (c); [Am. 91] |
| --- | --- |

(aa)

220 510 000 EUR za cilj iz članka 3. stavka 2. točke (c); [Am. 91]

| (b) | 188 198 000 000 EUR za cilj iz članka 3. stavka 2. točke (d) podtočke i.; [Am. 92] |
| --- | --- |

(b)

188 198 000 000 EUR za cilj iz članka 3. stavka 2. točke (d) podtočke i.; [Am. 92]

| (c) | 1 680 000 000 EUR za cilj iz članka 3. stavka 2. točke (e); |
| --- | --- |

(c)

1 680 000 000 EUR za cilj iz članka 3. stavka 2. točke (e);

| (d) | 552 000 000 EUR za cilj iz članka 3. stavka 2. točke (f). |
| --- | --- |

(d)

552 000 000 EUR za cilj iz članka 3. stavka 2. točke (f).

3.   Iznos iz stavka 1. može se upotrijebiti za tehničku i administrativnu pomoć za provedbu Programa, posebno s obzirom na aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije, kao i upotrebe mreža informacijske tehnologije usmjerenih na obradu i razmjenu informacija te upotrebu i razvoj
  korporativnih
  alata informacijske tehnologije.
  Kako bi se osigurala najveća moguća dostupnost Programa za financiranje aktivnosti obuhvaćenih ciljevima Programa, ukupni troškovi administrativne i tehničke potpore ne prelaze 5 % vrijednosti financijske omotnice iz stavka 1. [Am. 93]

4.   Za cilj iz članka 3. stavka 2. točke (e) proračunske obveze za djelovanja koje traju dulje od jedne financijske godine mogu se rasporediti tijekom nekoliko godina na godišnje obroke.

5.   Odstupajući od članka 111. stavka 2. Financijske uredbe, Komisija izvršava proračunsku obvezu za bespovratna sredstva dodijeljena za veterinarske i fitosanitarne hitne mjere u okviru posebnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (e) ove Uredbe nakon procjene zahtjeva za plaćanje koje su podnijele države članice.

5a.
     
  Trebalo bi uspostaviti poseban mehanizam s pomoću kojeg bi prehrambeni lanac mogao u slučajevima velike hitnosti izravno pristupiti kriznoj pričuvi Europske komisije kako bi se osigurala dostatna financijska sredstva za mjere iz članka 3. točke 2. podtočke e. [Am. 94]

6.   Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja mogu se, na njihov zahtjev, prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava izravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s točkom (c) tog članka. Ako je moguće, ta se sredstva upotrebljavaju u korist predmetne države članice.

Članak 5.

Treće zemlje pridružene Programu

Program je otvoren za sljedeće treće zemlje:

| (a) | članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskoga gospodarskog prostora (EGP) u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o EGP-u; |
| --- | --- |

(a)

članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskoga gospodarskog prostora (EGP) u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o EGP-u;

| (b) | zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidate u skladu s općim načelima i općim uvjetima njihova sudjelovanja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i njih; |
| --- | --- |

(b)

zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidate u skladu s općim načelima i općim uvjetima njihova sudjelovanja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i njih;

| (c) | zemlje na koje se odnosi europska politika susjedstva u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja; |
| --- | --- |

(c)

zemlje na koje se odnosi europska politika susjedstva u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja;

| (d) | treće zemlje u skladu s uvjetima iz posebnih sporazuma o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem Unijinu programu ako se tim sporazumom:






  i. | | osigurava pravedna ravnoteža u pogledu doprinosa i koristi koje ostvaruje treća zemlja koja sudjeluje u programima Unije; |
| --- | --- | --- |

(d)

treće zemlje u skladu s uvjetima iz posebnih sporazuma o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem Unijinu programu ako se tim sporazumom:

i.

| osigurava pravedna ravnoteža u pogledu doprinosa i koristi koje ostvaruje treća zemlja koja sudjeluje u programima Unije;

| ii. | utvrđuju uvjeti za sudjelovanje u programima, uključujući izračun financijskih doprinosa za pojedinačne programe i njihove administrativne troškove; |
| --- | --- |

ii.

utvrđuju uvjeti za sudjelovanje u programima, uključujući izračun financijskih doprinosa za pojedinačne programe i njihove administrativne troškove;

| iii. | na treću zemlju ne prenose ovlasti donošenja odluka o programu; |
| --- | --- |

iii.

na treću zemlju ne prenose ovlasti donošenja odluka o programu;

| iv. | jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese. |
| --- | --- |

iv.

jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese.

Doprinosi iz točke ii. smatraju se namjenskim prihodima u skladu s člankom [21. stavkom 5.] Financijske uredbe.

Članak 6.

Provedba i oblici EU-ova financiranja

1.   Program se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Financijskom uredbom ili neizravnog upravljanja s tijelima navedenima u članku 62. stavku 1. točki (c) Financijske uredbe.

2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Financijskoj uredbi, posebice u obliku bespovratnih sredstava, nagrada i javne nabave. Njime se može omogućiti financiranje i u obliku financijskih instrumenata u okviru operacija mješovitog financiranja.

3.   Doprinosima mehanizmu uzajamnog osiguranja mogu se pokriti rizici povezani s osiguranjem povrata sredstava koje primatelji duguju te se oni smatraju dostatnim jamstvom u okviru Financijske uredbe. Primjenjuju se odredbe iz [članka X.] Uredbe XXX [sljednika Uredbe o Jamstvenom fondu] (54).

POGLAVLJE II.

BESPOVRATNA SREDSTVA

Članak 7.

Bespovratna sredstva

Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe.

Članak 8.

Prihvatljiva djelovanja

1.   Samo djelovanja kojima se provode ciljevi navedeni u članku 3. prihvatljiva su za financiranje.

2.   Sljedeća djelovanja za provedbu ciljeva iz članka 3. posebno su prihvatljiva:

| (a) | stvaranje odgovarajućih uvjeta za osnaživanje svih sudionika unutarnjeg tržišta, uključujući poduzeća, građane i potrošače, civilno društvo i javna tijela transparentnim informacijama i 
  razmjenom transparentnih informacija
  kampanjama za podizanje osviještenosti,
  osobito u pogledu mjerodavnih propisa EU-a i prava potrošača i poduzeća,
  razmjenom najboljih praksi
  i inovativnih rješenja
  , promicanjem dobrih praksi, razmjenom i širenjem stručnog znanja te znanja i organizacije u pogledu osposobljavanja
  za promicanje digitalne pismenosti građana i poduzeća
  ; [Am. 95] |
| --- | --- |

(a)

stvaranje odgovarajućih uvjeta za osnaživanje svih sudionika unutarnjeg tržišta, uključujući poduzeća, građane i potrošače, civilno društvo i javna tijela transparentnim informacijama i 
  razmjenom transparentnih informacija
  kampanjama za podizanje osviještenosti,
  osobito u pogledu mjerodavnih propisa EU-a i prava potrošača i poduzeća,
  razmjenom najboljih praksi
  i inovativnih rješenja
  , promicanjem dobrih praksi, razmjenom i širenjem stručnog znanja te znanja i organizacije u pogledu osposobljavanja
  za promicanje digitalne pismenosti građana i poduzeća
  ; [Am. 95]

| (b) | osiguravanje mehanizama za građane, potrošače, krajnje korisnike, civilno društvo
  , sindikate
  i 
  predstavnike
  poduzeća koji su predstavnici Unije

  iz Unije, osobito predstavnika MSP-ova,
  da doprinose političkim raspravama, politikama i procesu donošenja odluka, posebno podupiranjem funkcioniranja predstavničkih organizacija na nacionalnoj razini i na razini Unije; [Am. 96] |
| --- | --- |

(b)

osiguravanje mehanizama za građane, potrošače, krajnje korisnike, civilno društvo
  , sindikate
  i 
  predstavnike
  poduzeća koji su predstavnici Unije

  iz Unije, osobito predstavnika MSP-ova,
  da doprinose političkim raspravama, politikama i procesu donošenja odluka, posebno podupiranjem funkcioniranja predstavničkih organizacija na nacionalnoj razini i na razini Unije; [Am. 96]

| (c) | jačanje kapaciteta, olakšavanje i koordinacija zajedničkih djelovanja među državama članicama i među nadležnim tijelima država članica i između nadležnih tijela država članica i Komisije, decentraliziranih agencija Unije i tijela trećih zemalja
  , a osobito zajednička djelovanja usmjerena na povećanje sigurnosti proizvoda i provedbu pravila o zaštiti potrošača u EU-u
  ; [Am. 97] |
| --- | --- |

(c)

jačanje kapaciteta, olakšavanje i koordinacija zajedničkih djelovanja među državama članicama i među nadležnim tijelima država članica i između nadležnih tijela država članica i Komisije, decentraliziranih agencija Unije i tijela trećih zemalja
  , a osobito zajednička djelovanja usmjerena na povećanje sigurnosti proizvoda i provedbu pravila o zaštiti potrošača u EU-u
  ; [Am. 97]

| (d) | potpora djelotvornom osiguravanju provedbe
  u državama članicama
  i modernizaciji pravnog okvira Unije i njegovoj brzoj prilagodbi okruženju koje se stalno mijenja
  , kao i potpora rješavanju problema uzrokovanih digitalizacijom
  , među ostalim prikupljanjem podataka i analizama; studije, evaluacije i preporuke o politikama; organizacija demonstracijskih aktivnosti i pilot-projekata; komunikacijske aktivnosti; razvoj namjenskih informatičkih alata kojima se osigurava transparentno
  , pravedno
  i učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta. [Am. 98] |
| --- | --- |

(d)

potpora djelotvornom osiguravanju provedbe
  u državama članicama
  i modernizaciji pravnog okvira Unije i njegovoj brzoj prilagodbi okruženju koje se stalno mijenja
  , kao i potpora rješavanju problema uzrokovanih digitalizacijom
  , među ostalim prikupljanjem podataka i analizama; studije, evaluacije i preporuke o politikama; organizacija demonstracijskih aktivnosti i pilot-projekata; komunikacijske aktivnosti; razvoj namjenskih informatičkih alata kojima se osigurava transparentno
  , pravedno
  i učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta. [Am. 98]

2a.
     
  Sljedeća djelovanja kojima se provode posebni ciljevi navedeni u članku 3. stavku 2. točki (a) podtočki ii. prihvatljiva su za financiranje:

| (a) | koordinacija i suradnja između tijela za nadzor tržišta i drugih relevantnih tijela država članica, osobito s pomoću Mreže Unije za sukladnost proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

koordinacija i suradnja između tijela za nadzor tržišta i drugih relevantnih tijela država članica, osobito s pomoću Mreže Unije za sukladnost proizvoda;

| (b) | razvoj i održavanje informatičkih alata za razmjenu informacija o nadzoru tržišta i kontrola na vanjskim granicama; |
| --- | --- |

(b)

razvoj i održavanje informatičkih alata za razmjenu informacija o nadzoru tržišta i kontrola na vanjskim granicama;

| (c) | potpora razvoju zajedničkih djelovanja i ispitivanjima u području sigurnosti i usklađenosti proizvoda, uključujući ispitivanja opasnih proizvoda, povezanih proizvoda i proizvoda koji se prodaju na internetu; |
| --- | --- |

(c)

potpora razvoju zajedničkih djelovanja i ispitivanjima u području sigurnosti i usklađenosti proizvoda, uključujući ispitivanja opasnih proizvoda, povezanih proizvoda i proizvoda koji se prodaju na internetu;

| (d) | suradnja, razmjena najboljih praksi i zajednički projekti između tijela za nadzor tržišta i relevantnih tijela iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

(d)

suradnja, razmjena najboljih praksi i zajednički projekti između tijela za nadzor tržišta i relevantnih tijela iz trećih zemalja;

| (e) | potpora strategijama nadzora tržišta, prikupljanju znanja i informacija, sposobnostima ispitivanja i objektima za ispitivanje, istorazinskim ocjenama, programima osposobljavanja, tehničkoj pomoći i izgradnji kapaciteta tijela za nadzor tržišta; |
| --- | --- |

(e)

potpora strategijama nadzora tržišta, prikupljanju znanja i informacija, sposobnostima ispitivanja i objektima za ispitivanje, istorazinskim ocjenama, programima osposobljavanja, tehničkoj pomoći i izgradnji kapaciteta tijela za nadzor tržišta;

| (f) | procjene postupaka homologacije tipa i provjere sukladnosti motornih vozila koje provodi Komisija. [Am. 99] |
| --- | --- |

(f)

procjene postupaka homologacije tipa i provjere sukladnosti motornih vozila koje provodi Komisija. [Am. 99]

3.   Sljedeća djelovanja kojima se provodi posebni cilj naveden u članku 3. stavku 2. točki (b) prihvatljiva su za financiranje:

| (a) | pružanje različitih oblika potpore MSP-ovima;
  [Am. 100] |
| --- | --- |

(a)

pružanje različitih oblika potpore MSP-ovima;
  [Am. 100]

| (b) | olakšavanje pristupa MSP-ova

  mikropoduzećima, MSP-ovima i mrežama poduzeća da pristupe tržištima, među ostalim
  tržištima
  izvan Unije
  , pružanje potpore pri njihovu

  u
  suočavanju s globalnim
  , ekološkim, gospodarskim
  i društvenim izazovima i poslovnom internacionalizacijom
  , olakšavanje potpore za njih tijekom njihova životnog ciklusa
  te jačanje vodećeg položaja
  poduzetništva
  industrije Unije u globalnim lancima vrijednosti, uključujući Europsku poduzetničku mrežu; [Am. 101] |
| --- | --- |

(b)

olakšavanje pristupa MSP-ova

  mikropoduzećima, MSP-ovima i mrežama poduzeća da pristupe tržištima, među ostalim
  tržištima
  izvan Unije
  , pružanje potpore pri njihovu

  u
  suočavanju s globalnim
  , ekološkim, gospodarskim
  i društvenim izazovima i poslovnom internacionalizacijom
  , olakšavanje potpore za njih tijekom njihova životnog ciklusa
  te jačanje vodećeg položaja
  poduzetništva
  industrije Unije u globalnim lancima vrijednosti, uključujući Europsku poduzetničku mrežu; [Am. 101]

| (c) | uklanjanje tržišnih prepreka, administrativnog opterećenja i stvaranje povoljnog poslovnog okruženja kako bi se MSP-ove osnažilo da ostvare koristi od unutarnjeg tržišta; među ostalim pristup financiranju, pružanje poslovnih usluga temeljenih na znanju kroz odgovarajuće programe za vodstvo, mentorstvo i obuku; [Am. 102] |
| --- | --- |

(c)

uklanjanje tržišnih prepreka, administrativnog opterećenja i stvaranje povoljnog poslovnog okruženja kako bi se MSP-ove osnažilo da ostvare koristi od unutarnjeg tržišta; među ostalim pristup financiranju, pružanje poslovnih usluga temeljenih na znanju kroz odgovarajuće programe za vodstvo, mentorstvo i obuku; [Am. 102]

| (d) | olakšavanje
  razvoja i
  rasta
  održivih
  poduzeća, uključujući razvoj

  podizanje osviještenosti mikropoduzeća i MSP-ova o zakonodavstvu Unije, među ostalim i o pravu EU-a u području okoliša i energije, unaprjeđenje njihovih
  vještina i 
  razvoj kvalifikacija, olakšavanje novih poslovnih modela i resursno učinkovitih lanaca vrijednosti koji podupiru održivu
  industrijsku
  , tehnološku i organizacijsku
  transformaciju u proizvodnim i uslužnim sektorima; [Am. 103] |
| --- | --- |

(d)

olakšavanje
  razvoja i
  rasta
  održivih
  poduzeća, uključujući razvoj

  podizanje osviještenosti mikropoduzeća i MSP-ova o zakonodavstvu Unije, među ostalim i o pravu EU-a u području okoliša i energije, unaprjeđenje njihovih
  vještina i 
  razvoj kvalifikacija, olakšavanje novih poslovnih modela i resursno učinkovitih lanaca vrijednosti koji podupiru održivu
  industrijsku
  , tehnološku i organizacijsku
  transformaciju u proizvodnim i uslužnim sektorima; [Am. 103]

| (e) | podupiranje

  jačanje
  konkurentnosti
  i održivosti
  poduzeća i cijelih sektora gospodarstva te podupiranje integracije
  mikropoduzeća i
  MSP-ova u suradnju u području

  području tehnoloških, organizacijskih i društvenih
  inovacija, i lanca vrijednosti kroz strateško povezivanje

  unaprjeđenje korporativne društvene odgovornosti
  i 
  suradnje u lancu vrijednosti strateškim povezivanjem
  ekosustava i klastera, uključujući zajedničku klastersku inicijativu; [Am. 104] |
| --- | --- |

(e)

podupiranje

  jačanje
  konkurentnosti
  i održivosti
  poduzeća i cijelih sektora gospodarstva te podupiranje integracije
  mikropoduzeća i
  MSP-ova u suradnju u području

  području tehnoloških, organizacijskih i društvenih
  inovacija, i lanca vrijednosti kroz strateško povezivanje

  unaprjeđenje korporativne društvene odgovornosti
  i 
  suradnje u lancu vrijednosti strateškim povezivanjem
  ekosustava i klastera, uključujući zajedničku klastersku inicijativu; [Am. 104]

| (f) | poticanje poduzetničkog poslovnog okruženja i poduzetničke kulture, uključujući program

  širenje programa
  mentorstva za nove poduzetnike te podupiranje novoosnovanih poduzeća, poslovne održivosti i rastućih poduzeća
  , uz posvećivanje posebne pažnje novim potencijalnim poduzetnicima (tj. mladima i ženama), kao i drugim posebnim ciljnim skupinama, primjerice onima koje su socijalno ugrožene ili ranjive. [Am. 105] |
| --- | --- |

(f)

poticanje poduzetničkog poslovnog okruženja i poduzetničke kulture, uključujući program

  širenje programa
  mentorstva za nove poduzetnike te podupiranje novoosnovanih poduzeća, poslovne održivosti i rastućih poduzeća
  , uz posvećivanje posebne pažnje novim potencijalnim poduzetnicima (tj. mladima i ženama), kao i drugim posebnim ciljnim skupinama, primjerice onima koje su socijalno ugrožene ili ranjive. [Am. 105]

3a.
     
  Kod ostvarivanja posebnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke b, Komisija može, uz mjere iz stavka 3. točaka (a) i (f) ovog članka, podržati sljedeće posebne mjere:

| (a) | ubrzanje, podupiranje i proširenje savjetodavnih usluga u okviru Europske poduzetničke mreže radi pružanja integrirane usluge poslovne podrške na jednom mjestu za MSP-ove iz Unije koji žele istražiti mogućnosti na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama te praćenje da se u svim državama članicama pruža usporediva razina kvalitete usluge; |
| --- | --- |

(a)

ubrzanje, podupiranje i proširenje savjetodavnih usluga u okviru Europske poduzetničke mreže radi pružanja integrirane usluge poslovne podrške na jednom mjestu za MSP-ove iz Unije koji žele istražiti mogućnosti na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama te praćenje da se u svim državama članicama pruža usporediva razina kvalitete usluge;

| (b) | pružanje podrške stvaranju mreža poduzeća; |
| --- | --- |

(b)

pružanje podrške stvaranju mreža poduzeća;

| (c) | podupiranjem i proširenjem programa mobilnosti za nove poduzetnike („Erasmus za mlade poduzetnike”) kako bi se poboljšale njihove sposobnosti razvoja vlastitog poduzetničkog znanja, vještina i stavova te kako bi se poboljšao njihov tehnološki kapacitet i upravljanje poduzećem; |
| --- | --- |

(c)

podupiranjem i proširenjem programa mobilnosti za nove poduzetnike („Erasmus za mlade poduzetnike”) kako bi se poboljšale njihove sposobnosti razvoja vlastitog poduzetničkog znanja, vještina i stavova te kako bi se poboljšao njihov tehnološki kapacitet i upravljanje poduzećem;

| (d) | podupiranjem rasta MSP-ova projektima znatnog poslovnog proširenja temeljenog na prilikama ovisnima o kretanjima na tržištu (instrument za rast MSP-ova); |
| --- | --- |

(d)

podupiranjem rasta MSP-ova projektima znatnog poslovnog proširenja temeljenog na prilikama ovisnima o kretanjima na tržištu (instrument za rast MSP-ova);

| (e) | podupiranje specifičnih mjera za pojedine sektore u područjima obilježenim velikim postotkom mikropoduzeća i MSP-ova i visokim doprinosom BDP-u Unije, kao što je turizam. [Am. 106] |
| --- | --- |

(e)

podupiranje specifičnih mjera za pojedine sektore u područjima obilježenim velikim postotkom mikropoduzeća i MSP-ova i visokim doprinosom BDP-u Unije, kao što je turizam. [Am. 106]

3b.
     
  Mjere koje se poduzimaju u okviru Europske poduzetničke mreže iz stavka 3. točke a ovog članka mogu, među ostalim, uključivati sljedeće:

| (a) | olakšavanje internacionalizacije MSP-ova i identifikacije poslovnih partnera na unutarnjem tržištu, prekogranične poslovne suradnje u području istraživanja i razvoja te partnerstva za prijenos tehnologije, znanja i inovacija; |
| --- | --- |

(a)

olakšavanje internacionalizacije MSP-ova i identifikacije poslovnih partnera na unutarnjem tržištu, prekogranične poslovne suradnje u području istraživanja i razvoja te partnerstva za prijenos tehnologije, znanja i inovacija;

| (b) | pružanje informacija, smjernica i personaliziranih savjeta o pravu EU-a, prilikama Unije za financiranje i dodjelu sredstava te inicijativama Unije koje utječu na poslovni sektor, među ostalim u pogledu oporezivanja, prava vlasništva, obaveza u pogledu okoliša i energije i prava povezanih s radom i socijalnim osiguranjem; |
| --- | --- |

(b)

pružanje informacija, smjernica i personaliziranih savjeta o pravu EU-a, prilikama Unije za financiranje i dodjelu sredstava te inicijativama Unije koje utječu na poslovni sektor, među ostalim u pogledu oporezivanja, prava vlasništva, obaveza u pogledu okoliša i energije i prava povezanih s radom i socijalnim osiguranjem;

| (c) | olakšavanje pristupa MSP-ova stručnom znanju o okolišu, klimi, energetskoj učinkovitosti i uspješnosti; |
| --- | --- |

(c)

olakšavanje pristupa MSP-ova stručnom znanju o okolišu, klimi, energetskoj učinkovitosti i uspješnosti;

| (d) | unaprjeđenje Mreže drugim informacijskim i savjetodavnim mrežama Unije i država članica, posebno EURES-om, inovacijskim centrima EU-a i savjetodavnim centrom „InvestEU”. |
| --- | --- |

(d)

unaprjeđenje Mreže drugim informacijskim i savjetodavnim mrežama Unije i država članica, posebno EURES-om, inovacijskim centrima EU-a i savjetodavnim centrom „InvestEU”.

Usluge koje se pružaju u okviru Mreže u ime drugih programa Unije financiraju se iz tih programa.

Komisija daje prednost mjerama u okviru Mreže za poboljšanje dijelova ili elemenata koji nisu u skladu s minimalnim standardima kako bi se osigurala ujednačena potpora mikropoduzećima i MSP-ovima u cijelom EU-u.

Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju pokazatelji i minimalni standardi za potrebe mjerenja učinka Mreže u odnosu na posebne ciljeve i učinkovitost aktivnosti za MSP-ove.

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 21. stavka 2.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 20., kojima se dopunjuju dodatni oblici potpore MSP-ovima koji nisu predviđeni u ovom stavku. [Am. 107]

4.   Za financiranje su prihvatljiva djelovanja utvrđena u člancima 15. i 16. Uredbe (EU) br. 1025/2012 i provedba posebnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (c) podtočke i. ove Uredbe.

5.   Za financiranje su prihvatljiva djelovanja kojima se pruža potpora za aktivnosti usmjerene na razvoj, primjenu, ocjenjivanje i praćenje međunarodnih standarda u području financijskog izvještavanja i revizije te nadzor nad tim postupcima utvrđivanja standarda i provedbu posebnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (c) podtočke ii.

5a.
     
  Sljedeća djelovanja kojima se provodi posebni cilj naveden u članku 3. stavku 2. točki (d) podtočki i. prihvatljiva su za financiranje:

| (a) | poboljšanje razine osviještenosti potrošača i obrazovanje potrošača o pravima potrošača te osnaživanje potrošača u suočavanju s novim izazovima prouzročenima tehnološkim razvojem i digitalizacijom, osobito ranjivih potrošača; |
| --- | --- |

(a)

poboljšanje razine osviještenosti potrošača i obrazovanje potrošača o pravima potrošača te osnaživanje potrošača u suočavanju s novim izazovima prouzročenima tehnološkim razvojem i digitalizacijom, osobito ranjivih potrošača;

| (b) | osiguranje i olakšanje pristupa kvalitetnom izvansudskom rješavanju sporova i internetskom rješavanju sporova te informacijama o mogućnostima pravne zaštite za sve potrošače i trgovce; |
| --- | --- |

(b)

osiguranje i olakšanje pristupa kvalitetnom izvansudskom rješavanju sporova i internetskom rješavanju sporova te informacijama o mogućnostima pravne zaštite za sve potrošače i trgovce;

| (c) | podržavanje snažnije provedbe zakona o zaštiti potrošača, s posebnim naglaskom na prekogranične slučajeve ili slučajeve u kojima sudjeluju treće strane, učinkovita koordinacija i suradnja nacionalnim tijelima za provedbu te suradnju u području provedbe s trećim zemljama. |
| --- | --- |

(c)

podržavanje snažnije provedbe zakona o zaštiti potrošača, s posebnim naglaskom na prekogranične slučajeve ili slučajeve u kojima sudjeluju treće strane, učinkovita koordinacija i suradnja nacionalnim tijelima za provedbu te suradnju u području provedbe s trećim zemljama.

| (d) | podupiranje održive potrošnje podizanjem razine osviještenosti potrošača o trajnosti proizvoda i njegovom utjecaju na okoliš, značajkama ekološkog dizajna te, s tim u vezi, promicanjem prava potrošača i mogućnosti pravne zaštite u slučajevima ranog propadanja proizvoda; [Am. 108] |
| --- | --- |

(d)

podupiranje održive potrošnje podizanjem razine osviještenosti potrošača o trajnosti proizvoda i njegovom utjecaju na okoliš, značajkama ekološkog dizajna te, s tim u vezi, promicanjem prava potrošača i mogućnosti pravne zaštite u slučajevima ranog propadanja proizvoda; [Am. 108]

6.   Djelovanja utvrđena u Prilogu I. kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (e) prihvatljiva su za financiranje.

7.   Djelovanja utvrđena u Prilogu II. kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (f) prihvatljiva su za financiranje.

Članak 9.

Prihvatljivi subjekti

1.   Osim kriterija iz članka 197. Financijske uredbe primjenjuju se kriteriji prihvatljivosti iz stavaka od 2. do 7. ovog članka.

2.   Uz uvjete prihvatljivosti utvrđene u stavcima od 3. do 7., u okviru Programa prihvatljivi su sljedeći subjekti:

| (a) | pravni subjekti osnovani u jednoj od sljedećih zemalja:






  i. | | državi članici ili prekomorskoj zemlji ili području koje je s njome povezano; |
| --- | --- | --- |

(a)

pravni subjekti osnovani u jednoj od sljedećih zemalja:

i.

| državi članici ili prekomorskoj zemlji ili području koje je s njome povezano;

| ii. | trećoj zemlji pridruženoj Programu u skladu s člankom 5.; |
| --- | --- |

ii.

trećoj zemlji pridruženoj Programu u skladu s člankom 5.;

| (b) | svaki pravni subjekt osnovan u skladu s pravom Unije ili svaka međunarodna organizacija; |
| --- | --- |

(b)

svaki pravni subjekt osnovan u skladu s pravom Unije ili svaka međunarodna organizacija;

| (c) | pravni subjekti osnovani u trećoj zemlji koja nije pridružena Programu iznimno su prihvatljivi za sudjelovanje, pod uvjetom da se djelovanjem nastoje ostvariti ciljevi Unije i da aktivnosti izvan Unije pridonose djelotvornosti intervencija koje se provode na područjima država članica na koje se Ugovori primjenjuju. |
| --- | --- |

(c)

pravni subjekti osnovani u trećoj zemlji koja nije pridružena Programu iznimno su prihvatljivi za sudjelovanje, pod uvjetom da se djelovanjem nastoje ostvariti ciljevi Unije i da aktivnosti izvan Unije pridonose djelotvornosti intervencija koje se provode na područjima država članica na koje se Ugovori primjenjuju.

3.   Pravni subjekti osnovani

  Komisija može pravnim subjektima osnovanim
  u trećoj zemlji koja nije pridružena Programu mogu sudjelovati

  dozvoliti sudjelovanje
  u sljedećim djelovanjima: [Am. 109]

| (a) | djelovanjima kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (b); |
| --- | --- |

(a)

djelovanjima kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (b);

| (b) | djelovanjima za potporu zaštite potrošača kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (d) podtočke i. |
| --- | --- |

(b)

djelovanjima za potporu zaštite potrošača kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (d) podtočke i.

Subjekti koji sudjeluju u djelovanjima iz točaka (a) i (b) nemaju pravo primati financijske doprinose Unije,
  osobito kad postoji rizik od prijenosa inovativnih tehnologija,
  osim ako je to bitno za Program, posebno u smislu konkurentnosti i pristupa tržištima za poduzeća Unije ili u smislu zaštite potrošača koji borave u Uniji. Ta se iznimka ne primjenjuje na subjekte koji ostvaruju dobit. [Am. 110]

4.   Za djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (c) podtočke i. ove Uredbe prihvatljivi su subjekti navedeni u člancima 15. i 16. Uredbe (EU) br. 1025/2012.

5.   Za djelovanja kojima se podupire zaštita potrošača i provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (d) podtočke i. te koja se odnose na Europsku mrežu centara za zaštitu potrošača prihvatljiva su sljedeća tijela:

| (a) | tijelo koje je imenovala država članica ili treća zemlja iz članka 5. koje je neprofitno tijelo odabrano u transparentnom postupku; |
| --- | --- |

(a)

tijelo koje je imenovala država članica ili treća zemlja iz članka 5. koje je neprofitno tijelo odabrano u transparentnom postupku;

| (b) | javno tijelo. |
| --- | --- |

(b)

javno tijelo.

6.   Treće zemlje, bez obzira na to jesu li pridružene Programu, prihvatljive su za sljedeća djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (e):

| (a) | mjere zaštite poduzete u slučaju izravne prijetnje stanju zdravlja u Uniji kao rezultat pojave ili razvoja, na području treće zemlje ili države članice, jedne od bolesti životinja i zoonoza navedenih u Prilogu III. ili jednog od organizama štetnih za bilje navedenih u programu rada iz članka 16.; |
| --- | --- |

(a)

mjere zaštite poduzete u slučaju izravne prijetnje stanju zdravlja u Uniji kao rezultat pojave ili razvoja, na području treće zemlje ili države članice, jedne od bolesti životinja i zoonoza navedenih u Prilogu III. ili jednog od organizama štetnih za bilje navedenih u programu rada iz članka 16.;

| (b) | mjere zaštite ili druge relevantne aktivnosti poduzete u svrhu potpore stanju zdravlja bilja u Uniji. |
| --- | --- |

(b)

mjere zaštite ili druge relevantne aktivnosti poduzete u svrhu potpore stanju zdravlja bilja u Uniji.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 20. radi izmjene Priloga III. ako je potrebno uzeti u obzir situacije izazvane tim bolestima životinja koje imaju znatan utjecaj na uzgoj stoke ili trgovinu stokom, razvoj zoonoza koje predstavljaju prijetnju ljudima ili novi znanstveni ili epidemiološki razvoj i bolesti životinja za koje je vjerojatno da predstavljaju novu prijetnju Uniji.

Osim u slučaju bolesti životinja i organizama štetnih za bilje koji imaju znatan učinak na Uniju, nepridružene bi zemlje u načelu trebale same financirati svoje sudjelovanje u djelovanjima iz točaka (a) i (b).

7.   Za djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (f) ove Uredbe prihvatljivi su sljedeći pravni subjekti:

| (a) | nacionalni statistički uredi i druga nacionalna tijela kako je navedeno u članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 223/2009; |
| --- | --- |

(a)

nacionalni statistički uredi i druga nacionalna tijela kako je navedeno u članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 223/2009;

| (b) | za djelovanja kojima se podupiru mreže suradnje, ostala tijela koja djeluju u području statistike koja nisu tijela iz točke (a) ovog stavka; |
| --- | --- |

(b)

za djelovanja kojima se podupiru mreže suradnje, ostala tijela koja djeluju u području statistike koja nisu tijela iz točke (a) ovog stavka;

| (c) | neprofitni subjekti koji su neovisni o sektorskim, komercijalnim i ekonomskim ili drugim sukobljenim interesima i za primarne ciljeve i aktivnosti imaju promicanje i potporu provedbe Kodeksa prakse europske statistike iz članka 11. Uredbe (EZ) br. 223/2009 i provedbu novih metoda proizvodnje europske statistike čiji je cilj povećanje učinkovitosti i poboljšanje kvalitete na razini Unije. |
| --- | --- |

(c)

neprofitni subjekti koji su neovisni o sektorskim, komercijalnim i ekonomskim ili drugim sukobljenim interesima i za primarne ciljeve i aktivnosti imaju promicanje i potporu provedbe Kodeksa prakse europske statistike iz članka 11. Uredbe (EZ) br. 223/2009 i provedbu novih metoda proizvodnje europske statistike čiji je cilj povećanje učinkovitosti i poboljšanje kvalitete na razini Unije.

Članak 10.

Imenovani korisnici

Sljedećim se subjektima mogu dodijeliti bespovratna sredstva u okviru programa bez poziva na podnošenje prijedloga:

| (a) | za djelovanja u području nadzora tržišta kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (a)
  podtočke ii.
  ove Uredbe, tijelima za nadzor tržišta država članica kako su navedena u članku 17. Uredbe (EZ) br. 765/2008 i članku 11. [Prijedloga Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila i postupaka za poštovanje i provedbu zakonodavstva Unije o usklađivanju u području proizvoda] (55); [Am. 111] |
| --- | --- |

(a)

za djelovanja u području nadzora tržišta kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (a)
  podtočke ii.
  ove Uredbe, tijelima za nadzor tržišta država članica kako su navedena u članku 17. Uredbe (EZ) br. 765/2008 i članku 11. [Prijedloga Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila i postupaka za poštovanje i provedbu zakonodavstva Unije o usklađivanju u području proizvoda] (55); [Am. 111]

| (b) | za djelovanja u području akreditacije i nadzora tržišta kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (a)
  podtočke i
  ove Uredbe, tijelu priznatom u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) br. 765/2008 za obavljanje aktivnosti iz članka 32. Uredbe (EZ) br. 765/2008; [Am. 112] |
| --- | --- |

(b)

za djelovanja u području akreditacije i nadzora tržišta kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (a)
  podtočke i
  ove Uredbe, tijelu priznatom u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) br. 765/2008 za obavljanje aktivnosti iz članka 32. Uredbe (EZ) br. 765/2008; [Am. 112]

| (c) | za djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (c) podtočke i. ove Uredbe subjektima iz članka 17. Uredbe (EU) br. 1025/2012; |
| --- | --- |

(c)

za djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (c) podtočke i. ove Uredbe subjektima iz članka 17. Uredbe (EU) br. 1025/2012;

| (d) | za djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (c) podtočke ii., Europskoj savjetodavnoj skupini za financijsko izvještavanje (EFRAG), Zakladi za međunarodne standarde financijskog izvještavanja i Odboru za nadzor javnog interesa (PIOB); |
| --- | --- |

(d)

za djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (c) podtočke ii., Europskoj savjetodavnoj skupini za financijsko izvještavanje (EFRAG), Zakladi za međunarodne standarde financijskog izvještavanja i Odboru za nadzor javnog interesa (PIOB);

| (e) | za djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (d) podtočke i. u vezi sa zastupanjem interesa potrošača na razini Unije, Bureau Européen des Unions de Consommateurs (BEUC) i Europskom udruženju za koordinaciju zastupanja potrošača u standardizaciji (ANEC) pod uvjetom da nemaju sukobljene interese te da putem svojih članova zastupaju interese potrošača u Uniji u najmanje dvije trećine država članica; |
| --- | --- |

(e)

za djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (d) podtočke i. u vezi sa zastupanjem interesa potrošača na razini Unije, Bureau Européen des Unions de Consommateurs (BEUC) i Europskom udruženju za koordinaciju zastupanja potrošača u standardizaciji (ANEC) pod uvjetom da nemaju sukobljene interese te da putem svojih članova zastupaju interese potrošača u Uniji u najmanje dvije trećine država članica;

| (f) | za djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (d) podtočke ii., organizacijama Finance Watch i Better Finance pod sljedećim uvjetima koji se procjenjuju na godišnjoj razini:






  i. | subjekti ostaju nevladine, neprofitne organizacije, neovisne o sektorskim, komercijalnim ili ekonomskim interesima; |
| --- | --- | --- |

(f)

za djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (d) podtočke ii., organizacijama Finance Watch i Better Finance pod sljedećim uvjetima koji se procjenjuju na godišnjoj razini:

i.

subjekti ostaju nevladine, neprofitne organizacije, neovisne o sektorskim, komercijalnim ili ekonomskim interesima;

| ii. | nemaju sukobljenih interesa i putem svojih članova zastupaju interese potrošača Unije i drugih krajnjih korisnika u području financijskih usluga; |
| --- | --- |

ii.

nemaju sukobljenih interesa i putem svojih članova zastupaju interese potrošača Unije i drugih krajnjih korisnika u području financijskih usluga;

| (g) | za djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (e) ove Uredbe;






  i. | nadležnim tijelima država članica i njihovim povezanim subjektima, referentnim laboratorijima Europske unije i referentnim centrima Europske unije iz članaka 92., 95. i 97. Uredbe (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća (56) i međunarodnim organizacijama; |
| --- | --- | --- |

(g)

za djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (e) ove Uredbe;

i.

nadležnim tijelima država članica i njihovim povezanim subjektima, referentnim laboratorijima Europske unije i referentnim centrima Europske unije iz članaka 92., 95. i 97. Uredbe (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća (56) i međunarodnim organizacijama;

| ii. | samo u slučaju djelovanja opisanih u članku 9. stavku 6. točkama (a) i (b) ove Uredbe, trećim zemljama bez obzira na to jesu li pridružene Programu; |
| --- | --- |

ii.

samo u slučaju djelovanja opisanih u članku 9. stavku 6. točkama (a) i (b) ove Uredbe, trećim zemljama bez obzira na to jesu li pridružene Programu;

| (h) | za djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (f) ove Uredbe nacionalnim statističkim uredima i drugim nacionalnim tijelima iz članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 223/2009. |
| --- | --- |

(h)

za djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (f) ove Uredbe nacionalnim statističkim uredima i drugim nacionalnim tijelima iz članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 223/2009.

Uzimajući u obzir točku (e) prvog stavka ovog članka, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 20. radi prilagodbe popisa subjekata koji su prihvatljivi za dodjelu bespovratnih sredstava u okviru Programa, za djelovanja kojima se provodi posebni cilj naveden u članku 3. stavku 2. točki (d) podtočki i. [Am. 113]

Članak 11.

Kriteriji za evaluaciju i dodjelu

Jedna ili više komisija za evaluaciju djelovanja kojima se provodi posebni cilj ili ciljevi iz članka 3. stavka 2. mogu se sastojati u cijelosti ili djelomično od vanjskih stručnjaka.
  Rad komisije(a) za evaluaciju temelji se na načelima transparentnosti, jednakog postupanja i nediskriminacije. [Am. 114]

Članak 12.

Pravila o sufinanciranju

1.   Za djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke

  točke
  (a)
  podtočke ii.
  ove Uredbe u odnosu na tijela za nadzor tržišta država članica i trećih zemalja pridruženih Programu te s obzirom na objekte Unije za ispitivanje iz članka 20. [Prijedloga uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila i postupaka za poštovanje i provedbu zakonodavstva Unije o usklađivanju u području proizvoda], Programom se može financirati do 100 % prihvatljivih troškova djelovanja, pod uvjetom da se ne krši načelo sufinanciranja kako je definirano Financijskom uredbom. [Am. 115]

2.   Za bespovratna sredstva dodijeljena Odboru za nadzor javnog interesa (PIOB) koji provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (c) podtočke ii., ako financiranje Međunarodne federacije računovođa (IFAC) u određenoj godini dosegne više od dvije trećine ukupnoga godišnjeg financiranja, godišnji doprinos za tu godinu ograničen je na najviši iznos naveden u programu rada iz članka 16.

3.   Za djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (e) ove Uredbe, Programom se može financirati do 100 % prihvatljivih troškova, pod uvjetom da se ne krši načelo sufinanciranja kako je definirano u članku 190. Financijske uredbe.

4.   Za djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (f) ove Uredbe, Programom se može financirati do 95 % prihvatljivih troškova djelovanja kojima se podupiru mreže suradnje, kako su navedene u članku 15. Uredbe (EZ) br. 223/2009.

Članak 13.

Prihvatljivi troškovi

Uz kriterije navedene u članku 186. Financijske uredbe, za djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (e) ove Uredbe primjenjuju se sljedeći kriteriji prihvatljivosti troškova:

| (a) | u skladu s člankom 193. stavkom 2. točkom (b) Financijske uredbe troškovi su prihvatljivi prije datuma početka provedbe aktivnosti; |
| --- | --- |

(a)

u skladu s člankom 193. stavkom 2. točkom (b) Financijske uredbe troškovi su prihvatljivi prije datuma početka provedbe aktivnosti;

| (b) | takvi troškovi mogu biti prihvatljivi i kao posljedica poduzimanja mjera povezanih sa sumnjom na pojavu bolesti ili prisutnost štetnog organizma, pod uvjetom da je ta pojava ili prisutnost naknadno potvrđena. |
| --- | --- |

(b)

takvi troškovi mogu biti prihvatljivi i kao posljedica poduzimanja mjera povezanih sa sumnjom na pojavu bolesti ili prisutnost štetnog organizma, pod uvjetom da je ta pojava ili prisutnost naknadno potvrđena.

Troškovi iz točke (a) prvog stavka prihvatljivi su od datuma obavijesti o pojavi bolesti ili prisutnosti štetnog organizma, Komisiji.

Članak 14.

Kumulativno, komplementarno i kombinirano financiranje

1.   Za djelovanje za koje je primljen doprinos u okviru drugog programa Unije može se dobiti doprinos i iz Programa, uz uvjet da ti doprinosi ne pokrivaju iste troškove. Na svaki doprinos djelovanju primjenjuju se pravila programa Unije koji ga daje. Kumulativno financiranje ne prelazi ukupne prihvatljive troškove djelovanja te se potpora iz različitih programa Unije može izračunati na proporcionalnoj osnovi u skladu s dokumentima kojima se utvrđuju uvjeti za potporu.

2.   Djelovanja za koja je dodijeljen Pečat izvrsnosti ili koja ispunjavaju sljedeće kumulativne, usporedive uvjete:

| (a) | ocijenjena su u pozivu na podnošenje prijedloga u okviru Programa; |
| --- | --- |

(a)

ocijenjena su u pozivu na podnošenje prijedloga u okviru Programa;

| (b) | usklađena su s minimalnim zahtjevima u pogledu kvalitete tog poziva na podnošenje prijedloga; |
| --- | --- |

(b)

usklađena su s minimalnim zahtjevima u pogledu kvalitete tog poziva na podnošenje prijedloga;

| (c) | ne mogu se financirati na temelju tog poziva na podnošenje prijedloga zbog proračunskih ograničenja; |
| --- | --- |

(c)

ne mogu se financirati na temelju tog poziva na podnošenje prijedloga zbog proračunskih ograničenja;

mogu primati potporu Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda, Europskog socijalnog fonda plus ili Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, u skladu s člankom [67.] stavkom 5. Uredbe (EU) XX [Uredba o zajedničkim odredbama] i člankom [8.] Uredbe (EU) XX [Financiranje, upravljanje i praćenje zajedničke poljoprivredne politike],
  ili Uredbom (EU) XX [o uspostavi programa Digitalna Europa], posebno u pogledu cilja naprednih digitalnih vještina
  pod uvjetom da su ta djelovanja u skladu s ciljevima predmetnog programa. Primjenjuju se pravila fonda iz kojeg se pruža potpora. [Am. 116]

3.   Operacija može primati potporu iz jednog ili više programa Unije. U takvim se slučajevima rashodi prijavljeni u zahtjevu za plaćanje ne navode u zahtjevu za plaćanje za drugi program.

4.   Iznos rashoda koji se unose u zahtjev za plaćanje može se izračunati za svaki predmetni program na proporcionalnoj osnovi, u skladu s dokumentom kojim se utvrđuju uvjeti za potporu.

POGLAVLJE III.

OPERACIJE MJEŠOVITOG FINANCIRANJA

Članak 15.

Operacije mješovitog financiranja

Operacije mješovitog financiranja iz ovog Programa provode se u skladu s [Uredbom o fondu InvestEU] i glavom X. Financijske uredbe.

POGLAVLJE IV.

PLANIRANJE, PRAĆENJE, PROVEDBA I KONTROLA

Članak 16.

Provedba Programa

1.   Program se provodi prema programima

  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 20. radi dopunjavanja ove Uredbe kako bi se donijeli programi
  rada iz članka 110. Financijske uredbe
  . Programi rada su godišnji ili višegodišnji, a njima se pobliže određuju ciljevi koji se žele postići, očekivani rezultati, način provedbe i ukupan iznos plana financiranja. U njima je utvrđen i detaljan opis djelovanja koja treba financirati, iznosi dodijeljeni za svako djelovanje i okvirni raspored provedbe
  . U programima rada navodi se, ako je primjenjivo, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja. [Am. 117]

2.   Komisija provedbenim aktima donosi programe

  je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 20. radi dopunjavanja ove Uredbe donošenjem programa
  rada za provedbu posebnog cilja

  sukladno posebnom cilju
  iz članka 3. stavka 2. točke (e) kako je navedeno u Prilogu I. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 21. stavka 2.
  [Am. 118]

3.   Odstupajući od stavka 1. ovog članka, djelovanja utvrđena u Prilogu II. ovoj Uredbi kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (f) ove Uredbe provode se u skladu s člancima 14. i 17. Uredbe (EZ) br. 223/2009.

Članak 17.

Praćenje i izvješćivanje

1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku
  učinkovitosti i djelotvornosti
  Programa prema ostvarivanju posebnih ciljeva iz članka 3. stavka 2. navedeni su u Prilogu IV. [Am. 119]

2.   Kako bi se osigurala djelotvorna procjena napretka Programa u ostvarenju njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 20. kako bi prema potrebi preispitala ili nadopunila pokazatelje iz Priloga IV. i kako bi dopunila ovu Uredbu odredbama o uspostavljanju okvira za praćenje i evaluaciju.

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe Programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i, ako je potrebno, države članice.

Članak 18.

Evaluacija

1.   Evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja.

2.   Privremena evaluacija Programa provodi se

  Do ... Najkasnije do [četiri godine
  nakon što bude dostupno dovoljno informacija

  početka provedbe Programa] Komisija donosi izvješće o privremenoj evaluaciji Programa
  o njegovoj provedbi, a najkasnije četiri godine nakon početka provedbe Programa

  postizanju ciljeva svih djelovanja koja se njime podupiru u pogledu rezultata i učinaka
  ,
  učinkovitosti uporabe sredstava i njegovoj europskoj dodanoj vrijednosti
  . [Am. 120]

3.   Za djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (c) podtočke ii. Komisija priprema godišnje izvješće o radu Zaklade za međunarodne standarde financijskog izvještavanja s obzirom na razvoj međunarodnih standarda financijskog izvještavanja, o radu Odbora za nadzor javnog interesa i o radu Europske savjetodavne skupine za financijsko izvještavanje. Komisija dostavlja izvješće Europskom parlamentu i Vijeću.

4.   U skladu s člankom 13. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Komisija se obraća Odboru za Europski statistički sustav radi dijela evaluacije koji se odnosi na djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (f) ove Uredbe prije njihova donošenja i podnošenja Europskom parlamentu i Vijeću.

5.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije četiri godine nakon završetka razdoblja iz članka 1., Komisija provodi završnu evaluaciju Programa. [Am. 121
  (Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)]

6.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija

  izvješća o evaluaciji iz stavaka 2. i 5.
  i svoje primjedbe
  dostavlja
  Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija
  te ih javno objavljuje
  .
  Prema potrebi tim se izvješćima prilažu zakonodavni prijedlozi za izmjenama ove Uredbe. [Am. 122].

Članak 19.

Zaštita financijskih interesa Unije

Ako u Programu treća zemlja sudjeluje na temelju odluke u skladu s međunarodnim sporazumom ili drugim pravnim instrumentom, treća je zemlja dužna dodijeliti potrebna prava i dati potreban pristup kako bi se odgovorni dužnosnik za ovjeravanje, Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europski revizorski sud ovlastili za sveobuhvatno vršenje svojih nadležnosti. Kad je riječ o OLAF-u, ta prava uključuju pravo na provođenje istraga, uključujući provjere i inspekcije na terenu, propisane u Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013 o istragama koje provodi OLAF.

Članak 20.

Postupak delegiranja

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka
  8. stavka 3. točke b te članaka
   9
  ., 10., 16
  . i 17. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2028.[Am. 123]

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članaka

  članka 8. stavka 3. točke (b) te članaka
  9
  ., 10., 16
  i 17. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. [Am. 124]

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članaka

  članka 8. stavka 3. točke (b) te članaka
  9.,
  10., 16
  i 17. stupa na snagu ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. [Am. 125]

Članak 21.

Postupak Odbora

1.   Komisiji pomaže Stalni odbor za prehrambeni lanac i zdravlje životinja uspostavljen člankom 58. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (57)
  . Navedeni odbor je Odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011. Europskog parlameta i Vijeća (58)
  [Am. 126]

2.   Ako se upućuje na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Kada se mišljenje odbora treba dobiti pisanim postupkom, navedeni postupak završava bez rezultata kada u roku za davanje mišljenja to odluči predsjednik odbora ili kada to zahtijeva obična većina članova odbora.

POGLAVLJE V.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 22.

Informiranje, priopćavanje i promidžba

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče
  transparentnost i
  vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost. [Am. 127]

2.   Komisija provodi aktivnosti obavješćivanja i priopćivanja
  na način prilagođen korisniku radi podizanja razine osviještenosti među potrošačima, građanima, poduzećima, osobito malim i srednjim poduzećima, i javnim upravama o sredstvima dodijeljenima
  u pogledu Programa, djelovanja

  okviru financijskih instrumenata ove Uredbe te o njezinim djelovanjima
  i rezultata

  rezultatima
  . Financijski izvori dodijeljeni Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se odnose na ciljeve navedene u članku 3. [Am. 128]

3.   Komisija (EUROSTAT) provodi aktivnosti informiranja i priopćavanja koje se odnose na provedbu posebnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (f), njegova djelovanja i rezultate ako se to odnosi na pripremu,
  prikupljanje podataka, razvoj
  proizvodnju i diseminaciju europske statistike u skladu sa statističkim načelima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 223/2009. [Am. 129]

Članak 23.

Stavljanje izvan snage

Uredbe (EU) br. 99/2013, (EU) br. 1287/2013, (EU) br. 254/2014, (EU) br. 258/2014, (EU) br. 652/2014 i (EU) 2017/826 stavljaju se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2021.

Članak 24.

Prijelazne odredbe

1.   Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu predmetnih djelovanja do njihova zaključenja, na temelju uredbi (EU) br. 99/2013, (EU) br. 1287/2013, (EU) br. 254/2014, (EU) br. 258/2014, (EU) br. 652/2014 i (EU) 2017/826 koje se nastavljaju primjenjivati na predmetna djelovanja do njihova zaključenja.

2.   Financijskom omotnicom za Program mogu se pokriti i troškovi tehničke i administrativne pomoći potrebne radi osiguravanja prijelaza između Programa i mjera donesenih u skladu s prethodnim programima uspostavljenima aktima iz stavka 1.

3.   Odobrena sredstva mogu se prema potrebi unijeti u proračun nakon 2027. za pokrivanje troškova predviđenih u članku 4. stavku 3. kako bi se omogućilo upravljanje djelovanjima koja nisu dovršena do 31. prosinca 2027.

Članak 25.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u ...,

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 40.

1

(2)  SL C 86, 7.3.2019., str. 259.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 12. veljače 2019.

3

(4)  Uredba (EU) br. 99/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o europskome statističkom programu od 2013. do 2017. (SL L 39, 9.2.2013., str. 12.).

4

(5)  
  Uredba (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o homologaciji i nadzoru tržišta motornih vozila i njihovih prikolica te sustavâ, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila, o izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2007 i (EZ) br. 595/2009 te o stavljanju izvan snage Direktive 2007/46/EZ (SL L 151, 14.6.2018., str. 1.).

5

Uredba (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o homologaciji i nadzoru tržišta motornih vozila i njihovih prikolica te sustavâ, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila, o izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2007 i (EZ) br. 595/2009 te o stavljanju izvan snage Direktive 2007/46/EZ (SL L 151, 14.6.2018., str. 1.).

(6)  Uredba (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i za nadzor tržišta u odnosu na stavljanje proizvoda na tržište i o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 339/93 (SL L 218, 13.8.2008., str. 30.).

6

(7)  Direktiva 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.).

7

(8)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

8

(9)  Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

9

(10)  COM(2018)0439.

10

(11)  Uredba (EU) br. 1287/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014.–2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1639/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 33.).

11

(12)  
  Preporuka Komisije od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

12

Preporuka Komisije od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

(13)  Uredba (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji, o izmjeni direktiva Vijeća 89/686/EEZ i 93/15/EEZ i direktiva 94/9/EZ, 94/25/EZ, 95/16/EZ, 97/23/EZ, 98/34/EZ, 2004/22/EZ, 2007/23/EZ, 2009/23/EZ i 2009/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 87/95/EEZ i Odluke br. 1673/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 316, 14.11.2012., str. 12.).

13

(14)  Uredba (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih računovodstvenih standarda (SL L 243, 11.9.2002., str. 1.)

14

(15)  Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).

15

(16)  Direktiva 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja, kojom se mijenjaju direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ i stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 84/253/EEZ (SL L 157, 9.6.2006., str. 87).

16

(17)  Direktiva 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 3. prosinca 2001. o općoj sigurnosti proizvoda (SL L 11, 15.1.2002., str. 4.).

17

(18)  Direktiva 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu (SL L 376, 27.12.2006., str. 36.).

18

(19)  Uredba (EU) 2017/826 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o uspostavi programa Unije za potporu određenih aktivnosti kojima se jača sudjelovanje potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga u oblikovanju politika Unije u području financijskih usluga za razdoblje 2017.–2020. (SL L 129, 19.5.2017., str. 17.).

19

(20)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012(SL L 193, 30.7.2018., str. 1.) .

20

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012(SL L 193, 30.7.2018., str. 1.) .

(21)  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).

21

(22)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

22

(23)  SL L 90, 28.3.2006., str. 2.

23

(24)  COM(2010)0700.

24

(25)  COM(2017)0623.

25

(26)  COM(2018)0442.

26

(27)  COM(2018)0443.

27

(28)  COM(2018)0372.

28

(29)  COM(2018)0439.

29

(30)  COM(2018)0447.

30

(31)  COM(2018)0435.

31

(32)  COM(2018)0434.

32

(33)  COM(2018)0375.

33

(34)  COM(2018)0367.

34

(35)  COM(2018)0322, članak 10.

35

(36)  COM(2018)0382.

36

(37)  COM(2018)0393.

37

(38)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

38

Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

(39)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

39

(40)  Uredba (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (SL L 84, 31.3.2016., str. 1.).

40

(41)  Uredba (EZ) br. 2160/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenoga 2003. o kontroli salmonele i drugih određenih uzročnika zoonoza koji se prenose hranom (SL L 325, 12.12.2003., str. 1.).

41

(42)  Uredba (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2001. o utvrđivanju pravila za sprečavanje, kontrolu i iskorjenjivanje određenih transmisivnih spongiformnih encefalopatija (SL L 147, 31.5.2001., str. 1.).

42

(43)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

43

(44)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

44

(45)  Uredba Vijeća (EZ, Euroatom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

45

(46)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

46

(47)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

47

(48)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

48

(49)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

49

(50)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

50

(51)  Uredba (EU) br. 254/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o višegodišnjem programu za potrošače za razdoblje 2014.–2020. i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1926/2006/EZ (SL L 84, 20.3.2014., str. 42.).

51

(52)  Uredba (EU) br. 258/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o uspostavi programa Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje 2014.–2020. i stavljanju izvan snage Odluke br. 716/2009/EZ (SL L 105, 8.4.2014., str. 1.)

52

(53)  Uredba (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o utvrđivanju odredaba za upravljanje rashodima koji se odnose na prehrambeni lanac, zdravlje i dobrobit životinja te na biljno zdravstvo i biljni reprodukcijski materijal, o izmjeni direktiva Vijeća 98/56/EZ, 2000/29/EZ i 2008/90/EZ, uredbi (EZ) br. 178/2002, (EZ) br. 882/2004 i (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća, Direktive 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 66/399/EEZ, 76/894/EEZ i 2009/470/EZ (SL L 189, 27.6.2014., str. 1.).

53

(54)  [dodati]

54

(55)  COM(2017)0795.

55

(56)  Uredba (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava primjena propisa o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja, o izmjeni uredaba (EZ) br. 999/2001, (EZ) br. 396/2005, (EZ) br. 1069/2009, (EZ) br. 1107/2009, (EU) br. 1151/2012, (EU) br. 652/2014, (EU) 2016/429 i (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća, uredaba Vijeća (EZ) br. 1/2005 i (EZ) br. 1099/2009 i direktiva Vijeća 98/58/EZ, 1999/74/EZ, 2007/43/EZ, 2008/119/EZ i 2008/120/EZ te o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 854/2004 i (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 89/608/EEZ, 89/662/EEZ, 90/425/EEZ, 91/496/EEZ, 96/23/EZ, 96/93/EZ i 97/78/EZ te Odluke Vijeća 92/438/EEZ (Uredba o službenim kontrolama) (SL L 95, 7.4.2017., str. 1.).

56

(57)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 031, 1.2.2002., str. 1.).

57

Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 031, 1.2.2002., str. 1.).

(58)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

58

PRILOG I.

Prihvatljiva djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (e)

Sljedeća djelovanja, kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (e) – uglavnom putem bespovratnih sredstava i javne nabave – prihvatljiva su za financiranje.

1.   Hitne veterinarske i fitosanitarne mjere

| 1.1. | Hitne veterinarske i fitosanitarne mjere koje treba poduzeti kao rezultat pojave bolesti životinja ili zoonoza navedenih u Prilogu III., ili potvrde prisutnosti jednog ili više štetnih organizama ili ako postoji izravna prijetnja stanju zdravlja ljudi, životinja ili bilja u Uniji.
  Mjere iz prve točke odmah se provode, a njihova se primjena mora uskladiti s odredbama relevantnog prava Unije. |
| --- | --- |

1.1.

Mjere iz prve točke odmah se provode, a njihova se primjena mora uskladiti s odredbama relevantnog prava Unije.

| 1.2. | U pogledu hitnih fitosanitarnih slučajeva države članice poduzimaju sljedeće mjere protiv prvog izbijanja zaraze štetnim organizmima na određenom području:






  (a) | mjere za
  prevenciju, sprječavanje širenja i/ili
  iskorjenjivanje karantenskog štetnog organizma Unije koje poduzima nadležno tijelo države članice u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća (1) ili u skladu s mjerama Unije donesenima u skladu s člankom 28. stavkom 1. te Uredbe; [Am. 130] |
| --- | --- | --- |

1.2.

(a)

mjere za
  prevenciju, sprječavanje širenja i/ili
  iskorjenjivanje karantenskog štetnog organizma Unije koje poduzima nadležno tijelo države članice u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća (1) ili u skladu s mjerama Unije donesenima u skladu s člankom 28. stavkom 1. te Uredbe; [Am. 130]

| (b) | mjere za
  prevenciju, sprječavanje širenja i/ili
  iskorjenjivanje štetnog organizma koji nije uvršten na popis karantenskih štetnih organizama Unije koje poduzima nadležno tijelo države članice u skladu s člankom 29. Uredbe (EU) 2016/2031 i koji se može smatrati karantenskim štetnim organizmom u skladu s kriterijima iz članka 30. stavka 1. te uredbe; [Am. 131] |
| --- | --- |

(b)

mjere za
  prevenciju, sprječavanje širenja i/ili
  iskorjenjivanje štetnog organizma koji nije uvršten na popis karantenskih štetnih organizama Unije koje poduzima nadležno tijelo države članice u skladu s člankom 29. Uredbe (EU) 2016/2031 i koji se može smatrati karantenskim štetnim organizmom u skladu s kriterijima iz članka 30. stavka 1. te uredbe; [Am. 131]

| (c) | dodatne zaštitne mjere poduzete protiv širenja štetnog organizma, protiv kojeg su donesene mjere Unije u skladu s člankom 28. stavkom 1. i člankom 30. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/2031, osim mjera iskorjenjivanja iz
  točaka

  točke (a) ove točke i mjera obuzdavanja iz točke (b) ove točke, ako su te mjere nužne kako bi se Unija zaštitila od daljnjeg širenja tog organizma
  ograničavajući prema potrebi slobodno kretanje nositelja štetnog
  organizma
  u okolnim državama članicama [Am. 132] |
| --- | --- |

(c)

dodatne zaštitne mjere poduzete protiv širenja štetnog organizma, protiv kojeg su donesene mjere Unije u skladu s člankom 28. stavkom 1. i člankom 30. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/2031, osim mjera iskorjenjivanja iz
  točaka

  točke (a) ove točke i mjera obuzdavanja iz točke (b) ove točke, ako su te mjere nužne kako bi se Unija zaštitila od daljnjeg širenja tog organizma
  ograničavajući prema potrebi slobodno kretanje nositelja štetnog
  organizma
  u okolnim državama članicama [Am. 132]

| (ca) | mjere za iskorjenjivanje štetnog organizama koji se iznenada pojavio, čak i ako ga se ne smatra karantenskim štetnim organizmom Unije, već je rezultat ekstremnih klimatskih događaja ili klimatskih promjena u državi članici; [Am. 133] |
| --- | --- |

(ca)

mjere za iskorjenjivanje štetnog organizama koji se iznenada pojavio, čak i ako ga se ne smatra karantenskim štetnim organizmom Unije, već je rezultat ekstremnih klimatskih događaja ili klimatskih promjena u državi članici; [Am. 133]

| 1.3. | Financiranje Unije može se osigurati i za sljedeće mjere: |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | zaštitne mjere poduzete u slučaju izravne prijetnje stanju zdravlja u Uniji kao rezultat pojave ili razvoja, na području treće zemlje, države članice ili PZP-a, jedne od životinjskih bolesti i zoonoza navedenih u Prilogu III., kao i zaštitne mjere ili druge relevantne aktivnosti koje se poduzimaju kao potpora stanju zdravlja u Uniji; |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | mjere iz ovog Priloga koje provode dvije države članice ili više njih, a koje blisko surađuju kako bi kontrolirale epidemiju; |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | uspostava zaliha bioloških proizvoda namijenjenih kontroli bolesti životinja i zoonoza navedenih u Prilogu III. ako Komisija, na zahtjev države članice, smatra da je uspostava tih zaliha potrebna u toj državi članici; |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.4. | uspostava zaliha bioloških proizvoda ili stjecanje doza cjepiva ako pojava ili razvoj u trećoj zemlji ili državi članici jedne od bolesti životinja i zoonoza iz Priloga III. može predstavljati prijetnju Uniji. |
| --- | --- |

1.3.4.

| 1.3.4a. | U slučaju rizika od pojave bolesti životinja i/ili štetnih organizama potrebno je znatno pojačati kontrole i praćenje na cijelom teritoriju EU-a, unutar EU-a i na vanjskim granicama EU-a; [Am. 134] |
| --- | --- |

1.3.4a.

| 1.3.4b. | mjere za praćenje pojave poznatih i trenutačno nepoznatih štetnih organizama i bolesti. [Am. 135] |
| --- | --- |

1.3.4b.

2.   Godišnji i višegodišnji veterinarski i fitosanitarni programi

| 2.1. | Godišnji i višegodišnji veterinarski i fitosanitarni programi za iskorjenjivanje, kontrolu i nadziranje bolesti životinja i zoonoza navedenih u Prilogu III. i organizama štetnih za bilje moraju se provesti u skladu s odredbama relevantnog prava Unije. [Am. 136]

  Uvjeti za dodjelu financijskih sredstava za djelovanja utvrđuju se u programu rada iz članka 16.
  Programi se podnose Komisiji do 31. svibnja godine koja prethodi planiranom razdoblju provedbe.
  Nakon što korisnici podnesu privremena financijska izvješća, Komisija može, prema potrebi, izmijeniti sporazume o dodjeli bespovratnih sredstava u odnosu na cijelo razdoblje prihvatljivosti.


  Ti programi trebali bi odražavati nove okolnosti prouzročene klimatskim promjenama, ali i raznolikost na europskoj razini. Njima bi se trebalo doprinijeti sprečavanju smanjenja europske biološke raznolikosti. [Am. 137] |
| --- | --- |

2.1.

Uvjeti za dodjelu financijskih sredstava za djelovanja utvrđuju se u programu rada iz članka 16.

Programi se podnose Komisiji do 31. svibnja godine koja prethodi planiranom razdoblju provedbe.

Nakon što korisnici podnesu privremena financijska izvješća, Komisija može, prema potrebi, izmijeniti sporazume o dodjeli bespovratnih sredstava u odnosu na cijelo razdoblje prihvatljivosti.

Ti programi trebali bi odražavati nove okolnosti prouzročene klimatskim promjenama, ali i raznolikost na europskoj razini. Njima bi se trebalo doprinijeti sprečavanju smanjenja europske biološke raznolikosti. [Am. 137]

| 2.2. | Ako bi pojava ili razvoj jedne od životinjskih bolesti ili zoonoza iz Priloga III. mogla predstavljati prijetnju stanju zdravlja u Uniji te u cilju zaštite Unije od unošenja jedne od tih bolesti ili zoonoza ili ako su potrebne zaštitne mjere za potporu stanju zdravlja u Uniji, države članice mogu u svoje nacionalne programe uključiti mjere koje će se provoditi na državnim područjima trećih zemalja u suradnji s tijelima tih zemalja. Pod istim okolnostima i za isti cilj, financijska sredstva Unije mogu se izravno dodijeliti nadležnim tijelima trećih zemalja. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kad je riječ o fitosanitarnim programima, financijska sredstva Unije mogu se dodijeliti državama članicama za sljedeće mjere:






  (a) | istraživanja, tijekom određenih razdoblja, kojima se provjerava barem prisutnost bilo kojeg karantenskog štetnog organizma Unije, i znakova ili simptoma bilo kojeg štetnog organizma na koji se primjenjuju mjere iz članka 29. Uredbe (EU) 2016/2031 ili mjere donesene u skladu s člankom 30. stavkom 1. te uredbe; |
| --- | --- | --- |

2.3.

(a)

istraživanja, tijekom određenih razdoblja, kojima se provjerava barem prisutnost bilo kojeg karantenskog štetnog organizma Unije, i znakova ili simptoma bilo kojeg štetnog organizma na koji se primjenjuju mjere iz članka 29. Uredbe (EU) 2016/2031 ili mjere donesene u skladu s člankom 30. stavkom 1. te uredbe;

| (b) | istraživanja, tijekom određenih razdoblja, kojima se provjerava barem prisutnost bilo kakvih štetnih organizama, osim štetnih organizama iz točke (a), koji bi mogli predstavljati novi rizik za Uniju te čije bi unošenje ili širenje moglo imati znatan utjecaj na poljoprivredu ili šume Unije; |
| --- | --- |

(b)

istraživanja, tijekom određenih razdoblja, kojima se provjerava barem prisutnost bilo kakvih štetnih organizama, osim štetnih organizama iz točke (a), koji bi mogli predstavljati novi rizik za Uniju te čije bi unošenje ili širenje moglo imati znatan utjecaj na poljoprivredu ili šume Unije;

| (c) | mjere za
  prevenciju, sprječavanje širenja i/ili
  iskorjenjivanje karantenskog štetnog organizma Unije koje poduzima nadležno tijelo države članice u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća ili u skladu s mjerama Unije donesenima u skladu s člankom 28. stavkom 1. te uredbe; [Am. 138] |
| --- | --- |

(c)

mjere za
  prevenciju, sprječavanje širenja i/ili
  iskorjenjivanje karantenskog štetnog organizma Unije koje poduzima nadležno tijelo države članice u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća ili u skladu s mjerama Unije donesenima u skladu s člankom 28. stavkom 1. te uredbe; [Am. 138]

| (d) | mjere za
  prevenciju, sprječavanje širenja i/ili
  iskorjenjivanje štetnog organizma koji nije uvršten na popis karantenskih štetnih organizama Unije koje poduzima nadležno tijelo države članice u skladu s člankom 29. Uredbe (EU) 2016/2031 i koji se može smatrati karantenskim štetnim organizmom u skladu s kriterijima iz tog članka ili članka 30. stavka 1. te uredbe; [Am. 139] |
| --- | --- |

(d)

mjere za
  prevenciju, sprječavanje širenja i/ili
  iskorjenjivanje štetnog organizma koji nije uvršten na popis karantenskih štetnih organizama Unije koje poduzima nadležno tijelo države članice u skladu s člankom 29. Uredbe (EU) 2016/2031 i koji se može smatrati karantenskim štetnim organizmom u skladu s kriterijima iz tog članka ili članka 30. stavka 1. te uredbe; [Am. 139]

| (e) | dodatne zaštitne mjere poduzete protiv širenja štetnog organizma, protiv kojeg su donesene mjere Unije u skladu s člankom 28. stavkom 1. i člankom 30. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/2031, osim mjera iskorjenjivanja iz točke (c) ove točke i mjera obuzdavanja iz točke (d) ove točke,

  iz točaka (c
  )
  i (d)
  ako su te mjere nužne kako bi se Unija zaštitila od daljnjeg širenja tog organizma; [Am. 140] |
| --- | --- |

(e)

dodatne zaštitne mjere poduzete protiv širenja štetnog organizma, protiv kojeg su donesene mjere Unije u skladu s člankom 28. stavkom 1. i člankom 30. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/2031, osim mjera iskorjenjivanja iz točke (c) ove točke i mjera obuzdavanja iz točke (d) ove točke,

  iz točaka (c
  )
  i (d)
  ako su te mjere nužne kako bi se Unija zaštitila od daljnjeg širenja tog organizma; [Am. 140]

| (f) | mjere za obuzdavanje štetnog organizma, protiv kojeg su donesene Unijine mjere za obuzdavanje u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/2031 ili člankom 30. stavkom 3. te uredbe, na zaraženom području iz kojega se taj štetni organizam ne može iskorijeniti ako su te mjere nužne kako bi se Unija zaštitila od daljnjeg širenja tog organizma. |
| --- | --- |

(f)

mjere za obuzdavanje štetnog organizma, protiv kojeg su donesene Unijine mjere za obuzdavanje u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/2031 ili člankom 30. stavkom 3. te uredbe, na zaraženom području iz kojega se taj štetni organizam ne može iskorijeniti ako su te mjere nužne kako bi se Unija zaštitila od daljnjeg širenja tog organizma.

U programu rada iz članka 16. utvrđuje se popis organizama štetnih za bilje koji će biti obuhvaćeni tim mjerama.

| 3. | Aktivnosti za potporu poboljšanju dobrobiti životinja
  , uključujući mjere za osiguravanje sukladnosti s normama za dobrobit životinja i praćenja životinja tijekom prijevoza. [Am. 141] |
| --- | --- |

3.

| 4. | Referentni laboratoriji Europske unije i referentni centri Europske unije iz članaka 92., 95. i 97. Uredbe (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Koordinirani programi kontrole i prikupljanje informacija i podataka iz članka 112. Uredbe (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Aktivnosti sprečavanja rasipanja hrane i borbe protiv prijevara povezanih s hranom |
| --- | --- |

6.

| 7. | Aktivnosti za potporu održivoj

  agroekološkoj
  proizvodnjii
  , održivoj

  i potrošnji hrane
  kojom se ne nanosi šteta okolišu i biološkoj raznolikosti te izravnoj prodaji i stavljanju na tržište u kratkom roku. [Am. 142] |
| --- | --- |

7.

| 8. | Baze podataka i računalni sustavi za upravljanje informacijama potrebni za djelotvornu i učinkovitu provedbu zakonodavstva koje se odnosi na posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (e) te ima dokazanu dodatnu vrijednost za cijelu Uniju
  ; primjena novih tehnologija kako bi se poboljšala sljedivost proizvoda kao što su kodovi QR na ambalaži proizvoda. [Am. 143] |
| --- | --- |

8.

| 9. | Osposobljavanje osoblja nadležnih tijela odgovornih za službene kontrole i drugih strana uključenih u upravljanje bolestima životinja ili organizmima štetnima za bilje i/ili njihovo sprečavanje, kako je navedeno u članku 130. Uredbe (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Putni troškovi, troškovi smještaja i dnevnica nastali kao rezultat Komisijina imenovanja stručnjaka iz država članica kako bi pomagali njezinim stručnjacima, kako je predviđeno u članku 116. stavku 4. i članku 120. stavku 4. Uredbe (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tehnički i znanstveni rad, uključujući studije i aktivnosti koordinacije, koji su potrebni kako bi se
  zajamčilo sprečavanje pojave novih i nepoznatih štetnih organizama i bolesti te kako bi se
  osigurala pravilna provedba zakonodavstva u području povezanom s posebnim ciljem iz članka 3. stavka 2. točke (e) i prilagodba tog zakonodavstva znanstvenom, tehnološkom i društvenom razvoju. [Am. 144] |
| --- | --- |

11.

| 12. | Aktivnosti koje provode države članice ili međunarodne organizacije koje nastoje postići posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (e) za potporu razvoju i provedbi pravila povezanih s tim ciljem. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Projekti koje organizira jedna ili više država članica s ciljem poboljšanja, primjenom inovativnih tehnika i protokola, učinkovite provedbe posebnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (e). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Potpora inicijativama Unije i država članica za informiranje i podizanje razine svijesti u cilju osiguranja poboljšanja, usklađenosti i održive proizvodnje i potrošnje hrane, uključujući aktivnosti u svrhu prevencije rasipanja hrane
  kojima se doprinosi kružnom gospodarstvu,
  i prevencije prijevara povezanih s hranom, u okviru provedbe pravila u području posebnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (e). [Am. 145] |
| --- | --- |

14.

| 15. | Mjere koje se poduzimaju radi zaštite zdravlja ljudi, životinja i bilja te dobrobiti životinja, koje se provode za životinje, proizvode životinjskog podrijetla, bilje i biljne proizvode koji dolaze iz trećih zemalja na granicu Unije. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Uredba (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o zaštitnim mjerama protiv organizama štetnih za bilje i o izmjeni uredaba (EU) br. 228/2013, (EU) br. 652/2014 i (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 69/464/EEZ, 74/647/EEZ, 93/85/EEZ, 98/57/EZ, 2000/29/EZ, 2006/91/EZ i 2007/33/EZ (SL L 317, 23.11.2016., str. 4.).

PRILOG II.

Prihvatljiva djelovanja kojima se provodi posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (f)

Za provedbu politika Unije potrebne su visokokvalitetne, usporedive i pouzdane statističke informacije o gospodarskoj, društvenoj i teritorijalnoj situaciji te o stanju okoliša u Uniji. Osim toga, europska statistika omogućuje europskim građanima da razumiju demokratski proces i raspravu o sadašnjosti i budućnosti Unije te u njima sudjeluju.

Zajedno s Uredbom (EZ) br. 223/2009 o europskoj statistici, Program osigurava opći okvir za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike za razdoblje 2021.–2027. Europska statistika razvija se, proizvodi i diseminira unutar tog okvira i u skladu s načelima iz Kodeksa prakse europske statistike u bliskoj i koordiniranoj suradnji unutar Europskog statističkog sustava (ESS).

Europskom statistikom koja je razvijena, izrađena i diseminirana u ovom okviru, doprinosi se provedbi politika Unije kako su utvrđene u UFEU-u i dalje se odražavaju u strateškim prioritetima Komisije.

Provedba posebnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (f) uključuje djelovanja navedena u nastavku.

Ekonomska i monetarna unija, globalizacija i trgovina

| — | pružanje visokokvalitetne statistike na kojoj se temelji postupak u slučaju prekomjernog deficita, program potpore reformama i godišnji ciklus gospodarskog praćenja i smjernica Unije; |
| --- | --- |

—

pružanje visokokvalitetne statistike na kojoj se temelji postupak u slučaju prekomjernog deficita, program potpore reformama i godišnji ciklus gospodarskog praćenja i smjernica Unije;

| — | pružanje i, prema potrebi, jačanje glavnih europskih ekonomskih pokazatelja (PEEI); |
| --- | --- |

—

pružanje i, prema potrebi, jačanje glavnih europskih ekonomskih pokazatelja (PEEI);

| — | pružanje statističkih i metodoloških smjernica o statističkoj obradi investicijskih i proračunskih instrumenata za pružanje potpore gospodarskoj konvergenciji, financijskoj stabilnosti i otvaranju radnih mjesta; |
| --- | --- |

—

pružanje statističkih i metodoloških smjernica o statističkoj obradi investicijskih i proračunskih instrumenata za pružanje potpore gospodarskoj konvergenciji, financijskoj stabilnosti i otvaranju radnih mjesta;

| — | osiguravanje statistike za potrebe vlastitih sredstava i primitaka od rada i mirovina osoblja EU-a; |
| --- | --- |

—

osiguravanje statistike za potrebe vlastitih sredstava i primitaka od rada i mirovina osoblja EU-a;

| — | bolje mjerenje trgovine
  dobrima i
  uslugama, izravnih stranih ulaganja, globalnih lanaca vrijednosti i utjecaja globalizacije na gospodarstva Unije. [Am. 146] |
| --- | --- |

—

bolje mjerenje trgovine
  dobrima i
  uslugama, izravnih stranih ulaganja, globalnih lanaca vrijednosti i utjecaja globalizacije na gospodarstva Unije. [Am. 146]

Jedinstveno tržište, inovacije i digitalna transformacija

| — | pružanje visokokvalitetne i pouzdane statistike za jedinstveno tržište, europski akcijski plan obrane i ključna područja inovacija i istraživanja; |
| --- | --- |

—

pružanje visokokvalitetne i pouzdane statistike za jedinstveno tržište, europski akcijski plan obrane i ključna područja inovacija i istraživanja;

| — | pružanje više pravodobnijih statističkih podataka o ekonomiji suradnje i učinku digitalizacije na europska poduzeća i građane. |
| --- | --- |

—

pružanje više pravodobnijih statističkih podataka o ekonomiji suradnje i učinku digitalizacije na europska poduzeća i građane.

Socijalna dimenzija Europe

| — | pružanje visokokvalitetne, pravodobne i pouzdane statistike za potporu europskom stupu socijalnih prava i politici
  Unije
  u području vještina Unije, uključujući

  , uključujući
  ,
  ali ne ograničavajući se na
  statistiku o tržištu rada, zapošljavanju, obrazovanju i osposobljavanju, dohotku, životnim uvjetima, siromaštvu, nejednakosti, socijalnoj zaštiti, neprijavljenom radu i satelitskim računima za vještine; [Am. 147] |
| --- | --- |

—

pružanje visokokvalitetne, pravodobne i pouzdane statistike za potporu europskom stupu socijalnih prava i politici
  Unije
  u području vještina Unije, uključujući

  , uključujući
  ,
  ali ne ograničavajući se na
  statistiku o tržištu rada, zapošljavanju, obrazovanju i osposobljavanju, dohotku, životnim uvjetima, siromaštvu, nejednakosti, socijalnoj zaštiti, neprijavljenom radu i satelitskim računima za vještine; [Am. 147]

| — | pružanje statistike povezane s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

—

pružanje statistike povezane s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom;

| — | obogaćivanje statistike o migracijama, posebno o stanju i integraciji migranata i obrazovnim potrebama te razinama kvalifikacija tražitelja azila; |
| --- | --- |

—

obogaćivanje statistike o migracijama, posebno o stanju i integraciji migranata i obrazovnim potrebama te razinama kvalifikacija tražitelja azila;

| — | razvoj moderniziranih programa za popis stanovništva i domaćinstava nakon 2021. i statistika o stanovništvu; |
| --- | --- |

—

razvoj moderniziranih programa za popis stanovništva i domaćinstava nakon 2021. i statistika o stanovništvu;

| — | osiguravanje projekcija stanovništva i njihova godišnja ažuriranja. |
| --- | --- |

—

osiguravanje projekcija stanovništva i njihova godišnja ažuriranja.

Održivi razvoj, prirodni resursi i okoliš

| — | praćenje napretka u pogledu ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

—

praćenje napretka u pogledu ciljeva održivog razvoja;

| — | daljnji razvoj statistike za potporu energetskoj strategiji, kružnom gospodarstvu i strategiji za plastiku; |
| --- | --- |

—

daljnji razvoj statistike za potporu energetskoj strategiji, kružnom gospodarstvu i strategiji za plastiku;

| — | pružanje ključne statistike i pokazatelja o okolišu, uključujući one koji se odnose na otpad, vodu, biološku raznolikost, šume, uporabu zemljišta i prekrivenost tla, kao i statistike povezane s klimom i ekonomskih računa okoliša; |
| --- | --- |

—

pružanje ključne statistike i pokazatelja o okolišu, uključujući one koji se odnose na otpad, vodu, biološku raznolikost, šume, uporabu zemljišta i prekrivenost tla, kao i statistike povezane s klimom i ekonomskih računa okoliša;

| — | pružanje statistike o prijevozu tereta i putnika radi potpore politikama Unije te |
| --- | --- |

—

pružanje statistike o prijevozu tereta i putnika radi potpore politikama Unije te

| — | razvoj dodatnih pokazatelja za praćenje intermodalnosti i promjene načina prijevoza prema ekološki prihvatljivijim načinima prijevoza; |
| --- | --- |

—

razvoj dodatnih pokazatelja za praćenje intermodalnosti i promjene načina prijevoza prema ekološki prihvatljivijim načinima prijevoza;

| — | pružanje pravodobnih i relevantnih podataka za potrebe zajedničke poljoprivredne politike, zajedničke ribarstvene politike i politika povezanih s okolišem, sigurnošću opskrbe hranom i dobrobiti životinja. |
| --- | --- |

—

pružanje pravodobnih i relevantnih podataka za potrebe zajedničke poljoprivredne politike, zajedničke ribarstvene politike i politika povezanih s okolišem, sigurnošću opskrbe hranom i dobrobiti životinja.

Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija

| — | pružanje pravodobnih i sveobuhvatnih statističkih pokazatelja o regijama, uključujući najudaljenije regije Unije, gradove i ruralna područja za praćenje i evaluaciju djelotvornosti teritorijalnih razvojnih politika te za evaluaciju teritorijalnih učinaka sektorskih politika; |
| --- | --- |

—

pružanje pravodobnih i sveobuhvatnih statističkih pokazatelja o regijama, uključujući najudaljenije regije Unije, gradove i ruralna područja za praćenje i evaluaciju djelotvornosti teritorijalnih razvojnih politika te za evaluaciju teritorijalnih učinaka sektorskih politika;

| — | potpora razvoju pokazatelja za borbu protiv pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma; razvoj policijske i sigurnosne statistike; |
| --- | --- |

—

potpora razvoju pokazatelja za borbu protiv pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma; razvoj policijske i sigurnosne statistike;

| — | rastuće korištenje geoprostornim podacima i sustavna integracija i poticanje upravljanja geoprostornim informacijama u statističkoj proizvodnji. |
| --- | --- |

—

rastuće korištenje geoprostornim podacima i sustavna integracija i poticanje upravljanja geoprostornim informacijama u statističkoj proizvodnji.

Bolje obavješćivanje o europskoj statistici i promicanje te statistike kao pouzdanog izvora za ispravljanje dezinformacija na internetu

| — | sustavno promicanje europske statistike kao pouzdanog izvora dokaza i olakšavanje njihove uporabe u ispravljanju dezinformacija na internetu za osobe koje provjeravaju činjenice, istraživače i tijela javne vlasti; |
| --- | --- |

—

sustavno promicanje europske statistike kao pouzdanog izvora dokaza i olakšavanje njihove uporabe u ispravljanju dezinformacija na internetu za osobe koje provjeravaju činjenice, istraživače i tijela javne vlasti;

| — | olakšavanje pristupa i razumijevanje statističkih podataka za korisnike, među ostalim osiguravanjem privlačnih i interaktivnih vizualizacija, prilagođenijih usluga kao što su podaci na zahtjev i samoposlužne analize; |
| --- | --- |

—

olakšavanje pristupa i razumijevanje statističkih podataka za korisnike, među ostalim osiguravanjem privlačnih i interaktivnih vizualizacija, prilagođenijih usluga kao što su podaci na zahtjev i samoposlužne analize;

| — | daljnji razvoj i praćenje okvira za osiguranje kvalitete europske statistike, uključujući putem istorazinskih ocjena usklađenosti država članica s Kodeksom prakse europske statistike; |
| --- | --- |

—

daljnji razvoj i praćenje okvira za osiguranje kvalitete europske statistike, uključujući putem istorazinskih ocjena usklađenosti država članica s Kodeksom prakse europske statistike;

| — | osiguravanje pristupa mikropodacima za potrebe istraživanja uz očuvanje najviših standarda u zaštiti podataka i povjerljivosti statističkih podataka. |
| --- | --- |

—

osiguravanje pristupa mikropodacima za potrebe istraživanja uz očuvanje najviših standarda u zaštiti podataka i povjerljivosti statističkih podataka.

Ostvarivanje koristi od podatkovne revolucije i prelazak na pouzdanu pametnu statistiku

| — | ubrzavanje primjene novih izvora digitalnih podataka i uspostava temelja za pouzdanu pametnu statistiku radi proizvodnje nove statistike u gotovo stvarnom vremenu s pouzdanim algoritmima; |
| --- | --- |

—

ubrzavanje primjene novih izvora digitalnih podataka i uspostava temelja za pouzdanu pametnu statistiku radi proizvodnje nove statistike u gotovo stvarnom vremenu s pouzdanim algoritmima;

| — | razvoj novih pristupa za upotrebu podataka u privatnom vlasništvu primjenom metode izračuna uz zaštitu privatnosti i sigurnih višestranih metoda izračuna; |
| --- | --- |

—

razvoj novih pristupa za upotrebu podataka u privatnom vlasništvu primjenom metode izračuna uz zaštitu privatnosti i sigurnih višestranih metoda izračuna;

| — | promicanje vrhunskih istraživanja i inovacija u službenoj statistici, među ostalim upotrebom mreža za suradnju i pružanjem europskih programa statističkog osposobljavanja. |
| --- | --- |

—

promicanje vrhunskih istraživanja i inovacija u službenoj statistici, među ostalim upotrebom mreža za suradnju i pružanjem europskih programa statističkog osposobljavanja.

Proširena partnerstva i statistička suradnja

| — | jačanje partnerstva ESS-a i suradnje s Europskim sustavom središnjih banaka; |
| --- | --- |

—

jačanje partnerstva ESS-a i suradnje s Europskim sustavom središnjih banaka;

| — | poticanje partnerstava s nositeljima javnih i privatnih podataka i tehnološkim sektorom radi olakšavanja pristupa podacima u statističke svrhe, integracije podataka iz više izvora i upotrebe najnovijih tehnologija; |
| --- | --- |

—

poticanje partnerstava s nositeljima javnih i privatnih podataka i tehnološkim sektorom radi olakšavanja pristupa podacima u statističke svrhe, integracije podataka iz više izvora i upotrebe najnovijih tehnologija;

| — | jačanje suradnje s istraživačkom i akademskom zajednicom, posebno u pogledu upotrebe novih izvora podataka, analize podataka i promicanja statističke pismenosti; |
| --- | --- |

—

jačanje suradnje s istraživačkom i akademskom zajednicom, posebno u pogledu upotrebe novih izvora podataka, analize podataka i promicanja statističke pismenosti;

| — | suradnja s međunarodnim organizacijama i trećim zemljama u korist globalne službene statistike. |
| --- | --- |

—

suradnja s međunarodnim organizacijama i trećim zemljama u korist globalne službene statistike.

PRILOG III.

Popis bolesti životinja i zoonoza

| (1) | konjska kuga; |
| --- | --- |

(1)

konjska kuga;

| (2) | afrička svinjska kuga; |
| --- | --- |

(2)

afrička svinjska kuga;

| (3) | bedrenica; |
| --- | --- |

(3)

bedrenica;

| (4) | influenca ptica (visokopatogena); |
| --- | --- |

(4)

influenca ptica (visokopatogena);

| (5) | influenca ptica (niskopatogena); |
| --- | --- |

(5)

influenca ptica (niskopatogena);

| (6) | kampilobakterioza; |
| --- | --- |

(6)

kampilobakterioza;

| (7) | klasična svinjska kuga; |
| --- | --- |

(7)

klasična svinjska kuga;

| (8) | slinavka i šap; |
| --- | --- |

(8)

slinavka i šap;

| (9) | zarazna pleuropneumonija koza; |
| --- | --- |

(9)

zarazna pleuropneumonija koza;

| (10) | maleus; |
| --- | --- |

(10)

maleus;

| (11) | infekcija virusom bolesti plavog jezika (serotipovi 1–24); |
| --- | --- |

(11)

infekcija virusom bolesti plavog jezika (serotipovi 1–24);

| (12) | infekcija bakterijama

  Brucella abortus
  ,
  B. melitensis

  i

  B. suis
  ; |
| --- | --- |

(12)

infekcija bakterijama

  Brucella abortus
  ,
  B. melitensis

  i

  B. suis
  ;

| (13) | epizootska hemoragijska bolest; |
| --- | --- |

(13)

epizootska hemoragijska bolest;

| (14) | infekcija virusom bolesti kvrgave kože; |
| --- | --- |

(14)

infekcija virusom bolesti kvrgave kože;

| (15) | infekcija bakterijama

  Mycoplasma mycoides

  podvrstom

  mycoides SC

  (zarazna pleuropneumonija goveda); |
| --- | --- |

(15)

infekcija bakterijama

  Mycoplasma mycoides

  podvrstom

  mycoides SC

  (zarazna pleuropneumonija goveda);

| (16) | infekcija bakterijama

  Mycobacterium tuberculosis
  (
  M. bovis
  ,
  M. caprae

  i

  M. tuberculosis
  ); |
| --- | --- |

(16)

infekcija bakterijama

  Mycobacterium tuberculosis
  (
  M. bovis
  ,
  M. caprae

  i

  M. tuberculosis
  );

| (17) | infekcija virusom newcastleske bolesti; |
| --- | --- |

(17)

infekcija virusom newcastleske bolesti;

| (18) | infekcija virusom kuge malih preživača; |
| --- | --- |

(18)

infekcija virusom kuge malih preživača;

| (19) | infekcija virusom bjesnoće; |
| --- | --- |

(19)

infekcija virusom bjesnoće;

| (20) | infekcija virusom groznice riftske doline; |
| --- | --- |

(20)

infekcija virusom groznice riftske doline;

| (21) | infekcija virusom goveđe kuge; |
| --- | --- |

(21)

infekcija virusom goveđe kuge;

| (22) | infekcija serovarima zoonotske bolesti

  Salmonella
  ; |
| --- | --- |

(22)

infekcija serovarima zoonotske bolesti

  Salmonella
  ;

| (23) | zaraza parazitom

  Echinococcus

  s

  pp
  ; |
| --- | --- |

(23)

zaraza parazitom

  Echinococcus

  s

  pp
  ;

| (24) | listerioza; |
| --- | --- |

(24)

listerioza;

| (25) | ovčje boginje i kozje boginje; |
| --- | --- |

(25)

ovčje boginje i kozje boginje;

| (26) | transmisivne spongiformne encefalopatije; |
| --- | --- |

(26)

transmisivne spongiformne encefalopatije;

| (27) | trihineloza; |
| --- | --- |

(27)

trihineloza;

| (28) | venezuelski encefalomijelitis konja; |
| --- | --- |

(28)

venezuelski encefalomijelitis konja;

| (29) | verotoksična

  Escherichia coli
  . |
| --- | --- |

(29)

verotoksična

  Escherichia coli
  .

Popis bolesti životinja i zoonoza obuhvaća:

| (a) | popis utvrđen u skladu s poglavljem 2. dijela 1. Uredbe (EU) 2016/429; |
| --- | --- |

(a)

popis utvrđen u skladu s poglavljem 2. dijela 1. Uredbe (EU) 2016/429;

| (b) | salmonelu, zoonoze i uzročnike zoonoza obuhvaćene Uredbom (EZ) br. 2160/2003 i Direktivom 2003/99/EZ
   (1); |
| --- | --- |

(b)

salmonelu, zoonoze i uzročnike zoonoza obuhvaćene Uredbom (EZ) br. 2160/2003 i Direktivom 2003/99/EZ
   (1);

| (c) | transmisivne spongiformne encefalopatije. [Am. 148] |
| --- | --- |

(c)

transmisivne spongiformne encefalopatije. [Am. 148]

---

(1)  
  Direktiva 2003/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenoga 2003. o praćenju zoonoza i uzročnika zoonoza, o izmjeni Odluke Vijeća 90/424/EEZ i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 92/117/EEZ (SL L 325, 12.12.2003., str. 31.).

PRILOG IV.

POKAZATELJI

| Cilj | Pokazatelj |
| --- | --- |
| Ciljevi utvrđeni u članku 3. stavku 2. točki (a) | 1 – | Broj novih pritužbi i slučajeva neusklađenosti u području slobodnog kretanja robe i usluga te zakonodavstva Unije o javnoj nabavi |

Cilj

Pokazatelj

Ciljevi utvrđeni u članku 3. stavku 2. točki (a)

1 –

Broj novih pritužbi i slučajeva neusklađenosti u području slobodnog kretanja robe i usluga te zakonodavstva Unije o javnoj nabavi

| 2 – | Indeks restriktivnosti za trgovinu uslugama |
| --- | --- |

2 –

Indeks restriktivnosti za trgovinu uslugama

| 3 – | Broj posjeta portalu Vaša Europa |
| --- | --- |

3 –

Broj posjeta portalu Vaša Europa

| 4 – | Broj zajedničkih kampanja za nadzor tržišta |
| --- | --- |

4 –

Ciljevi utvrđeni u članku 3. stavku 2. točki (a) podtočki ii.

| 1 – | Broj novih pritužbi i slučajeva neusklađenosti u području slobodnog kretanja robe i usluga te internetske prodaje. |
| --- | --- |

1 –

| 2 – | Broj zajedničkih kampanja za nadzor tržišta i sigurnost proizvoda |
| --- | --- |

2 –

Ciljevi utvrđeni u članku 3. stavku 2. točki (b)

| 1 – | Broj MSP-ova koji primaju potporu |
| --- | --- |

1 –

Broj MSP-ova koji primaju potporu

| 2 – | Broj društava koja primaju potporu sa zaključenim poslovnim partnerstvima |
| --- | --- |

2 –

Broj društava koja primaju potporu sa zaključenim poslovnim partnerstvima

| 2a – | Broj poduzetnika koji se koriste sustavima mentorstva i mobilnosti |
| --- | --- |

2a –

| 2b – | Skraćenje postupka i smanjenje troškova za osnivanje MSP-a |
| --- | --- |

2b –

| 2c – | Broj osnovanih mreža poduzeća u usporedbi s polaznim vrijednostima |
| --- | --- |

2c –

| 2d – | Broj država članica koje koriste test utjecaja zakonodavstva na MSP-ove |
| --- | --- |

2d –

| 2e – | Značajan porast broja država članica s jedinstvenim mjestom za pokretanje poduzeća |
| --- | --- |

2e –

| 2f – | Povećanje udjela MSP-ova koji izvoze te povećanje udjela MSP-ova koji izvoze u zemlje izvan Unije, u usporedbi s polaznim vrijednostima |
| --- | --- |

2f –

| 2 g – | Značajan porast broja država članica koje provode poduzetnička rješenja namijenjena potencijalnim, mladim i novim poduzetnicima te ženama poduzetnicama, kao i drugim posebnim ciljanim skupinama, u usporedbi s polaznim vrijednostima |
| --- | --- |

2 g –

| 2h – | Povećanje udjela građana Unije koji žele biti samozaposleni u usporedbi s polaznim vrijednostima |
| --- | --- |

2h –

| 2i – | Uspješnost MSP-ova u pogledu održivosti, mjerena među ostalim na temelju povećanja udjela MSP-ova iz Unije koji razvijaju održivo plavo gospodarstvo i zelene proizvode

   (1a)

  i usluge te na temelju poboljšanja njihove učinkovitosti resursa (koja može uključivati energiju, materijale ili vodu, reciklažu itd.), u usporedbi s polaznim vrijednostima. |
| --- | --- |

2i –

- svi pokazatelji trebaju se usporediti s trenutačnom situacijom u 2018.

Ciljevi utvrđeni u članku 3. stavku 2. točki (c)

i.

ii.

| 1 – | Udio provedbe europskih normi kao nacionalnih standarda u državama članicama u ukupnoj količini aktivnih europskih normi |
| --- | --- |

1 –

Udio provedbe europskih normi kao nacionalnih standarda u državama članicama u ukupnoj količini aktivnih europskih normi

| 2 – | Postotak međunarodnih standarda financijskog izvještavanja i revizije koje je odobrila Unija |
| --- | --- |

2 –

Postotak međunarodnih standarda financijskog izvještavanja i revizije koje je odobrila Unija

Ciljevi utvrđeni u članku 3. stavku 2. točki (d)

i.

ii.

| 1 – | Indeks uvjeta potrošača |
| --- | --- |

1 –

Indeks uvjeta potrošača

| 2 – | Broj dokumenata o stajalištu i odgovora na javna savjetovanja u području financijskih usluga primljenih od korisnika |
| --- | --- |

2 –

Broj dokumenata o stajalištu i odgovora na javna savjetovanja u području financijskih usluga primljenih od korisnika

Ciljevi utvrđeni u članku 3. stavku 2. točki (e)

| 1 – | Broj uspješno provedenih nacionalnih veterinarskih i fitosanitarnih programa |
| --- | --- |

1 –

Broj uspješno provedenih nacionalnih veterinarskih i fitosanitarnih programa

| 2 – | Broj uspješno riješenih hitnih situacija prouzročenih štetnim organizmima |
| --- | --- |

2 –

| 3 – | Broj uspješno riješenih hitnih situacija prouzročenih bolestima |
| --- | --- |

3 –

Ciljevi utvrđeni u članku 3. stavku 2. točki (f)

| 1- | Učinak statistike objavljene na internetu: broj spominjanja na mreži i pozitivnih/negativnih mišljenja |
| --- | --- |

1-

Učinak statistike objavljene na internetu: broj spominjanja na mreži i pozitivnih/negativnih mišljenja

[Am. 148]

---

(1a)  
  „Zeleni” proizvodi i usluge jesu proizvodi i usluge čija je prevladavajuća namjena smanjenje rizika za okoliš te minimiziranje onečišćenja i korištenja resursa. Proizvodi s ekološkim značajkama (koji imaju ekološki dizajn, ekološke oznake, koji su organski proizvedeni te koji su u velikoj mjeri proizvedeni od recikliranih materijala) također su obuhvaćeni. Izvor: Flash Eurobarometer 342, „MSP-ovi, učinkovito korištenje resursa i zelena tržišta”.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/295 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/295

---

P8_TA(2019)0074

PDV: Konačan sustav za oporezivanje trgovine između država članica *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu uvođenja detaljnih tehničkih mjera za funkcioniranje konačnog sustava PDV-a za oporezivanje trgovine između država članica (COM(2018)0329 – C8-0317/2018 – 2018/0164(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2020/C 449/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2018)0329), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2018)0329),

| — | uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0317/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0317/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0028/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0028/2019),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Vijeća da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Kada je Vijeće 1967. donijelo zajednički sustav poreza na dodanu vrijednost (PDV) direktivama Vijeća
  62/227/EEZ

   (1) i 67/228/EEZ (2), preuzeta je obveza uspostave konačnog sustava PDV-a za oporezivanje trgovine između država članica koji djeluje slično kao što bi djelovao u jednoj državi članici. Budući da politički i tehnički uvjeti za takav sustav nisu još bili dozreli, kada su 1992. ukinute fiskalne granice među državama članicama donesene su prijelazne odredbe za PDV. Direktivom Vijeća 2006/112/EZ (3), koja je trenutačno na snazi, predviđeno je da se ta prijelazna pravila zamijene konačnim odredbama koje se u načelu temelje na oporezivanju isporuke robe ili usluga u državi članici podrijetla. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Kada je Vijeće 1967. donijelo zajednički sustav poreza na dodanu vrijednost (PDV) direktivama Vijeća
  62/227/EEZ

   (1) i 67/228/EEZ (2), preuzeta je obveza uspostave konačnog sustava PDV-a za oporezivanje trgovine između država članica koji djeluje slično kao što bi djelovao u jednoj državi članici. Budući da politički i tehnički uvjeti za takav sustav nisu još bili dozreli, kada su 1992. ukinute fiskalne granice među državama članicama donesene su prijelazne odredbe za PDV. Direktivom Vijeća 2006/112/EZ (3), koja je trenutačno na snazi, predviđeno je da se ta prijelazna pravila zamijene konačnim odredbama koje se u načelu temelje na oporezivanju isporuke robe ili usluga u državi članici podrijetla.

| (1) | Kada je Vijeće 1967. donijelo zajednički sustav poreza na dodanu vrijednost (PDV) direktivama Vijeća
  67/227/EEZ

   (1) i 67/228/EEZ (2), preuzeta je obveza uspostave konačnog sustava PDV-a za oporezivanje trgovine između država članica koji djeluje slično kao što bi djelovao u jednoj državi članici. Budući da politički i tehnički uvjeti za takav sustav nisu još bili dozreli, kada su 1992. ukinute fiskalne granice među državama članicama donesene su prijelazne odredbe za PDV. Direktivom Vijeća 2006/112/EZ (3), koja je trenutačno na snazi, predviđeno je da se ta prijelazna pravila zamijene konačnim odredbama koje se u načelu temelje na oporezivanju isporuke robe ili usluga u državi članici podrijetla.
  Međutim, ta se prijelazna pravila primjenjuju već nekoliko desetljeća, a rezultat toga je složen prijelazni sustav PDV-a podložan prekograničnim prijevarama povezanima s PDV-om unutar Unije. Ta prijelazna pravila imaju brojne nedostatke, zbog čega sustav PDV-a nije potpuno učinkovit niti kompatibilan sa zahtjevima istinskog jedinstvenog tržišta. Podložnost prijelaznog sustava PDV-a prijevarama postala je očita tek nekoliko godina nakon njegova uvođenja. Otad je poduzeto nekoliko zakonodavnih (poboljšanje administrativne suradnje, kraći rokovi za rekapitulacijsko izvješće, sektorski prijenos porezne obveze) i nezakonodavnih mjera. Međutim, nedavna istraživanja o gubicima prihoda od PDV-a pokazuju da su iznosi nenaplaćenog PDV-a i dalje golemi. Ovo je prvi zakonodavni prijedlog od uvođenja postojećih pravila o PDV-u 1992. čiji je cilj pozabaviti se temeljnim uzrocima prekograničnih prijevara. U svojoj komunikaciji od 28. listopada 2015. naslovljenoj „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” Komisija je prepoznala složenost trenutačnih propisa o PDV-u kao jednu od glavnih prepreka za konačnu uspostavu jedinstvenog tržišta. Istodobno raste gubitak prihoda od PDV-a koji je definiran kao razlika između iznosa stvarno prikupljenog PDV-a i teoretskog iznosa za koji se očekuje da će biti prikupljen i koji je 2015. dosegnuo iznos od 151,5 milijardi EUR u 28 država članica EU-a. To ukazuje na potrebu za hitnom i sveobuhvatnom reformom sustava PDV-a u smjeru konačnog sustava PDV-a kako bi se olakšala i pojednostavnila prekogranična trgovina unutar Unije, a sustav učinio otpornijim na prijevare. |
| --- | --- |

(1)

Kada je Vijeće 1967. donijelo zajednički sustav poreza na dodanu vrijednost (PDV) direktivama Vijeća
  67/227/EEZ

   (1) i 67/228/EEZ (2), preuzeta je obveza uspostave konačnog sustava PDV-a za oporezivanje trgovine između država članica koji djeluje slično kao što bi djelovao u jednoj državi članici. Budući da politički i tehnički uvjeti za takav sustav nisu još bili dozreli, kada su 1992. ukinute fiskalne granice među državama članicama donesene su prijelazne odredbe za PDV. Direktivom Vijeća 2006/112/EZ (3), koja je trenutačno na snazi, predviđeno je da se ta prijelazna pravila zamijene konačnim odredbama koje se u načelu temelje na oporezivanju isporuke robe ili usluga u državi članici podrijetla.
  Međutim, ta se prijelazna pravila primjenjuju već nekoliko desetljeća, a rezultat toga je složen prijelazni sustav PDV-a podložan prekograničnim prijevarama povezanima s PDV-om unutar Unije. Ta prijelazna pravila imaju brojne nedostatke, zbog čega sustav PDV-a nije potpuno učinkovit niti kompatibilan sa zahtjevima istinskog jedinstvenog tržišta. Podložnost prijelaznog sustava PDV-a prijevarama postala je očita tek nekoliko godina nakon njegova uvođenja. Otad je poduzeto nekoliko zakonodavnih (poboljšanje administrativne suradnje, kraći rokovi za rekapitulacijsko izvješće, sektorski prijenos porezne obveze) i nezakonodavnih mjera. Međutim, nedavna istraživanja o gubicima prihoda od PDV-a pokazuju da su iznosi nenaplaćenog PDV-a i dalje golemi. Ovo je prvi zakonodavni prijedlog od uvođenja postojećih pravila o PDV-u 1992. čiji je cilj pozabaviti se temeljnim uzrocima prekograničnih prijevara. U svojoj komunikaciji od 28. listopada 2015. naslovljenoj „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” Komisija je prepoznala složenost trenutačnih propisa o PDV-u kao jednu od glavnih prepreka za konačnu uspostavu jedinstvenog tržišta. Istodobno raste gubitak prihoda od PDV-a koji je definiran kao razlika između iznosa stvarno prikupljenog PDV-a i teoretskog iznosa za koji se očekuje da će biti prikupljen i koji je 2015. dosegnuo iznos od 151,5 milijardi EUR u 28 država članica EU-a. To ukazuje na potrebu za hitnom i sveobuhvatnom reformom sustava PDV-a u smjeru konačnog sustava PDV-a kako bi se olakšala i pojednostavnila prekogranična trgovina unutar Unije, a sustav učinio otpornijim na prijevare.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1 a) | Osim toga, Komisija je u prošlosti uz podršku Europskog parlamenta uvijek isticala da je sustav PDV-a koji se temelji na oporezivanju u zemlji podrijetla ispravan način da se sustav PDV-a u EU-u učini otpornijim na prijevare i da je najviše u skladu s pravilnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta. Međutim, trenutačna se inicijativa temelji na pristupu koji preferiraju države članice, a koji zahtijeva oporezivanje na odredištu kako bi se državama članicama omogućila određena fleksibilnost pri utvrđivanju stopa PDV-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1 a)

Osim toga, Komisija je u prošlosti uz podršku Europskog parlamenta uvijek isticala da je sustav PDV-a koji se temelji na oporezivanju u zemlji podrijetla ispravan način da se sustav PDV-a u EU-u učini otpornijim na prijevare i da je najviše u skladu s pravilnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta. Međutim, trenutačna se inicijativa temelji na pristupu koji preferiraju države članice, a koji zahtijeva oporezivanje na odredištu kako bi se državama članicama omogućila određena fleksibilnost pri utvrđivanju stopa PDV-a.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Vijeće je uz potporu Europskog parlamenta (1) i Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (2) potvrdilo da sustav koji se temelji na podrijetlu nije ostvariv i pozvalo Komisiju da nastavi s temeljitim tehničkim radom te proširenim dijalogom s državama članicama kako bi detaljno ispitala različite mogućnosti za provedbu načela odredišta (3). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Vijeće je uz potporu Europskog parlamenta (1) i Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (2) potvrdilo da sustav koji se temelji na podrijetlu nije ostvariv i pozvalo Komisiju da nastavi s temeljitim tehničkim radom te proširenim dijalogom s državama članicama kako bi detaljno ispitala različite mogućnosti za provedbu načela odredišta (3).

| (2) | Vijeće je uz potporu Europskog parlamenta (1) i Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (2) potvrdilo da sustav koji se temelji na podrijetlu nije ostvariv i pozvalo Komisiju da nastavi s temeljitim tehničkim radom te proširenim dijalogom s državama članicama kako bi detaljno ispitala različite mogućnosti za provedbu načela odredišta (3)

  s ciljem da se zajamči da se isporuka robe iz jedne države članice u drugu oporezuje kao da je roba kupljena i isporučena u istoj državi članici
  .
  Stvaranje jedinstvenog europskog područja PDV-a ključno je za smanjenje troškova usklađivanja za poduzeća, osobito mala i srednja poduzeća koja posluju prekogranično, i rizika od prekograničnih prijevara povezanih s PDV-om te za pojednostavljenje postupaka povezanih s PDV-om. Konačnim sustavom PDV-a ojačat će se unutarnje tržište i stvoriti bolji poslovni uvjeti za prekograničnu trgovinu. U okviru njega trebale bi se uzeti u obzir promjene koje su nužne zbog tehnološkog razvoja i digitalizacije. Ovom Direktivom utvrđuju se tehničke mjere za provedbu tzv. kamena temeljaca, kako je Komisija utvrdila u svojem prijedlogu od 18. siječnja 2018.

   (3a)

  Stoga bi države članice trebale donijeti odluke o tim kamenima temeljcima kako bi brzo započele provedbu ove Direktive. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je uz potporu Europskog parlamenta (1) i Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (2) potvrdilo da sustav koji se temelji na podrijetlu nije ostvariv i pozvalo Komisiju da nastavi s temeljitim tehničkim radom te proširenim dijalogom s državama članicama kako bi detaljno ispitala različite mogućnosti za provedbu načela odredišta (3)

  s ciljem da se zajamči da se isporuka robe iz jedne države članice u drugu oporezuje kao da je roba kupljena i isporučena u istoj državi članici
  .
  Stvaranje jedinstvenog europskog područja PDV-a ključno je za smanjenje troškova usklađivanja za poduzeća, osobito mala i srednja poduzeća koja posluju prekogranično, i rizika od prekograničnih prijevara povezanih s PDV-om te za pojednostavljenje postupaka povezanih s PDV-om. Konačnim sustavom PDV-a ojačat će se unutarnje tržište i stvoriti bolji poslovni uvjeti za prekograničnu trgovinu. U okviru njega trebale bi se uzeti u obzir promjene koje su nužne zbog tehnološkog razvoja i digitalizacije. Ovom Direktivom utvrđuju se tehničke mjere za provedbu tzv. kamena temeljaca, kako je Komisija utvrdila u svojem prijedlogu od 18. siječnja 2018.

   (3a)

  Stoga bi države članice trebale donijeti odluke o tim kamenima temeljcima kako bi brzo započele provedbu ove Direktive.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Komisija u svojem akcijskom planu o PDV-u (1) utvrđuje izmjene sustava PDV-a koje bi bile potrebne da se oporezivanjem prekograničnih isporuka
  taj
  sustav razvije za trgovinu unutar Unije
  koji se temelji na odredištu
  . Vijeće je kasnije ponovno potvrdilo zaključke iz tog akcijskog plana i navelo, među ostalim, da bi prema njegovu stajalištu načelo oporezivanja na mjestu podrijetla, kako je predviđeno za konačni sustav PDV-a, trebalo zamijeniti načelom oporezivanja u državi članici odredišta (2). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Komisija u svojem akcijskom planu o PDV-u (1) utvrđuje izmjene sustava PDV-a koje bi bile potrebne da se oporezivanjem prekograničnih isporuka
  taj
  sustav razvije za trgovinu unutar Unije
  koji se temelji na odredištu
  . Vijeće je kasnije ponovno potvrdilo zaključke iz tog akcijskog plana i navelo, među ostalim, da bi prema njegovu stajalištu načelo oporezivanja na mjestu podrijetla, kako je predviđeno za konačni sustav PDV-a, trebalo zamijeniti načelom oporezivanja u državi članici odredišta (2).

| (3) | Komisija u svojem akcijskom planu o PDV-u (1) utvrđuje izmjene sustava PDV-a koje bi bile potrebne da se oporezivanjem prekograničnih isporuka
  takav
  sustav
  temeljen na odredištu
  razvije za trgovinu unutar Unije. Vijeće je kasnije ponovno potvrdilo zaključke iz tog akcijskog plana i navelo, među ostalim, da bi prema njegovu stajalištu načelo oporezivanja na mjestu podrijetla, kako je predviđeno za konačni sustav PDV-a, trebalo zamijeniti načelom oporezivanja u državi članici odredišta (2).
  Ta promjena trebala bi doprinijeti smanjenju prekograničnih prijevara povezanih s PDV-om za otprilike 50 milijardi EUR godišnje. |
| --- | --- |

(3)

Komisija u svojem akcijskom planu o PDV-u (1) utvrđuje izmjene sustava PDV-a koje bi bile potrebne da se oporezivanjem prekograničnih isporuka
  takav
  sustav
  temeljen na odredištu
  razvije za trgovinu unutar Unije. Vijeće je kasnije ponovno potvrdilo zaključke iz tog akcijskog plana i navelo, među ostalim, da bi prema njegovu stajalištu načelo oporezivanja na mjestu podrijetla, kako je predviđeno za konačni sustav PDV-a, trebalo zamijeniti načelom oporezivanja u državi članici odredišta (2).
  Ta promjena trebala bi doprinijeti smanjenju prekograničnih prijevara povezanih s PDV-om za otprilike 50 milijardi EUR godišnje.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4 a) | Kako bi se zajamčila učinkovita suradnja među državama članicama, Komisija bi trebala jamčiti transparentnost sustava, osobito godišnjom obveznom objavom prijevara počinjenih u svakoj državi članici. Transparentnost je važna i za razumijevanje razmjera prijevara, osvješćivanje opće javnosti i vršenje pritiska na države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4 a)

Kako bi se zajamčila učinkovita suradnja među državama članicama, Komisija bi trebala jamčiti transparentnost sustava, osobito godišnjom obveznom objavom prijevara počinjenih u svakoj državi članici. Transparentnost je važna i za razumijevanje razmjera prijevara, osvješćivanje opće javnosti i vršenje pritiska na države članice.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5 a) | Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti stajalištima Europskog parlamenta zauzetima u zakonodavnim rezolucijama od 3. listopada 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu usklađivanja i pojednostavnjenja određenih pravila sustava poreza na dodanu vrijednost i uvođenja konačnog sustava za oporezivanje trgovine među državama članicama (COM(2017)0569 – C8-0363/2017 – 2017/0251(CNS)) i o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu stopa poreza na dodanu vrijednost (COM(2018)0020 – C8-0023/2018 – 2018/0005(CNS)) te u Zakonodavnoj rezoluciji od 3. srpnja 2018. o izmijenjenom Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) br. 904/2010 o administrativnoj suradnji i suzbijanju prijevare u području poreza na dodanu vrijednost (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS)). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5 a)

Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti stajalištima Europskog parlamenta zauzetima u zakonodavnim rezolucijama od 3. listopada 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu usklađivanja i pojednostavnjenja određenih pravila sustava poreza na dodanu vrijednost i uvođenja konačnog sustava za oporezivanje trgovine među državama članicama (COM(2017)0569 – C8-0363/2017 – 2017/0251(CNS)) i o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu stopa poreza na dodanu vrijednost (COM(2018)0020 – C8-0023/2018 – 2018/0005(CNS)) te u Zakonodavnoj rezoluciji od 3. srpnja 2018. o izmijenjenom Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) br. 904/2010 o administrativnoj suradnji i suzbijanju prijevare u području poreza na dodanu vrijednost (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS)).

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Opće pravilo za isporuke robe, uključujući isporuke robe unutar Unije, i za isporuke usluga trebalo bi biti to da je dobavljač odgovoran za plaćanje PDV-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Opće pravilo za isporuke robe, uključujući isporuke robe unutar Unije, i za isporuke usluga trebalo bi biti to da je dobavljač odgovoran za plaćanje PDV-a.

| (13) | Opće pravilo za isporuke robe, uključujući isporuke robe unutar Unije, i za isporuke usluga trebalo bi biti to da je dobavljač odgovoran za plaćanje PDV-a.
  Ta nova načela omogućit će državama članicama da se lakše bore protiv prijevara povezanih s PDV-om, posebice prijevara s „nepostojećim trgovcem unutar Zajednice” koje se procjenjuju na iznos od barem 50 milijardi EUR godišnje. |
| --- | --- |

(13)

Opće pravilo za isporuke robe, uključujući isporuke robe unutar Unije, i za isporuke usluga trebalo bi biti to da je dobavljač odgovoran za plaćanje PDV-a.
  Ta nova načela omogućit će državama članicama da se lakše bore protiv prijevara povezanih s PDV-om, posebice prijevara s „nepostojećim trgovcem unutar Zajednice” koje se procjenjuju na iznos od barem 50 milijardi EUR godišnje.

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14 a) | Moraju se uspostaviti strogi kriteriji koji će se na usklađen način primjenjivati u svim državama članicama kako bi se odredilo koja poduzeća mogu imati koristi od statusa ovjerenog poreznog obveznika te se trebaju uvesti zajednička pravila i odredbe koji će rezultirati određenim novčanim kaznama i globama za one koji ih se ne pridržavaju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14 a)

Moraju se uspostaviti strogi kriteriji koji će se na usklađen način primjenjivati u svim državama članicama kako bi se odredilo koja poduzeća mogu imati koristi od statusa ovjerenog poreznog obveznika te se trebaju uvesti zajednička pravila i odredbe koji će rezultirati određenim novčanim kaznama i globama za one koji ih se ne pridržavaju.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14 b) | Komisija bi trebala biti odgovorna za predstavljanje daljnjih smjernica i trebala bi provjeravati primjenjuju li države članice te usklađene kriterije diljem Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14 b)

Komisija bi trebala biti odgovorna za predstavljanje daljnjih smjernica i trebala bi provjeravati primjenjuju li države članice te usklađene kriterije diljem Unije.

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Trebalo bi revidirati pravila o privremenoj primjeni mehanizma prijenosa porezne obveze za pokretnu robu kako bi se osigurala njihova dosljednost s uvođenjem novih pravila o osobi koja je odgovorna za plaćanje PDV-a za isporuke robe unutar Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Trebalo bi revidirati pravila o privremenoj primjeni mehanizma prijenosa porezne obveze za pokretnu robu kako bi se osigurala njihova dosljednost s uvođenjem novih pravila o osobi koja je odgovorna za plaćanje PDV-a za isporuke robe unutar Unije.

| (15) | Trebalo bi revidirati pravila o privremenoj primjeni mehanizma prijenosa porezne obveze za pokretnu robu kako bi se osigurala njihova dosljednost s uvođenjem novih pravila o osobi koja je odgovorna za plaćanje PDV-a za isporuke robe unutar Unije.
  Provedbom ove Direktive mogla bi postati nepotrebna privremena primjena mehanizma prijenosa porezne obveze. Stoga bi Komisija trebala pravodobno analizirati potrebu za stavljanjem izvan snage prijedloga privremene primjene mehanizma prijenosa porezne obveze. |
| --- | --- |

(15)

Trebalo bi revidirati pravila o privremenoj primjeni mehanizma prijenosa porezne obveze za pokretnu robu kako bi se osigurala njihova dosljednost s uvođenjem novih pravila o osobi koja je odgovorna za plaćanje PDV-a za isporuke robe unutar Unije.
  Provedbom ove Direktive mogla bi postati nepotrebna privremena primjena mehanizma prijenosa porezne obveze. Stoga bi Komisija trebala pravodobno analizirati potrebu za stavljanjem izvan snage prijedloga privremene primjene mehanizma prijenosa porezne obveze.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Kako bi se osigurala dosljednost u obvezama prijave PDV-a za velika poduzeća, učestalost podnošenja prijava PDV-a u skladu s ovom posebnom odredbom trebalo bi revidirati dodavanjem obveze da porezni obveznici koji primjenjuju odredbu moraju podnositi mjesečne prijave PDV-a na temelju odredbe ako je njihov godišnji promet u Uniji veći od 2 500 000  EUR. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Kako bi se osigurala dosljednost u obvezama prijave PDV-a za velika poduzeća, učestalost podnošenja prijava PDV-a u skladu s ovom posebnom odredbom trebalo bi revidirati dodavanjem obveze da porezni obveznici koji primjenjuju odredbu moraju podnositi mjesečne prijave PDV-a na temelju odredbe ako je njihov godišnji promet u Uniji veći od 2 500 000  EUR.

| (23) | Kako bi se osigurala dosljednost u obvezama prijave PDV-a za velika poduzeća, učestalost podnošenja prijava PDV-a u skladu s ovom posebnom odredbom trebalo bi revidirati dodavanjem obveze da porezni obveznici koji primjenjuju odredbu moraju podnositi mjesečne prijave PDV-a na temelju odredbe ako je njihov godišnji promet
  PDV-a
  u Uniji veći od 2 500 000  EUR. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se osigurala dosljednost u obvezama prijave PDV-a za velika poduzeća, učestalost podnošenja prijava PDV-a u skladu s ovom posebnom odredbom trebalo bi revidirati dodavanjem obveze da porezni obveznici koji primjenjuju odredbu moraju podnositi mjesečne prijave PDV-a na temelju odredbe ako je njihov godišnji promet
  PDV-a
  u Uniji veći od 2 500 000  EUR.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 25.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25 a) | Visoka razina neusklađenosti ne stvara samo gospodarske gubitke poreznim obveznicima koji poštuju propise nego ugrožava koheziju i usklađenost fiskalnog sustava te stvara opći dojam nepravednosti zbog narušenosti tržišnog natjecanja. Učinkovit i razumljiv sustav ključan je za stvaranje javnih prihoda te za osjećaj vlasništva građana i poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25 a)

Visoka razina neusklađenosti ne stvara samo gospodarske gubitke poreznim obveznicima koji poštuju propise nego ugrožava koheziju i usklađenost fiskalnog sustava te stvara opći dojam nepravednosti zbog narušenosti tržišnog natjecanja. Učinkovit i razumljiv sustav ključan je za stvaranje javnih prihoda te za osjećaj vlasništva građana i poduzeća.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 26.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26 a) | Statistički podaci pokazuju da prevaranti iskorištavaju slabost sustava i prate razvoj gospodarstva, kao i dinamičan rast potražnje za određenim isporukama. Stoga je potrebno uspostaviti dovoljno dinamičan sustav za suočavanje sa štetnim praksama i smanjenje broja namjerne neusklađenosti (prijevara) i nenamjerne neusklađenosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26 a)

Statistički podaci pokazuju da prevaranti iskorištavaju slabost sustava i prate razvoj gospodarstva, kao i dinamičan rast potražnje za određenim isporukama. Stoga je potrebno uspostaviti dovoljno dinamičan sustav za suočavanje sa štetnim praksama i smanjenje broja namjerne neusklađenosti (prijevara) i nenamjerne neusklađenosti.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 26.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26 b) | Komisija bi u suradnji s državama članicama trebala uspostaviti sveobuhvatan i javno dostupan internetski informacijski portal Unije o PDV-u za poduzeća, s posebnim naglaskom na potrebama malih i srednjih poduzeća koja prekogranično posluju unutar Zajednice, te kako bi se pojednostavila trgovina i povećala pravna sigurnost na jedinstvenom tržištu. Taj višejezični portal trebao bi omogućavati brz, ažuriran i točan pristup relevantnim informacijama o primjeni sustava PDV-a u raznim državama članicama i posebno o točnim stopama PDV-a za različitu robu i usluge u raznim državama članicama, kao i uvjetima za nultu stopu. Takav portal mogao bi pomoći i u rješavanju postojećih propusta u vezi s PDV-om. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26 b)

Komisija bi u suradnji s državama članicama trebala uspostaviti sveobuhvatan i javno dostupan internetski informacijski portal Unije o PDV-u za poduzeća, s posebnim naglaskom na potrebama malih i srednjih poduzeća koja prekogranično posluju unutar Zajednice, te kako bi se pojednostavila trgovina i povećala pravna sigurnost na jedinstvenom tržištu. Taj višejezični portal trebao bi omogućavati brz, ažuriran i točan pristup relevantnim informacijama o primjeni sustava PDV-a u raznim državama članicama i posebno o točnim stopama PDV-a za različitu robu i usluge u raznim državama članicama, kao i uvjetima za nultu stopu. Takav portal mogao bi pomoći i u rješavanju postojećih propusta u vezi s PDV-om.

Amandman 15

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 26.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26 c) | Jedinstveno kontaktno mjesto jezgra je novog sustava utemeljenog na oporezivanju na odredištu, bez kojeg bi se složenost sustava PDV-a i administrativno opterećenje znatno povećali. Kako bi se osigurala interoperabilnost, lakoća korištenja i sigurnost od prijevara u budućnosti, jedinstveno kontaktno mjesto za poduzeća trebalo bi funkcionirati s pomoću usklađenog prekograničnog IT sustava koji se temelji na zajedničkim standardima i omogućuje automatsko dohvaćanje i unošenje podataka, primjerice korištenjem ujednačenih standardnih obrazaca. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26 c)

Jedinstveno kontaktno mjesto jezgra je novog sustava utemeljenog na oporezivanju na odredištu, bez kojeg bi se složenost sustava PDV-a i administrativno opterećenje znatno povećali. Kako bi se osigurala interoperabilnost, lakoća korištenja i sigurnost od prijevara u budućnosti, jedinstveno kontaktno mjesto za poduzeća trebalo bi funkcionirati s pomoću usklađenog prekograničnog IT sustava koji se temelji na zajedničkim standardima i omogućuje automatsko dohvaćanje i unošenje podataka, primjerice korištenjem ujednačenih standardnih obrazaca.

Amandman 16

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Zbog uvođenja isporuke robe unutar Unije kao novog
  koncepta
  primjereno je zamijeniti
  pojam
  „Zajednica”
  pojmom
  „Unija” kako bi se osigurala ažurirana i dosljedna uporaba izraza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Zbog uvođenja isporuke robe unutar Unije kao novog
  koncepta
  primjereno je zamijeniti
  pojam
  „Zajednica”
  pojmom
  „Unija” kako bi se osigurala ažurirana i dosljedna uporaba izraza.

| (28) | Zbog uvođenja isporuke robe unutar Unije kao novog
  pojma
  primjereno je
  u cijeloj Direktivi
  zamijeniti
  izraz
  „Zajednica”
  izrazom
  „Unija” kako bi se osigurala ažurirana i dosljedna uporaba izraza. |
| --- | --- |

(28)

Zbog uvođenja isporuke robe unutar Unije kao novog
  pojma
  primjereno je
  u cijeloj Direktivi
  zamijeniti
  izraz
  „Zajednica”
  izrazom
  „Unija” kako bi se osigurala ažurirana i dosljedna uporaba izraza.

Amandman 17

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 30.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (30 a) | Zakonodavne mjere za reformu sustava PDV-a, borbu protiv prijevara povezanih s PDV-om i smanjenje gubitaka prihoda od PDV-a mogu se ostvariti samo ako porezne uprave država članica uže surađuju u duhu uzajamnog povjerenja i ako razmjenjuju relevantne informacije kako bi mogle izvršavati svoje zadaće. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30 a)

Zakonodavne mjere za reformu sustava PDV-a, borbu protiv prijevara povezanih s PDV-om i smanjenje gubitaka prihoda od PDV-a mogu se ostvariti samo ako porezne uprave država članica uže surađuju u duhu uzajamnog povjerenja i ako razmjenjuju relevantne informacije kako bi mogle izvršavati svoje zadaće.

Amandman 18

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 8.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4 a) | članak 8. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Izmjena

(4 a)

„Članak 8.

„Članak 8.

Ako Komisija smatra da odredbe utvrđene u člancima 6. i 7. više nemaju opravdanja, posebno u smislu lojalne konkurencije ili vlastitih sredstava, ona Vijeću upućuje primjerene prijedloge.”

Ako Komisija smatra da odredbe utvrđene u člancima 6. i 7. više nemaju opravdanja, posebno u smislu lojalne konkurencije ili vlastitih sredstava, ona
  Europskom parlamentu i
  Vijeću upućuje primjerene prijedloge.”

Amandman 19

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 13.a – stavak 1. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako je podnositelj zahtjeva porezni obveznik kojemu je dodijeljen status ovlaštenog gospodarskog subjekta u carinske svrhe, smatra se da su kriteriji iz stavka 2. ispunjeni. | Ako je podnositelj zahtjeva porezni obveznik kojemu je dodijeljen status ovlaštenog gospodarskog subjekta u carinske svrhe, smatra se da su kriteriji iz stavka 2. ispunjeni
  za potrebe ove Direktive
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ako je podnositelj zahtjeva porezni obveznik kojemu je dodijeljen status ovlaštenog gospodarskog subjekta u carinske svrhe, smatra se da su kriteriji iz stavka 2. ispunjeni.

Ako je podnositelj zahtjeva porezni obveznik kojemu je dodijeljen status ovlaštenog gospodarskog subjekta u carinske svrhe, smatra se da su kriteriji iz stavka 2. ispunjeni
  za potrebe ove Direktive
  .

Amandman 20

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 13.a – stavak 2. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (a a) | nepostojanje evidencije o teškim kaznenim djelima povezanima s gospodarskom aktivnošću podnositelja zahtjeva uključujući, ali ne isključivo:










  i. | pranje novca; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a a)

nepostojanje evidencije o teškim kaznenim djelima povezanima s gospodarskom aktivnošću podnositelja zahtjeva uključujući, ali ne isključivo:

i.

pranje novca;

| ii. | utaju poreza i poreznu prijevaru; |
| --- | --- |

ii.

utaju poreza i poreznu prijevaru;

| iii. | zlouporabu fondova i programa Unije; |
| --- | --- |

iii.

zlouporabu fondova i programa Unije;

| iv. | prijevaru u vezi sa stečajem ili nesolventnošću; |
| --- | --- |

iv.

prijevaru u vezi sa stečajem ili nesolventnošću;

| v. | prijevaru u vezi s osiguranjem ili drugu financijsku prijevaru; |
| --- | --- |

v.

prijevaru u vezi s osiguranjem ili drugu financijsku prijevaru;

| vi. | mito i/ili korupciju; |
| --- | --- |

vi.

mito i/ili korupciju;

| vii. | kiberkriminalitet; |
| --- | --- |

vii.

kiberkriminalitet;

| viii. | sudjelovanje u kriminalnoj organizaciji; |
| --- | --- |

viii.

sudjelovanje u kriminalnoj organizaciji;

| ix. | kaznena djela u području prava tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

ix.

kaznena djela u području prava tržišnog natjecanja;

| x. | izravnu ili neizravnu uključenost u terorističke aktivnosti; |
| --- | --- |

x.

izravnu ili neizravnu uključenost u terorističke aktivnosti;

Amandman 21

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 13.a – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | podnositelj zahtjeva mora dokazati financijsku solventnost koja se smatra dokazanom ako podnositelj zahtjeva ima dobro financijsko stanje koje mu omogućuje ispunjavanje obveza uzimajući u obzir karakteristike predmetne poslovne aktivnosti ili ako predoči jamstva osiguravateljskih ili drugih financijskih institucija ili drugih gospodarski pouzdanih trećih osoba. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

podnositelj zahtjeva mora dokazati financijsku solventnost koja se smatra dokazanom ako podnositelj zahtjeva ima dobro financijsko stanje koje mu omogućuje ispunjavanje obveza uzimajući u obzir karakteristike predmetne poslovne aktivnosti ili ako predoči jamstva osiguravateljskih ili drugih financijskih institucija ili drugih gospodarski pouzdanih trećih osoba.

| (c) | podnositelj zahtjeva mora dokazati financijsku solventnost
  tijekom posljednje tri godine,
  koja se smatra dokazanom ako podnositelj zahtjeva ima dobro financijsko stanje koje mu omogućuje ispunjavanje obveza uzimajući u obzir karakteristike predmetne poslovne aktivnosti ili ako predoči jamstva osiguravateljskih ili drugih financijskih institucija ili drugih gospodarski pouzdanih trećih osoba.
  Podnositelj zahtjeva mora biti vlasnik bankovnog računa u financijskoj instituciji s poslovnim nastanom u Uniji. |
| --- | --- |

(c)

podnositelj zahtjeva mora dokazati financijsku solventnost
  tijekom posljednje tri godine,
  koja se smatra dokazanom ako podnositelj zahtjeva ima dobro financijsko stanje koje mu omogućuje ispunjavanje obveza uzimajući u obzir karakteristike predmetne poslovne aktivnosti ili ako predoči jamstva osiguravateljskih ili drugih financijskih institucija ili drugih gospodarski pouzdanih trećih osoba.
  Podnositelj zahtjeva mora biti vlasnik bankovnog računa u financijskoj instituciji s poslovnim nastanom u Uniji.

Amandman 22

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 13.a – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Kako bi se osiguralo usklađeno tumačenje pri odobravanju statusa ovjerenog poreznog obveznika, Komisija provedbenim aktom donosi dodatne smjernice za države članice za evaluaciju tih kriterija koji vrijede diljem Unije. Prvi provedbeni akt donosi se najkasnije jedan mjesec nakon stupanja na snagu ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2 a.
     
  Kako bi se osiguralo usklađeno tumačenje pri odobravanju statusa ovjerenog poreznog obveznika, Komisija provedbenim aktom donosi dodatne smjernice za države članice za evaluaciju tih kriterija koji vrijede diljem Unije. Prvi provedbeni akt donosi se najkasnije jedan mjesec nakon stupanja na snagu ove Direktive.

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 13.a – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Komisija mora uvesti prilagođeni postupak za mala i srednja poduzeća kako bi potaknula prijavljivanje za status ovjerenog poreznog obveznika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3 a.
     
  Komisija mora uvesti prilagođeni postupak za mala i srednja poduzeća kako bi potaknula prijavljivanje za status ovjerenog poreznog obveznika.

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 13.a – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Porezni obveznik koji podnosi zahtjev za status ovjerenog poreznog obveznika dostavlja sve informacije koje zahtijevaju porezna tijela, a koje su im potrebne za donošenje odluke. | Porezni obveznik koji podnosi zahtjev za status ovjerenog poreznog obveznika dostavlja sve
  relevantne
  informacije koje zahtijevaju porezna tijela, a koje su im potrebne za donošenje odluke.
  Porezna tijela bez odgode obrađuju zahtjev i trebala bi u pogledu dostave informacija podlijegati usklađenim kriterijima diljem država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Porezni obveznik koji podnosi zahtjev za status ovjerenog poreznog obveznika dostavlja sve informacije koje zahtijevaju porezna tijela, a koje su im potrebne za donošenje odluke.

Porezni obveznik koji podnosi zahtjev za status ovjerenog poreznog obveznika dostavlja sve
  relevantne
  informacije koje zahtijevaju porezna tijela, a koje su im potrebne za donošenje odluke.
  Porezna tijela bez odgode obrađuju zahtjev i trebala bi u pogledu dostave informacija podlijegati usklađenim kriterijima diljem država članica.

relevantne

Porezna tijela bez odgode obrađuju zahtjev i trebala bi u pogledu dostave informacija podlijegati usklađenim kriterijima diljem država članica.

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 13.a – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Kada se odobri status ovjerenog poreznog obveznika, informacija o tome mora biti dostupna u sustavu za razmjenu informacija o PDV-u. Promjene tog statusa bez odgode se ažuriraju u sustavu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4 a.
     
  Kada se odobri status ovjerenog poreznog obveznika, informacija o tome mora biti dostupna u sustavu za razmjenu informacija o PDV-u. Promjene tog statusa bez odgode se ažuriraju u sustavu.

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 13.a – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Ako je zahtjev odbijen, porezna tijela priopćuju obrazloženje za odbijanje podnositelju zahtjeva zajedno s odlukom. Države članice osiguravaju da podnositelj zahtjeva ima pravo žalbe na odluku o odbijanju zahtjeva. | 5.   Ako je zahtjev odbijen, porezna tijela
  bez odgode
  priopćuju obrazloženje za odbijanje podnositelju zahtjeva zajedno s odlukom
  u kojoj se jasno navode razlozi odbijanja
  . Države članice osiguravaju da podnositelj zahtjeva
  u razumnom roku
  ima pravo žalbe na odluku o odbijanju zahtjeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Ako je zahtjev odbijen, porezna tijela priopćuju obrazloženje za odbijanje podnositelju zahtjeva zajedno s odlukom. Države članice osiguravaju da podnositelj zahtjeva ima pravo žalbe na odluku o odbijanju zahtjeva.

5.   Ako je zahtjev odbijen, porezna tijela
  bez odgode
  priopćuju obrazloženje za odbijanje podnositelju zahtjeva zajedno s odlukom
  u kojoj se jasno navode razlozi odbijanja
  . Države članice osiguravaju da podnositelj zahtjeva
  u razumnom roku
  ima pravo žalbe na odluku o odbijanju zahtjeva.

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 13.a – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Ako je zahtjev odbijen, odluka se zajedno s razlozima odbijanja priopćuje poreznim tijelima drugih država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5 a.
     
  Ako je zahtjev odbijen, odluka se zajedno s razlozima odbijanja priopćuje poreznim tijelima drugih država članica.

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 13.a – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Porezni obveznik kojem je odobren status ovjerenog poreznog obveznika
  bez odgode
  obavješćuje porezna tijela o svim čimbenicima koji nastanu nakon što je odluka donesena, a koji mogu utjecati na zadržavanje tog statusa. Porezna tijela oduzimaju taj porezni status ako kriteriji utvrđeni u 
  stavku 2
  . više nisu ispunjeni. | 6.   Porezni obveznik kojem je odobren status ovjerenog poreznog obveznika
  u roku od jednog mjeseca
  obavješćuje porezna tijela o svim čimbenicima koji nastanu nakon što je odluka donesena, a koji mogu utjecati na zadržavanje tog statusa. Porezna tijela oduzimaju taj porezni status ako kriteriji utvrđeni u 
  stavku 2
  . više nisu ispunjeni.
  Porezna tijela država članica koja su odobrila status ovjerenog poreznog obveznika preispituju tu odluku barem svake dvije godine kako bi se osiguralo da su uvjeti i dalje ispunjeni. Ako porezni obveznik nije obavijestio porezna tijela o nekom čimbeniku koji bi mogao utjecati na status ovjerenog poreznog obveznika, kao što je navedeno u provedbenom aktu, ili ako ga je namjerno prikrio, podliježe razmjernim, učinkovitim i odvraćajućim sankcijama, uključujući gubitak statusa ovjerenog poreznog obveznika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Porezni obveznik kojem je odobren status ovjerenog poreznog obveznika
  bez odgode
  obavješćuje porezna tijela o svim čimbenicima koji nastanu nakon što je odluka donesena, a koji mogu utjecati na zadržavanje tog statusa. Porezna tijela oduzimaju taj porezni status ako kriteriji utvrđeni u 
  stavku 2
  . više nisu ispunjeni.

6.   Porezni obveznik kojem je odobren status ovjerenog poreznog obveznika
  u roku od jednog mjeseca
  obavješćuje porezna tijela o svim čimbenicima koji nastanu nakon što je odluka donesena, a koji mogu utjecati na zadržavanje tog statusa. Porezna tijela oduzimaju taj porezni status ako kriteriji utvrđeni u 
  stavku 2
  . više nisu ispunjeni.
  Porezna tijela država članica koja su odobrila status ovjerenog poreznog obveznika preispituju tu odluku barem svake dvije godine kako bi se osiguralo da su uvjeti i dalje ispunjeni. Ako porezni obveznik nije obavijestio porezna tijela o nekom čimbeniku koji bi mogao utjecati na status ovjerenog poreznog obveznika, kao što je navedeno u provedbenom aktu, ili ako ga je namjerno prikrio, podliježe razmjernim, učinkovitim i odvraćajućim sankcijama, uključujući gubitak statusa ovjerenog poreznog obveznika.

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 13.a – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  Porezni obveznik kojem je odbijen status ovjerenog poreznog obveznika ili koji je na svoju inicijativu obavijestio porezno tijelo da više ne ispunjava kriterije utvrđene u stavku 2. može ponovno podnijeti zahtjev za odobravanje statusa ovjerenog poreznog obveznika najranije šest mjeseci nakon datuma odbijanja ili oduzimanja tog statusa ako ispunjava sve relevantne kriterije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6 a.
     
  Porezni obveznik kojem je odbijen status ovjerenog poreznog obveznika ili koji je na svoju inicijativu obavijestio porezno tijelo da više ne ispunjava kriterije utvrđene u stavku 2. može ponovno podnijeti zahtjev za odobravanje statusa ovjerenog poreznog obveznika najranije šest mjeseci nakon datuma odbijanja ili oduzimanja tog statusa ako ispunjava sve relevantne kriterije.

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 13.a – stavak 6.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6 b.
     
  Komisija donosi odgovarajuće smjernice radi osiguranja jedinstvenih standarda za praćenje stalnog ispunjavanja uvjeta za status ovjerenog poreznog obveznika i ukidanje poreznog statusa unutar države članice i među državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6 b.
     
  Komisija donosi odgovarajuće smjernice radi osiguranja jedinstvenih standarda za praćenje stalnog ispunjavanja uvjeta za status ovjerenog poreznog obveznika i ukidanje poreznog statusa unutar države članice i među državama članicama.

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 13.a – stavak 6.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6 c.
     
  Ako je podnositelju zahtjeva u posljednje tri godine odbijen status ovlaštenog gospodarskog subjekta u skladu s Carinskim zakonikom Unije, ne dodjeljuje mu se status ovjerenog poreznog obveznika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6 c.
     
  Ako je podnositelju zahtjeva u posljednje tri godine odbijen status ovlaštenog gospodarskog subjekta u skladu s Carinskim zakonikom Unije, ne dodjeljuje mu se status ovjerenog poreznog obveznika.

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 13.a – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Porezna tijela svih država članica priznaju status ovjerenog poreznog obveznika odobren u jednoj državi članici. | 7.   Porezna tijela svih država članica priznaju status ovjerenog poreznog obveznika odobren u jednoj državi članici.
  Nacionalni mehanizmi i dalje će se primjenjivati na unutarnje sporove u vezi s PDV-om između predmetnog poreznog obveznika i nacionalnog poreznog tijela; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Porezna tijela svih država članica priznaju status ovjerenog poreznog obveznika odobren u jednoj državi članici.

7.   Porezna tijela svih država članica priznaju status ovjerenog poreznog obveznika odobren u jednoj državi članici.
  Nacionalni mehanizmi i dalje će se primjenjivati na unutarnje sporove u vezi s PDV-om između predmetnog poreznog obveznika i nacionalnog poreznog tijela;

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 56.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 56.a (nova)

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 145. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (56 a) | u članku 145. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(56 a)

(56 a)

u članku 145. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Komisija će, prema potrebi, što je prije moguće, predstaviti Vijeću prijedloge za određivanje granica opsega izuzeća iz članaka 143. i 144. i utvrditi detaljna pravila za njihovu provedbu.”

„1.   Komisija će, prema potrebi, što je prije moguće, predstaviti
  Europskom parlamentu i
  Vijeću prijedloge za određivanje granica opsega izuzeća iz članaka 143. i 144. i utvrditi detaljna pravila za njihovu provedbu.”

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 59.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 59.a (nova)

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 150. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (59 a) | u članku 150. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(59 a)

(59 a)

u članku 150. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Komisija će, prema potrebi, što je prije moguće, predstaviti Vijeću prijedloge za određivanje granica opsega izuzeća iz članka 148. i definiranje detaljnih pravila za njihovu provedbu.”

„1.   Komisija će, prema potrebi, što je prije moguće, predstaviti
  Europskom parlamentu i
  Vijeću prijedloge za određivanje granica opsega izuzeća iz članka 148. i definiranje detaljnih pravila za njihovu provedbu.”

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 68.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 68.a (nova)

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 166.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (68 a) | članak 166. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(68 a)

(68 a)

članak 166. zamjenjuje se sljedećim:

Članak 166.

Članak 166.

„Komisija će, prema potrebi, što je prije moguće, predstaviti Vijeću prijedloge koji se odnose na zajedničke aranžmane za primjenu PDV-a na transakcije iz odjeljaka 1. i 2.”

„Komisija će, prema potrebi, što je prije moguće, predstaviti
  Europskom parlamentu i
  Vijeću prijedloge koji se odnose na zajedničke aranžmane za primjenu PDV-a na transakcije iz odjeljaka 1. i 2.”

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 123.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 123.a (nova)

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 293. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (123 a) | u članku 293. uvodni dio stavka 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(123 a)

(123 a)

u članku 293. uvodni dio stavka 1. zamjenjuje se sljedećim:

„Svake četiri godine, počevši od donošenja ove Direktive, Komisija mora na temelju informacija dobivenih od država članica dostaviti Vijeću izvješće o primjeni ovog poglavlja zajedno s prijedlozima vezanim uz sljedeća pitanja, ako je to potrebno i uzimajući u obzir potrebu za osiguranjem dugoročne konvergencije nacionalnih propisa:”

„Svake četiri godine, počevši od donošenja ove Direktive, Komisija mora na temelju informacija dobivenih od država članica dostaviti
  Europskom parlamentu i
  Vijeću izvješće o primjeni ovog poglavlja zajedno s prijedlozima vezanim uz sljedeća pitanja, ako je to potrebno i uzimajući u obzir potrebu za osiguranjem dugoročne konvergencije nacionalnih propisa:”

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 166.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 166.a (nova)

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 395. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (166 a) | u članku 395. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(166 a)

(166 a)

u članku 395. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Komisija je dužna dostaviti Vijeću odgovarajući prijedlog ili, ako se protivi zahtijevanom odstupanju, priopćenje u kojem navodi svoje primjedbe, u roku od tri mjeseca od dostavljanja obavijesti iz drugog podstavka stavka 2.”

„3.   Komisija je dužna dostaviti
  Europskom parlamentu i
  Vijeću odgovarajući prijedlog ili, ako se protivi zahtijevanom odstupanju, priopćenje u kojem navodi svoje primjedbe, u roku od tri mjeseca od dostavljanja obavijesti iz drugog podstavka stavka 2.”

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 166.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 166.b (nova)

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 396. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (166 b) | u članku 396. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(166 b)

(166 b)

u članku 396. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Komisija je dužna dostaviti Vijeću odgovarajući prijedlog ili, ako se protivi zahtijevanom odstupanju, priopćenje u kojem navodi svoje primjedbe, u roku od tri mjeseca od dostavljanja obavijesti iz drugog podstavka stavka 2.”

„3.   Komisija je dužna dostaviti
  Europskom parlamentu i
  Vijeću odgovarajući prijedlog ili, ako se protivi zahtijevanom odstupanju, priopćenje u kojem navodi svoje primjedbe, u roku od tri mjeseca od dostavljanja obavijesti iz drugog podstavka stavka 2.”

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 169.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 169.a (nova)

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 404.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (169 a) | nakon članka 404. umeće se sljedeći novi članak 404.a: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(169 a)

(169 a)

nakon članka 404. umeće se sljedeći novi članak 404.a:

„Članak 404.a

U roku od četiri godine od donošenja Direktive Vijeća (EU) .../...

   (*1)
   (+)

  , Komisija na temelju informacija dobivenih od država članica Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o provedbi i primjeni novih odredbi ove Direktive zajedno s prijedlozima, ako je to potrebno [i uzimajući u obzir potrebu za stvaranjem dugoročne konvergencije nacionalnih propisa].”

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 169.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 169.b (nova)

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 404.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (169 b) | nakon članka 404. umeće se sljedeći novi članak 404.a: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(169 b)

(169 b)

nakon članka 404. umeće se sljedeći novi članak 404.a:

„Članak 404.b

U roku od dvije godine od donošenja Direktive Vijeća (EU) .../...

   (*2)
   (+)

  , Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o učinkovitosti razmjene relevantnih informacija među poreznim upravama država članica s obzirom na važnost međusobnog povjerenja za uspjeh konačnog sustava PDV-a.”

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 173.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 173.a (nova)

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 411.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (173 a) | umeće se sljedeći novi članak 411.a: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(173 a)

(173 a)

umeće se sljedeći novi članak 411.a:

„Članak 411.a

Do 1. lipnja 2020. Komisija u suradnji s državama članicama uspostavlja opsežan, višejezičan i javno dostupan internetski informacijski portal Unije o PDV-u na kojem poduzeća i potrošači mogu brzo i učinkovito dobiti točne informacije o stopama PDV-a, uključujući informacije o tome na koje se robe i usluge primjenjuju smanjene stope ili izuzeća, i dobiti sve relevantne informacije o primjeni konačnih sustava PDV-a u različitim državama članicama.

Kao nadopuna Portalu uspostavlja se automatizirani mehanizam obavješćivanja. Tim mehanizmom osigurava se automatsko obavješćivanje poreznih obveznika o promjenama i ažuriranju stopa PDV-a u državama članicama. Takve automatske obavijesti šalju se prije nego što se promjena počne primjenjivati, a najkasnije pet dana nakon donošenja odluke.”

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1.a (novi)

Članak 1.a (novi)

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 34. i članak 49.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 1.a |
| | Izmjena Uredbe (EU) br. 904/2010 |
| | Uredba (EU) br. 904/2010 mijenja se kako slijedi: |
| | (1) | članak 34. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Članak 1.a

Članak 1.a

Izmjena Uredbe (EU) br. 904/2010

Izmjena Uredbe (EU) br. 904/2010

Uredba (EU) br. 904/2010 mijenja se kako slijedi:

Uredba (EU) br. 904/2010 mijenja se kako slijedi:

(1)

(1)

članak 34. zamjenjuje se sljedećim:

Članak 34.

| | „Članak 34. |
| --- | --- |

„Članak 34.

1.   
  Države članice sudjeluju u područjima rada Eurofisc-a po vlastitom izboru i
  mogu
  također odlučiti da prekinu svoje sudjelovanje u programu
  .

| | 1.   
  Komisija osigurava potrebnu tehničku i logističku potporu za Eurofisc. Komisija ima pristup informacijama navedenima u članku 1., koje se
  mogu
  razmjenjivati putem Eurofisca, u okolnostima predviđenima u članku 55
  .
  stavku 2. |
| --- | --- |

1.   
  Komisija osigurava potrebnu tehničku i logističku potporu za Eurofisc. Komisija ima pristup informacijama navedenima u članku 1., koje se
  mogu
  razmjenjivati putem Eurofisca, u okolnostima predviđenima u članku 55
  .
  stavku 2.

2.   Države članice
  nakon što pristanu sudjelovati u području
  rada
  Eurofisc-a
  aktivno sudjeluju u multilateralnoj razmjeni
  ciljanih
  informacija
  između sudjelujućih država članica
  .

| | 2.   Države članice
  sudjeluju u područjima
  rada
  Eurofisca i
  aktivno sudjeluju u multilateralnoj razmjeni informacija. |
| --- | --- |

2.   Države članice
  sudjeluju u područjima
  rada
  Eurofisca i
  aktivno sudjeluju u multilateralnoj razmjeni informacija.

3.   
  Razmijenjene
  informacije
  su povjerljive kako je predviđeno u članku 55
  .

| | 3.   
  Koordinatori za područje rada Eurofisca mogu na vlastitu inicijativu ili na zahtjev proslijediti relevantne
  informacije
  o najozbiljnijim prekograničnim kaznenim djelima povezanima s PDV-om Europolu i Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF)
  . |
| --- | --- |

3.   
  Koordinatori za područje rada Eurofisca mogu na vlastitu inicijativu ili na zahtjev proslijediti relevantne
  informacije
  o najozbiljnijim prekograničnim kaznenim djelima povezanima s PDV-om Europolu i Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF)
  .

| | 3a.
     
  Koordinatori za područje rada Eurofisca mogu zatražiti relevantne informacije od Europola i OLAF-a. Koordinatori za područje rada Eurofisca ostalim sudjelujućim službenicima za vezu za Eurofisc stavljaju na raspolaganje informacije primljene od Europola ili OLAF-a; te se informacije razmjenjuju elektronički.” |
| --- | --- |

3a.
     
  Koordinatori za područje rada Eurofisca mogu zatražiti relevantne informacije od Europola i OLAF-a. Koordinatori za područje rada Eurofisca ostalim sudjelujućim službenicima za vezu za Eurofisc stavljaju na raspolaganje informacije primljene od Europola ili OLAF-a; te se informacije razmjenjuju elektronički.”

| (2) | dodaje se sljedeći novi članak 49.a: |
| --- | --- |

(2)

(2)

dodaje se sljedeći novi članak 49.a:

| | „Članak 49.a




  Države članice i Komisija uspostavljaju zajednički sustav za prikupljanje statističkih podataka o prijevarama povezanim s PDV-om unutar Zajednice i nenamjernoj neusklađenosti te na godišnjoj osnovi objavljuju nacionalne procjene gubitaka PDV-a uzrokovanih tim prijevarama, kao i procjene za Uniju kao cjelinu. Komisija provedbenim aktima utvrđuje praktične aranžmane za takav statistički sustav. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 58. stavka 2.” |
| --- | --- |

„Članak 49.a

Države članice i Komisija uspostavljaju zajednički sustav za prikupljanje statističkih podataka o prijevarama povezanim s PDV-om unutar Zajednice i nenamjernoj neusklađenosti te na godišnjoj osnovi objavljuju nacionalne procjene gubitaka PDV-a uzrokovanih tim prijevarama, kao i procjene za Uniju kao cjelinu. Komisija provedbenim aktima utvrđuje praktične aranžmane za takav statistički sustav. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 58. stavka 2.”

---

(1)  Prva direktiva Vijeća 67/227/EEZ od 11. travnja 1967. o usklađivanju zakonodavstava država članica u vezi s porezima na promet (SL 71, 14.4.1967., str. 1301.).

1

(2)  Druga direktiva Vijeća 67/228/EEZ od 11. travnja 1967. o usklađivanju zakonodavstava država članica u vezi s porezima na promet – Struktura i postupci za primjenu zajedničkog sustava poreza na dodanu vrijednost (SL 71, 14.4.1967., str. 1303.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 347, 11.12.2006., str. 1.).

3

(1)  Prva direktiva Vijeća 67/227/EEZ od 11. travnja 1967. o usklađivanju zakonodavstava država članica u vezi s porezima na promet (SL 71, 14.4.1967., str. 1301.).

1

(2)  Druga direktiva Vijeća 67/228/EEZ od 11. travnja 1967. o usklađivanju zakonodavstava država članica u vezi s porezima na promet – Struktura i postupci za primjenu zajedničkog sustava poreza na dodanu vrijednost (SL 71, 14.4.1967., str. 1303.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 347, 11.12.2006., str. 1.).

3

(1)  Rezolucija Europskog parlamenta od
  13. listopada 2011. o budućnosti PDV-a (P7_TA(2011)0436)
  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P7-TA-2011-0436.

1

13. listopada 2011. o budućnosti PDV-a (P7_TA(2011)0436)

(2)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 14. srpnja 2011. o „Zelenoj knjizi o budućnosti PDV-a — Prema jednostavnijem, otpornijem i učinkovitijem sustavu PDV-a” http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=celex:52011AE1168.

2

(3)  Zaključci Vijeća o budućnosti PDV-a – 3167. sastanak Vijeća za ekonomske i financijske poslove, Bruxelles, 15. svibnja 2012. (vidjeti posebno točku B 4) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/130257.pdf

3

(1)  Rezolucija Europskog parlamenta od
  13. listopada 2011. o budućnosti PDV-a (P7_TA(2011)0436)
  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P7-TA-2011-0436

1

13. listopada 2011. o budućnosti PDV-a (P7_TA(2011)0436)

(2)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 14. srpnja 2011. o „Zelenoj knjizi o budućnosti PDV-a — Prema jednostavnijem, otpornijem i učinkovitijem sustavu PDV-a” http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=celex:52011AE1168.

2

(3)  Zaključci Vijeća o budućnosti PDV-a – 3167. sastanak Vijeća za ekonomske i financijske poslove, Bruxelles, 15. svibnja 2012. (vidjeti posebno točku B 4) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/130257.pdf

3

(3a)  
  Prijedlog direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu stopa poreza na dodanu vrijednost COM(2018)0020, 2018/0005(CNS).

3a

Prijedlog direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu stopa poreza na dodanu vrijednost COM(2018)0020, 2018/0005(CNS).

(1)  Akcijski plan o PDV-u, Put k jedinstvenom europskom području PDV-a – vrijeme je za donošenje odluka (COM(2016)0148 od 7. travnja 2016.).

1

(2)  Vidjeti: http://www.consilium.europa.eu/hr/press/press-releases/2016/05/25-conclusions-vat-action-plan/

2

(1)  Akcijski plan o PDV-u, Put k jedinstvenom europskom području PDV-a – vrijeme je za donošenje odluka (COM(2016)0148 od 7. travnja 2016.).

1

(2)  Vidjeti: http://www.consilium.europa.eu/hr/press/press-releases/2016/05/25-conclusions-vat-action-plan/

2

---

Srijeda, 13. veljače 2019.

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/316 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/316

---

P8_TA(2019)0084

Europska agencija za kontrolu ribarstva ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj agenciji za kontrolu ribarstva (kodificirani tekst) (COM(2018)0499 – C8-0313/2018 – 2018/0263(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – kodifikacija)

(2020/C 449/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0499), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0499),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0313/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0313/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (2),

| — | uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0037/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0037/2019),

| A. | budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični Prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični Prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena;

| 1. | usvaja stajalište u prvom čitanju, preuzimajući Prijedlog Komisije prilagođen prema preporukama savjetodavne skupine pravnih službi Europskog Parlamenta, Vijeća i Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

---

P8_TC1-COD(2018)0263

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj agenciji za kontrolu ribarstva (kodificirani tekst)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/473.)

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/317 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/317

---

P8_TA(2019)0085

Računalna obrada kretanja i nadzora trošarinske robe ***I

Odluka Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o vraćanju predmeta nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore na temelju neizmijenjenog Prijedloga odluke Europskog parlamenta i Vijeća o računalnoj obradi kretanja i nadzora trošarinske robe (preinaka) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak – preinaka)

(2020/C 449/40)

---

(1)  Odluka usvojena u skladu s člankom 59. stavkom 4. četvrtim podstavkom Poslovnika (A8-0010/2019).

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/318 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/318

---

P8_TA(2019)0086

Pravo koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravu koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe (COM(2018)0096 – C8-0109/2018 – 2018/0044(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/41)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0096), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0096),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 81. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0109/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 81. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0109/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 18. srpnja 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 18. srpnja 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0261/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0261/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 303, 29.8.2018., str. 2.

(2)  SL C 367, 10.10.2018., str. 50.

---

P8_TC1-COD(2018)0044

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o pravu koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 81. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Unija je za cilj postavila održavanje i razvoj područja slobode, sigurnosti i pravde. Radi postupne uspostave takvog područja Unija treba donijeti mjere koje se odnose na pravosudnu suradnju u građanskim stvarima s prekograničnim implikacijama, u mjeri potrebnoj za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

(1)

Unija je za cilj postavila održavanje i razvoj područja slobode, sigurnosti i pravde. Radi postupne uspostave takvog područja Unija treba donijeti mjere koje se odnose na pravosudnu suradnju u građanskim stvarima s prekograničnim implikacijama, u mjeri potrebnoj za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

| (2) | U skladu s člankom 81. Ugovora, te mjere trebaju uključiti one koje trebaju osigurati usklađenost propisa koji se primjenjuju u državama članicama u vezi sa sukobom zakona. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 81. Ugovora, te mjere trebaju uključiti one koje trebaju osigurati usklađenost propisa koji se primjenjuju u državama članicama u vezi sa sukobom zakona.

| (3) | Za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta potrebno je da pravilima o sukobu zakona u državama članicama isto nacionalno pravo bude određeno kao pravo koje se primjenjuje neovisno o tome u kojoj je državi članici sud pred kojim je pokrenut postupak kako bi se poboljšala predvidivost ishoda parnice, pravna sigurnost u pogledu propisa koji se primjenjuju i

  te
  slobodno kretanje
  i priznavanje
  sudskih odluka. [Am. 1] |
| --- | --- |

(3)

Za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta potrebno je da pravilima o sukobu zakona u državama članicama isto nacionalno pravo bude određeno kao pravo koje se primjenjuje neovisno o tome u kojoj je državi članici sud pred kojim je pokrenut postupak kako bi se poboljšala predvidivost ishoda parnice, pravna sigurnost u pogledu propisa koji se primjenjuju i

  te
  slobodno kretanje
  i priznavanje
  sudskih odluka. [Am. 1]

| (4) | Uredbom (EZ) br. 593/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (4) nisu obuhvaćena pitanja učinaka ustupanja potraživanja na treće osobe. Međutim, prema članku 27. stavku 2. te Uredbe Komisija Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru predaje izvješće o pitanju učinkovitosti ustupanja tražbina odnosno subrogacije tražbina prema trećim osobama i prioritetu ustupljene odnosno subrogirane tražbine u odnosu na pravo druge osobe uz koje bi, prema potrebi, trebalo priložiti prijedlog izmjena te Uredbe i procjenu učinka odredaba koje se uvode. |
| --- | --- |

(4)

Uredbom (EZ) br. 593/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (4) nisu obuhvaćena pitanja učinaka ustupanja potraživanja na treće osobe. Međutim, prema članku 27. stavku 2. te Uredbe Komisija Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru predaje izvješće o pitanju učinkovitosti ustupanja tražbina odnosno subrogacije tražbina prema trećim osobama i prioritetu ustupljene odnosno subrogirane tražbine u odnosu na pravo druge osobe uz koje bi, prema potrebi, trebalo priložiti prijedlog izmjena te Uredbe i procjenu učinka odredaba koje se uvode.

| (5) | Komisija je 18. veljače 2015. donijela Zelenu knjigu o stvaranju unije tržišta kapitala u kojoj se navodi da je ostvarivanje veće pravne sigurnosti u slučajevima prekograničnog prijenosa potraživanja i redoslijeda važnosti takvih prijenosa, posebno u slučajevima insolventnosti, važan aspekt razvoja paneuropskog tržišta sekuritizacije i financijskih kolaterala te drugih aktivnosti, poput faktoringa. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 18. veljače 2015. donijela Zelenu knjigu o stvaranju unije tržišta kapitala u kojoj se navodi da je ostvarivanje veće pravne sigurnosti u slučajevima prekograničnog prijenosa potraživanja i redoslijeda važnosti takvih prijenosa, posebno u slučajevima insolventnosti, važan aspekt razvoja paneuropskog tržišta sekuritizacije i financijskih kolaterala te drugih aktivnosti, poput faktoringa.

| (6) | Komisija je 30. rujna 2015. donijela Komunikaciju s Akcijskim planom o izgradnji unije tržišta kapitala. U Akcijskom planu o uniji tržišta kapitala istaknuto je da razlike u nacionalnom tretmanu učinaka ustupanja potraživanja na treće osobe kompliciraju upotrebu tih instrumenata kao prekograničnog kolaterala te se zaključuje da ta pravna nesigurnost koči ekonomski važne financijske operacije, na primjer sekuritizacije. U Akcijskom planu o uniji tržišta kapitala najavljeno je da će Komisija predložiti ujednačena pravila kako bi se s pravnom sigurnošću moglo utvrditi koji se nacionalni propisi primjenjuju na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 30. rujna 2015. donijela Komunikaciju s Akcijskim planom o izgradnji unije tržišta kapitala. U Akcijskom planu o uniji tržišta kapitala istaknuto je da razlike u nacionalnom tretmanu učinaka ustupanja potraživanja na treće osobe kompliciraju upotrebu tih instrumenata kao prekograničnog kolaterala te se zaključuje da ta pravna nesigurnost koči ekonomski važne financijske operacije, na primjer sekuritizacije. U Akcijskom planu o uniji tržišta kapitala najavljeno je da će Komisija predložiti ujednačena pravila kako bi se s pravnom sigurnošću moglo utvrditi koji se nacionalni propisi primjenjuju na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe.

| (7) | Komisija je 29. lipnja 2016. donijela izvješće o prikladnosti članka 3. stavka 1. Direktive 2002/47/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) o financijskom kolateralu u kojem se bavi pitanjem djeluje li Direktiva učinkovito i djelotvorno u pogledu formalnih radnji potrebnih za davanje kreditnih potraživanja kao kolaterala. U izvješću je zaključeno da bi se prijedlogom jedinstvenih pravila u pogledu učinaka ustupanja potraživanja na treće osobe moglo s pravnom sigurnošću utvrditi koje se nacionalno pravo treba primjenjivati na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe, čime bi se pridonijelo postizanju veće pravne sigurnosti u slučajevima prekogranične mobilizacije kreditnih potraživanja kao kolaterala. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 29. lipnja 2016. donijela izvješće o prikladnosti članka 3. stavka 1. Direktive 2002/47/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) o financijskom kolateralu u kojem se bavi pitanjem djeluje li Direktiva učinkovito i djelotvorno u pogledu formalnih radnji potrebnih za davanje kreditnih potraživanja kao kolaterala. U izvješću je zaključeno da bi se prijedlogom jedinstvenih pravila u pogledu učinaka ustupanja potraživanja na treće osobe moglo s pravnom sigurnošću utvrditi koje se nacionalno pravo treba primjenjivati na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe, čime bi se pridonijelo postizanju veće pravne sigurnosti u slučajevima prekogranične mobilizacije kreditnih potraživanja kao kolaterala.

| (8) | Komisija je 29. rujna 2016. donijela izvješće o pitanju učinkovitosti ustupanja tražbina odnosno subrogacije tražbina prema trećim osobama i prioritetu ustupljene odnosno subrogirane tražbine u odnosu na pravo druge osobe. U zaključku izvješća stoji da bi ujednačena pravila o sukobu zakona kojima se uređuje učinkovitost ustupanja prema trećim osobama i pitanja prioriteta između konkurentnih primatelja ili između primatelja i drugih nositelja prava povećala pravnu sigurnost i smanjila praktične probleme i pravne troškove koji se odnose na trenutačnu raznolikost pristupa u državama članicama. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 29. rujna 2016. donijela izvješće o pitanju učinkovitosti ustupanja tražbina odnosno subrogacije tražbina prema trećim osobama i prioritetu ustupljene odnosno subrogirane tražbine u odnosu na pravo druge osobe. U zaključku izvješća stoji da bi ujednačena pravila o sukobu zakona kojima se uređuje učinkovitost ustupanja prema trećim osobama i pitanja prioriteta između konkurentnih primatelja ili između primatelja i drugih nositelja prava povećala pravnu sigurnost i smanjila praktične probleme i pravne troškove koji se odnose na trenutačnu raznolikost pristupa u državama članicama.

| (9) | Sadržajni bi opseg i odredbe ove Uredbe trebali biti u skladu s Uredbom (EZ) br. 864/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (6), Uredbom (EZ) br. 593/2008 i Uredbama (EU) br. 1215/2012 (7) i (EU) 2015/848 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Pri tumačenju ove Uredbe trebale bi se koliko je god moguće izbjegavati regulatorne praznine između tih instrumenata. |
| --- | --- |

(9)

Sadržajni bi opseg i odredbe ove Uredbe trebali biti u skladu s Uredbom (EZ) br. 864/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (6), Uredbom (EZ) br. 593/2008 i Uredbama (EU) br. 1215/2012 (7) i (EU) 2015/848 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Pri tumačenju ove Uredbe trebale bi se koliko je god moguće izbjegavati regulatorne praznine između tih instrumenata.

| (10) | Ovom se Uredbom provodi Akcijski plan o uniji tržišta kapitala. Njome se nadalje ispunjuje zahtjev iz članka 27. stavka 2. Uredbe Rim I da Komisija treba objaviti izvješće i, prema potrebi, prijedlog o učinkovitosti ustupanja potraživanja prema trećim osobama i prioritetu primatelja u odnosu na pravo druge osobe. |
| --- | --- |

(10)

Ovom se Uredbom provodi Akcijski plan o uniji tržišta kapitala. Njome se nadalje ispunjuje zahtjev iz članka 27. stavka 2. Uredbe Rim I da Komisija treba objaviti izvješće i, prema potrebi, prijedlog o učinkovitosti ustupanja potraživanja prema trećim osobama i prioritetu primatelja u odnosu na pravo druge osobe.

| (11) | Na razini Unije trenutačno ne postoje

  postoji niz usklađenih
  pravila o sukobu zakona kojima se uređuju učinci ustupanja potraživanja na treće osobe (ili učinci vlasništva). Ta pravila o sukobu zakona utvrđena su na razini država članica, ali su neujednačena i često

  jer se temelje na različitim povezujućim čimbenicima za određivanje prava koje se primjenjuje te su stoga
  nejasna
  , posebno u zemljama u kojima nisu uređena posebnim zakonodavnim odredbama
  . Pri prekograničnom ustupanju potraživanja neujednačenost nacionalnih pravila o sukobu zakona uzrokuje pravnu nesigurnost u pogledu prava koje se primjenjuje kad je riječ o učincima ustupanja na treće osobe. Ta pravna nesigurnost dovodi do pravnog rizika u prekograničnom ustupanju potraživanja koji ne postoji u domaćim ustupanjima jer se mogu primijeniti različita nacionalna materijalna pravila ovisno o državi članici čiji sudovi ili tijela rješavaju spor o pravu vlasništva nad potraživanjima
  ; stoga se rezultat spora o prvenstvu u pogledu toga tko je vlasnik potraživanja nakon prekograničnog ustupanja razlikuje ovisno o nacionalnom pravu koje primjenjuje
  . [Am. 2] |
| --- | --- |

(11)

Na razini Unije trenutačno ne postoje

  postoji niz usklađenih
  pravila o sukobu zakona kojima se uređuju učinci ustupanja potraživanja na treće osobe (ili učinci vlasništva). Ta pravila o sukobu zakona utvrđena su na razini država članica, ali su neujednačena i često

  jer se temelje na različitim povezujućim čimbenicima za određivanje prava koje se primjenjuje te su stoga
  nejasna
  , posebno u zemljama u kojima nisu uređena posebnim zakonodavnim odredbama
  . Pri prekograničnom ustupanju potraživanja neujednačenost nacionalnih pravila o sukobu zakona uzrokuje pravnu nesigurnost u pogledu prava koje se primjenjuje kad je riječ o učincima ustupanja na treće osobe. Ta pravna nesigurnost dovodi do pravnog rizika u prekograničnom ustupanju potraživanja koji ne postoji u domaćim ustupanjima jer se mogu primijeniti različita nacionalna materijalna pravila ovisno o državi članici čiji sudovi ili tijela rješavaju spor o pravu vlasništva nad potraživanjima
  ; stoga se rezultat spora o prvenstvu u pogledu toga tko je vlasnik potraživanja nakon prekograničnog ustupanja razlikuje ovisno o nacionalnom pravu koje primjenjuje
  . [Am. 2]

| (12) | Ako primatelji nisu svjesni tog pravnog rizika ili odluče zanemariti ga, mogu pretrpjeti neočekivane financijske gubitke. Nesigurnost u pogledu toga tko ima pravo vlasništva nad ustupljenim potraživanjima u prekograničnom kontekstu može imati može imati domino-efekt te produžiti i produbiti utjecaj financijske krize. Ako primatelji odluče ublažiti pravni rizik traženjem specifičnih pravnih savjeta, troškovi transakcije bit će viši nego za nacionalna ustupanja. Ako primatelje pravni rizik odvrati te ga odluče izbjeći, mogli bi propustiti prilike za poslovanje, a integracija tržišta bila bi smanjena. [Am. 3] |
| --- | --- |

(12)

Ako primatelji nisu svjesni tog pravnog rizika ili odluče zanemariti ga, mogu pretrpjeti neočekivane financijske gubitke. Nesigurnost u pogledu toga tko ima pravo vlasništva nad ustupljenim potraživanjima u prekograničnom kontekstu može imati može imati domino-efekt te produžiti i produbiti utjecaj financijske krize. Ako primatelji odluče ublažiti pravni rizik traženjem specifičnih pravnih savjeta, troškovi transakcije bit će viši nego za nacionalna ustupanja. Ako primatelje pravni rizik odvrati te ga odluče izbjeći, mogli bi propustiti prilike za poslovanje, a integracija tržišta bila bi smanjena. [Am. 3]

| (12a) | Taj pravni rizik može imati i učinak odvraćanja. Primatelji i ustupitelji mogu ga odlučiti izbjeći i zbog toga propustiti poslovne prilike. Stoga se čini da taj nedostatak jasnoće nije u skladu s ciljem tržišne integracije i načelom slobodnog kretanja kapitala iz članaka od 63. do 66. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. [Am. 4] |
| --- | --- |

(12a)

Taj pravni rizik može imati i učinak odvraćanja. Primatelji i ustupitelji mogu ga odlučiti izbjeći i zbog toga propustiti poslovne prilike. Stoga se čini da taj nedostatak jasnoće nije u skladu s ciljem tržišne integracije i načelom slobodnog kretanja kapitala iz članaka od 63. do 66. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. [Am. 4]

| (13) | Cilj je ove Uredbe osigurati pravnu sigurnost s pomoću zajedničkih pravila o sukobu zakona kojima bi se utvrdilo koje se nacionalno pravo primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe
  , čime bi se povećao broj prekograničnih transakcija potraživanja i tako potaknulo prekogranično ulaganje u Uniji te olakšao pristup financiranju trgovačkim društvima, uključujući mala i srednja poduzeća, i potrošačima
  . [Am. 5] |
| --- | --- |

(13)

Cilj je ove Uredbe osigurati pravnu sigurnost s pomoću zajedničkih pravila o sukobu zakona kojima bi se utvrdilo koje se nacionalno pravo primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe
  , čime bi se povećao broj prekograničnih transakcija potraživanja i tako potaknulo prekogranično ulaganje u Uniji te olakšao pristup financiranju trgovačkim društvima, uključujući mala i srednja poduzeća, i potrošačima
  . [Am. 5]

| (14) | Potraživanjem vjerovnik stječe pravo na to da mu dužnik plati iznos novca ili ispuni određenu obvezu. Ustupanjem potraživanja vjerovnik (ustupitelj) može svoje pravo na potraživanje duga od dužnika prenijeti na drugu osobu (primatelj). Zakoni kojima su uređeni ugovorni odnosi između vjerovnika i dužnika, između ustupitelja i primatelja te između primatelja i dužnika određeni su pravilima o sukobu zakona iz Uredbe Rim I. |
| --- | --- |

(14)

Potraživanjem vjerovnik stječe pravo na to da mu dužnik plati iznos novca ili ispuni određenu obvezu. Ustupanjem potraživanja vjerovnik (ustupitelj) može svoje pravo na potraživanje duga od dužnika prenijeti na drugu osobu (primatelj). Zakoni kojima su uređeni ugovorni odnosi između vjerovnika i dužnika, između ustupitelja i primatelja te između primatelja i dužnika određeni su pravilima o sukobu zakona iz Uredbe Rim I.

| (14a) | Ovom se Uredbom ne namjeravaju izmijeniti odredbe Uredbe (EZ) br. 593/2008 koje se odnose na učinak vlasništva pri dobrovoljnom ustupanju između ustupitelja i primatelja ili između primatelja i dužnika. [Am. 6] |
| --- | --- |

(14a)

Ovom se Uredbom ne namjeravaju izmijeniti odredbe Uredbe (EZ) br. 593/2008 koje se odnose na učinak vlasništva pri dobrovoljnom ustupanju između ustupitelja i primatelja ili između primatelja i dužnika. [Am. 6]

| (15) | Pravilima o sukobu zakona utvrđenima u ovoj Uredbi trebali bi se uređivati učinci vlasništva pri ustupanju potraživanja između svih strana uključenih u ustupanje (tj. između ustupitelja i primatelja te između primatelja i dužnika) kao

  odnosu na treće osobe, na primjer na ustupiteljeva vjerovnika, ali ne
  i u odnosu na treće osobe (na primjer, ustupiteljev vjerovnik).

  dužnika. [Am. 7] |
| --- | --- |

(15)

Pravilima o sukobu zakona utvrđenima u ovoj Uredbi trebali bi se uređivati učinci vlasništva pri ustupanju potraživanja između svih strana uključenih u ustupanje (tj. između ustupitelja i primatelja te između primatelja i dužnika) kao

  odnosu na treće osobe, na primjer na ustupiteljeva vjerovnika, ali ne
  i u odnosu na treće osobe (na primjer, ustupiteljev vjerovnik).

  dužnika. [Am. 7]

| (16) | Potraživanja obuhvaćena ovom Uredbom jesu

  uključuju
  potraživanja od kupaca, potraživanja koja proizlaze iz financijskih instrumenata kako je definirano u Direktivi 2014/65/EU o tržištu financijskih instrumenata

  Europskog parlamenta i Vijeća
   (9) i gotovina

  gotovinu
  na računu u kreditnoj instituciji. Financijski instrumenti kako je definirano u Direktivi 2014/65/EU uključuju vrijednosne papire i izvedenice kojima se trguje na financijskim tržištima. Vrijednosni papiri su imovina, a izvedenice su ugovori koji obuhvaćaju prava (ili potraživanja) i obveze ugovornih stranaka. [Am. 8] |
| --- | --- |

(16)

Potraživanja obuhvaćena ovom Uredbom jesu

  uključuju
  potraživanja od kupaca, potraživanja koja proizlaze iz financijskih instrumenata kako je definirano u Direktivi 2014/65/EU o tržištu financijskih instrumenata

  Europskog parlamenta i Vijeća
   (9) i gotovina

  gotovinu
  na računu u kreditnoj instituciji. Financijski instrumenti kako je definirano u Direktivi 2014/65/EU uključuju vrijednosne papire i izvedenice kojima se trguje na financijskim tržištima. Vrijednosni papiri su imovina, a izvedenice su ugovori koji obuhvaćaju prava (ili potraživanja) i obveze ugovornih stranaka. [Am. 8]

| (17) | Ova se Uredba odnosi na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe. Ona ne

  posebno
  obuhvaća prijenos ugovora (kao što su ugovori o izvedenicama) u kojima su uključeni i prava (ili potraživanja) i obveze, kao ni i obnovu ugovora koji uključuju takva prava i obveze. S obzirom na to da ovom Uredbom nisu obuhvaćeni prijenos ni obnova ugovora, trgovanje financijskim instrumentima te poravnanje i namira tih instrumenata i dalje se uređuju pravom koje se primjenjuje na ugovorne obveze kako je utvrđeno u Uredbi Rim I. To pravo obično biraju stranke ugovora ili se određuje nediskrecijskim pravilima koja se primjenjuju na financijskim tržištima. [Am. 9] |
| --- | --- |

(17)

Ova se Uredba odnosi na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe. Ona ne

  posebno
  obuhvaća prijenos ugovora (kao što su ugovori o izvedenicama) u kojima su uključeni i prava (ili potraživanja) i obveze, kao ni i obnovu ugovora koji uključuju takva prava i obveze. S obzirom na to da ovom Uredbom nisu obuhvaćeni prijenos ni obnova ugovora, trgovanje financijskim instrumentima te poravnanje i namira tih instrumenata i dalje se uređuju pravom koje se primjenjuje na ugovorne obveze kako je utvrđeno u Uredbi Rim I. To pravo obično biraju stranke ugovora ili se određuje nediskrecijskim pravilima koja se primjenjuju na financijskim tržištima. [Am. 9]

| (18) | Ova Uredba ne bi trebala utjecati na pitanja koja se uređuju Direktivom o financijskom kolateralu

  2002/47/EZ
  , Direktivom o konačnosti namire

  98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (10), Direktivom o likvidaciji

  2001/24/EZ Europskog parlamenta
  i 
  Vijeća
   (11)
  i te Uredbom o registru

  Komisije (EU) br. 389/201347 jer se područje primjene pravila
  o 
  sukobu zakona iz ove Uredbe i područje primjene pravila o sukobu zakona iz te tri direktive ne preklapaju
   (12). [Am. 10] |
| --- | --- |

(18)

Ova Uredba ne bi trebala utjecati na pitanja koja se uređuju Direktivom o financijskom kolateralu

  2002/47/EZ
  , Direktivom o konačnosti namire

  98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (10), Direktivom o likvidaciji

  2001/24/EZ Europskog parlamenta
  i 
  Vijeća
   (11)
  i te Uredbom o registru

  Komisije (EU) br. 389/201347 jer se područje primjene pravila
  o 
  sukobu zakona iz ove Uredbe i područje primjene pravila o sukobu zakona iz te tri direktive ne preklapaju
   (12). [Am. 10]

| (19) | Ova bi Uredba trebala biti univerzalna: pravo utvrđeno ovom Uredbom trebalo bi se primjenjivati čak i ako to nije pravo neke države članice. |
| --- | --- |

(19)

Ova bi Uredba trebala biti univerzalna: pravo utvrđeno ovom Uredbom trebalo bi se primjenjivati čak i ako to nije pravo neke države članice.

| (20) | Predvidljivost je od ključne važnosti za treće osobe zainteresirane za stjecanje prava vlasništva nad ustupljenim potraživanjem. Primjena prava zemlje u kojoj ustupitelj ima uobičajeno boravište na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe omogućuje dotičnim trećim osobama da lako unaprijed saznaju kojim se nacionalnim pravom uređuju njihova prava. U pravilu bi se na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe trebalo primjenjivati pravo države uobičajenog boravišta ustupitelja. To bi se pravilo osobito trebalo primjenjivati na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe u faktoringu, kolateralizaciji i, ako stranke nisu odabrale pravo koje uređuje ustupljeno potraživanje, u sekuritizaciji. |
| --- | --- |

(20)

Predvidljivost je od ključne važnosti za treće osobe zainteresirane za stjecanje prava vlasništva nad ustupljenim potraživanjem. Primjena prava zemlje u kojoj ustupitelj ima uobičajeno boravište na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe omogućuje dotičnim trećim osobama da lako unaprijed saznaju kojim se nacionalnim pravom uređuju njihova prava. U pravilu bi se na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe trebalo primjenjivati pravo države uobičajenog boravišta ustupitelja. To bi se pravilo osobito trebalo primjenjivati na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe u faktoringu, kolateralizaciji i, ako stranke nisu odabrale pravo koje uređuje ustupljeno potraživanje, u sekuritizaciji.

| (21) | Pravo odabrano kao ono koje će se u pravilu primjenjivati na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe trebalo bi omogućiti određivanje koje će se pravo primjenjivati ako su ustupaju buduća potraživanja, što je uobičajena praksa kad se ustupaju višestruka potraživanja, kao u faktoringu. Primjena prava države uobičajenog boravišta ustupitelja omogućuje utvrđivanje prava koje se primjenjuje na učinke ustupanja budućih potraživanja na treće osobe. |
| --- | --- |

(21)

Pravo odabrano kao ono koje će se u pravilu primjenjivati na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe trebalo bi omogućiti određivanje koje će se pravo primjenjivati ako su ustupaju buduća potraživanja, što je uobičajena praksa kad se ustupaju višestruka potraživanja, kao u faktoringu. Primjena prava države uobičajenog boravišta ustupitelja omogućuje utvrđivanje prava koje se primjenjuje na učinke ustupanja budućih potraživanja na treće osobe.

| (22) | Potreba da se utvrdi tko ima pravo vlasništva nad ustupljenim potraživanjem često nastaje kad se utvrđuje nesolvencijska masa ako ustupitelj postane nesolventan. Stoga je poželjna usklađenost pravila o sukobu zakona u ovoj Uredbi i onih utvrđenih u Uredbi (EU) 2015/848 o postupku u slučaju nesolventnosti. Usklađenost treba postići tako da se u pravilu primjenjuje pravo države uobičajenog boravišta ustupitelja na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe, jer se upotreba uobičajenog boravišta ustupitelja kao povezujućeg čimbenika podudara s dužnikovim središtem glavnih interesa koje se upotrebljava kao povezujući čimbenik u slučaju nesolventnosti. |
| --- | --- |

(22)

Potreba da se utvrdi tko ima pravo vlasništva nad ustupljenim potraživanjem često nastaje kad se utvrđuje nesolvencijska masa ako ustupitelj postane nesolventan. Stoga je poželjna usklađenost pravila o sukobu zakona u ovoj Uredbi i onih utvrđenih u Uredbi (EU) 2015/848 o postupku u slučaju nesolventnosti. Usklađenost treba postići tako da se u pravilu primjenjuje pravo države uobičajenog boravišta ustupitelja na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe, jer se upotreba uobičajenog boravišta ustupitelja kao povezujućeg čimbenika podudara s dužnikovim središtem glavnih interesa koje se upotrebljava kao povezujući čimbenik u slučaju nesolventnosti.

| (23) | U Konvenciji Ujedinjenih naroda o cesiji tražbina u međunarodnoj trgovini iz 2001. predviđeno je da se prioritet prava primatelja u ustupljenom potraživanju u odnosu na pravo konkurentnog podnositelja zahtjeva uređuje pravom države u kojoj se nalazi ustupitelj. Usklađenost između pravila Unije o sukobu zakona utvrđenih ovom Uredbom i rješenja koje se Konvencijom promiče na međunarodnoj razini trebala bi olakšati rješavanje međunarodnih sporova. |
| --- | --- |

(23)

U Konvenciji Ujedinjenih naroda o cesiji tražbina u međunarodnoj trgovini iz 2001. predviđeno je da se prioritet prava primatelja u ustupljenom potraživanju u odnosu na pravo konkurentnog podnositelja zahtjeva uređuje pravom države u kojoj se nalazi ustupitelj. Usklađenost između pravila Unije o sukobu zakona utvrđenih ovom Uredbom i rješenja koje se Konvencijom promiče na međunarodnoj razini trebala bi olakšati rješavanje međunarodnih sporova.

| (24) | Ako ustupitelj promijeni uobičajeno boravište u razdoblju između višestrukih ustupanja istog potraživanja, pravo koje se primjenjuje trebalo bi biti pravo države u kojoj ustupitelj ima uobičajeno boravište u trenutku kad jedan od primatelja prvi ispuni zahtjeve u skladu s pravom koje se primjenjuje na temelju uobičajenog boravišta ustupitelja u to vrijeme da bi njegovo ustupanje počelo proizvoditi učinke prema trećim osobama. |
| --- | --- |

(24)

Ako ustupitelj promijeni uobičajeno boravište u razdoblju između višestrukih ustupanja istog potraživanja, pravo koje se primjenjuje trebalo bi biti pravo države u kojoj ustupitelj ima uobičajeno boravište u trenutku kad jedan od primatelja prvi ispuni zahtjeve u skladu s pravom koje se primjenjuje na temelju uobičajenog boravišta ustupitelja u to vrijeme da bi njegovo ustupanje počelo proizvoditi učinke prema trećim osobama.

| (25) | U skladu s tržišnom praksom i potrebama sudionika na tržištu, učinci na treće osobe određenih ustupanja potraživanja trebali bi iznimno biti uređeni pravom ustupljenog potraživanja, tj. pravom kojim se uređuje prvotni ugovor između vjerovnika i dužnika iz kojeg potraživanje proizlazi

  koji predstavlja temelj za potraživanje
  . [Am. 11] |
| --- | --- |

(25)

U skladu s tržišnom praksom i potrebama sudionika na tržištu, učinci na treće osobe određenih ustupanja potraživanja trebali bi iznimno biti uređeni pravom ustupljenog potraživanja, tj. pravom kojim se uređuje prvotni ugovor između vjerovnika i dužnika iz kojeg potraživanje proizlazi

  koji predstavlja temelj za potraživanje
  . [Am. 11]

| (26) | Pravom ustupljenog potraživanja trebalo bi uređivati učinke na treće osobe kad vlasnik računa ustupi gotovinu na računu u kreditnoj instituciji, gdje je vlasnik računa vjerovnik/ustupitelj, a kreditna institucija dužnik. Trećim osobama, kao što su vjerovnici ustupitelja i konkurentni primatelji, osigurava se veća predvidljivost ako se pravo ustupljenog potraživanja primjenjuje na učinke tih ustupanja na treće osobe jer se općenito pretpostavlja da se potraživanje koje vlasnik računa ima u odnosu na gotovinu na računu u kreditnoj instituciji uređuje pravom zemlje u kojoj se nalazi kreditna institucija (umjesto pravom zemlje u kojoj vlasnik računa/ustupitelj ima uobičajeno boravište). To se pravo obično utvrđuje u ugovoru o računu sklopljenom između vlasnika računa i kreditne institucije. |
| --- | --- |

(26)

Pravom ustupljenog potraživanja trebalo bi uređivati učinke na treće osobe kad vlasnik računa ustupi gotovinu na računu u kreditnoj instituciji, gdje je vlasnik računa vjerovnik/ustupitelj, a kreditna institucija dužnik. Trećim osobama, kao što su vjerovnici ustupitelja i konkurentni primatelji, osigurava se veća predvidljivost ako se pravo ustupljenog potraživanja primjenjuje na učinke tih ustupanja na treće osobe jer se općenito pretpostavlja da se potraživanje koje vlasnik računa ima u odnosu na gotovinu na računu u kreditnoj instituciji uređuje pravom zemlje u kojoj se nalazi kreditna institucija (umjesto pravom zemlje u kojoj vlasnik računa/ustupitelj ima uobičajeno boravište). To se pravo obično utvrđuje u ugovoru o računu sklopljenom između vlasnika računa i kreditne institucije.

| (27) | Kad je riječ o ustupanju potraživanja na temelju financijskih instrumenata, na učinke na treće osobe trebalo bi se također primjenjivati pravo kojim se uređuje ustupljeno potraživanje, tj. pravo kojim se uređuje ugovor iz kojeg proizlazi potraživanje (na primjer, ugovor o izvedenicama). Pravo koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na temelju financijskih instrumenata na treće osobe treba biti pravo ustupljenog potraživanja, a ne pravo države uobičajenog boravišta ustupitelja; to je od ključne važnosti kako bi se očuvali stabilnost i neometano funkcioniranje financijskih tržišta. Oni se mogu očuvati zahvaljujući tome što je pravo kojim se uređuje financijski instrument iz kojeg potraživanje proizlazi pravo koje izaberu ugovorne stranke ili pravo utvrđeno u skladu s nediskrecijskim pravilima koja se primjenjuju na financijskim tržištima. |
| --- | --- |

(27)

Kad je riječ o ustupanju potraživanja na temelju financijskih instrumenata, na učinke na treće osobe trebalo bi se također primjenjivati pravo kojim se uređuje ustupljeno potraživanje, tj. pravo kojim se uređuje ugovor iz kojeg proizlazi potraživanje (na primjer, ugovor o izvedenicama). Pravo koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na temelju financijskih instrumenata na treće osobe treba biti pravo ustupljenog potraživanja, a ne pravo države uobičajenog boravišta ustupitelja; to je od ključne važnosti kako bi se očuvali stabilnost i neometano funkcioniranje financijskih tržišta. Oni se mogu očuvati zahvaljujući tome što je pravo kojim se uređuje financijski instrument iz kojeg potraživanje proizlazi pravo koje izaberu ugovorne stranke ili pravo utvrđeno u skladu s nediskrecijskim pravilima koja se primjenjuju na financijskim tržištima.

| (28) | Trebalo bi predvidjeti fleksibilnost u utvrđivanju prava koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe u kontekstu sekuritizacije kako bi se vodilo računa o potrebama svih subjekata koji se bave sekuritizacijom te olakšalo širenje prekograničnog tržišta sekuritizacije na manje subjekte. Iako bi pravo države uobičajenog boravišta ustupitelja trebalo u pravilu primjenjivati na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe u kontekstu sekuritizacije, ustupitelj (inicijator) i primatelj (subjekt posebne namjene) trebali bi imati mogućnost odlučiti da se pravo ustupljenog potraživanja primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe. Ustupitelj i primatelj trebali bi imati mogućnost odlučiti da se na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe u kontekstu sekuritizacije i dalje primjenjuje opće pravilo o uobičajenom boravištu ustupitelja ili izabrati pravo ustupljenog potraživanja uzimajući u obzir strukturu i karakteristike transakcije, na primjer, broj inicijatora, njihova sjedišta te broj zemalja čijim se pravom uređuju ustupljena potraživanja.
  [Am. 12] |
| --- | --- |

(28)

Trebalo bi predvidjeti fleksibilnost u utvrđivanju prava koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe u kontekstu sekuritizacije kako bi se vodilo računa o potrebama svih subjekata koji se bave sekuritizacijom te olakšalo širenje prekograničnog tržišta sekuritizacije na manje subjekte. Iako bi pravo države uobičajenog boravišta ustupitelja trebalo u pravilu primjenjivati na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe u kontekstu sekuritizacije, ustupitelj (inicijator) i primatelj (subjekt posebne namjene) trebali bi imati mogućnost odlučiti da se pravo ustupljenog potraživanja primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe. Ustupitelj i primatelj trebali bi imati mogućnost odlučiti da se na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe u kontekstu sekuritizacije i dalje primjenjuje opće pravilo o uobičajenom boravištu ustupitelja ili izabrati pravo ustupljenog potraživanja uzimajući u obzir strukturu i karakteristike transakcije, na primjer, broj inicijatora, njihova sjedišta te broj zemalja čijim se pravom uređuju ustupljena potraživanja.
  [Am. 12]

| (29) | Sporovi o prvenstvu između primatelja istog potraživanja mogu nastati ako se na učinke ustupanja na treće osobe u jednom ustupanju primjenjuje pravo države uobičajenog boravišta ustupitelja, a u drugom pravo ustupljenog potraživanja. U takvim slučajevima pravo koje se primjenjuje u rješavanju sporova o prvenstvu trebalo bi biti pravo koje se primjenjuje na učinke na treće osobe ustupanja potraživanja koje je prvo počelo proizvoditi učinke prema trećim osobama u skladu s primjenjivim pravom.
  Ako oba ustupanja potraživanja istovremeno počnu proizvoditi učinke prema trećim osobama, prednost bi trebalo imati pravo države u kojoj ustupitelj ima uobičajeno boravište. [Am. 13] |
| --- | --- |

(29)

Sporovi o prvenstvu između primatelja istog potraživanja mogu nastati ako se na učinke ustupanja na treće osobe u jednom ustupanju primjenjuje pravo države uobičajenog boravišta ustupitelja, a u drugom pravo ustupljenog potraživanja. U takvim slučajevima pravo koje se primjenjuje u rješavanju sporova o prvenstvu trebalo bi biti pravo koje se primjenjuje na učinke na treće osobe ustupanja potraživanja koje je prvo počelo proizvoditi učinke prema trećim osobama u skladu s primjenjivim pravom.
  Ako oba ustupanja potraživanja istovremeno počnu proizvoditi učinke prema trećim osobama, prednost bi trebalo imati pravo države u kojoj ustupitelj ima uobičajeno boravište. [Am. 13]

| (30) | Područje primjene nacionalnog prava koje je ovom Uredbom utvrđeno kao pravo koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe trebalo bi biti jedinstveno. Nacionalno pravo određeno kao primjenjivo pravo trebalo bi uređivati osobito i. učinkovitost ustupanja prema trećim osobama tj. korake
  i postupke
  koje primatelj treba poduzeti

  slijediti
  kako bi osigurao da će steći pravo vlasništva nad ustupljenim potraživanjem (na primjer, evidentiranje ustupanja kod javnog tijela ili u registru, ili pisana obavijest o ustupanju upućena dužniku); i ii. pitanja prvenstva, tj. sporove

  rješavanje sporova
  između nekoliko podnositelja zahtjeva o tome tko ima vlasništvo nad potraživanjem
  nakon prekograničnog ustupanja
  (na primjer, između dva primatelja ako je isto potraživanje ustupljeno dvaput ili između primatelja i ustupiteljeva vjerovnika). [Am. 14] |
| --- | --- |

(30)

Područje primjene nacionalnog prava koje je ovom Uredbom utvrđeno kao pravo koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe trebalo bi biti jedinstveno. Nacionalno pravo određeno kao primjenjivo pravo trebalo bi uređivati osobito i. učinkovitost ustupanja prema trećim osobama tj. korake
  i postupke
  koje primatelj treba poduzeti

  slijediti
  kako bi osigurao da će steći pravo vlasništva nad ustupljenim potraživanjem (na primjer, evidentiranje ustupanja kod javnog tijela ili u registru, ili pisana obavijest o ustupanju upućena dužniku); i ii. pitanja prvenstva, tj. sporove

  rješavanje sporova
  između nekoliko podnositelja zahtjeva o tome tko ima vlasništvo nad potraživanjem
  nakon prekograničnog ustupanja
  (na primjer, između dva primatelja ako je isto potraživanje ustupljeno dvaput ili između primatelja i ustupiteljeva vjerovnika). [Am. 14]

| (31) | S obzirom na opći karakter ove Uredbe, pravo zemalja s različitim pravnim tradicijama može biti određeno kao pravo koje se primjenjuje. Ako se nakon ustupanja potraživanja prenese ugovor iz kojeg potraživanje proizlazi, pravo utvrđeno ovom Uredbom kao pravo koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe trebalo bi se primjenjivati i na rješavanje sporova o prvenstvu između primatelja potraživanja i novog korisnika istog potraživanja nakon prijenosa ugovora iz kojeg proizlazi potraživanje. Iz istog razloga, pravo utvrđeno ovom Uredbom kao pravo koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe trebalo bi se primjenjivati, ako se obnova upotrebljava kao funkcionalni ekvivalent prijenosa ugovora, i na rješavanje sporova o prvenstvu između primatelja potraživanja i novog korisnika funkcionalno ekvivalentnog potraživanja nakon obnove ugovora iz kojeg proizlazi potraživanje. |
| --- | --- |

(31)

S obzirom na opći karakter ove Uredbe, pravo zemalja s različitim pravnim tradicijama može biti određeno kao pravo koje se primjenjuje. Ako se nakon ustupanja potraživanja prenese ugovor iz kojeg potraživanje proizlazi, pravo utvrđeno ovom Uredbom kao pravo koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe trebalo bi se primjenjivati i na rješavanje sporova o prvenstvu između primatelja potraživanja i novog korisnika istog potraživanja nakon prijenosa ugovora iz kojeg proizlazi potraživanje. Iz istog razloga, pravo utvrđeno ovom Uredbom kao pravo koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe trebalo bi se primjenjivati, ako se obnova upotrebljava kao funkcionalni ekvivalent prijenosa ugovora, i na rješavanje sporova o prvenstvu između primatelja potraživanja i novog korisnika funkcionalno ekvivalentnog potraživanja nakon obnove ugovora iz kojeg proizlazi potraživanje.

| (32) | Radi javnog interesa opravdano je sudovima država članica omogućiti da u iznimnim okolnostima primijene izuzeća na temelju odredbi o javnom poretku i prevladavajućih obveznih odredbi, što bi trebalo tumačiti restriktivno. |
| --- | --- |

(32)

Radi javnog interesa opravdano je sudovima država članica omogućiti da u iznimnim okolnostima primijene izuzeća na temelju odredbi o javnom poretku i prevladavajućih obveznih odredbi, što bi trebalo tumačiti restriktivno.

| (33) | Zbog poštovanja međunarodnih obveza koje su preuzele države članice, ova Uredba ne bi trebala utjecati na međunarodne konvencije kojih su jedna ili više država članica stranke u trenutku donošenja ove Uredbe. Kako bi pravila bila dostupnija, Komisija bi u Službenom listu Europske unije trebala objaviti popis relevantnih konvencija na temelju informacija koje joj dostave države članice. |
| --- | --- |

(33)

Zbog poštovanja međunarodnih obveza koje su preuzele države članice, ova Uredba ne bi trebala utjecati na međunarodne konvencije kojih su jedna ili više država članica stranke u trenutku donošenja ove Uredbe. Kako bi pravila bila dostupnija, Komisija bi u Službenom listu Europske unije trebala objaviti popis relevantnih konvencija na temelju informacija koje joj dostave države članice.

| (34) | Ovom uredbom poštuju se temeljna prava i postupa se u skladu s načelima priznatima Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Posebno se ovom Uredbom nastoji promicati primjena članaka 17. i 47. u vezi sa pravom na vlasništvo odnosno pravom na djelotvoran pravni lijek i pošteno suđenje
  , kao i članka 16. u vezi sa slobodom poduzetništva
  . [Am. 15] |
| --- | --- |

(34)

Ovom uredbom poštuju se temeljna prava i postupa se u skladu s načelima priznatima Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Posebno se ovom Uredbom nastoji promicati primjena članaka 17. i 47. u vezi sa pravom na vlasništvo odnosno pravom na djelotvoran pravni lijek i pošteno suđenje
  , kao i članka 16. u vezi sa slobodom poduzetništva
  . [Am. 15]

| (35) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njezina opsega ili učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. Željena jedinstvenost pravila o sukobu zakona u odnosu na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe može se postići samo uredbom jer se samo uredbom osigurava dosljedno tumačenje i primjena pravila na nacionalnoj razini. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(35)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njezina opsega ili učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. Željena jedinstvenost pravila o sukobu zakona u odnosu na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe može se postići samo uredbom jer se samo uredbom osigurava dosljedno tumačenje i primjena pravila na nacionalnoj razini. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (36) | U skladu s člankom 3. i člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u vezi s područjem slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, [Ujedinjena Kraljevina] [i] [Irska] [priopćila je/priopćile su svoju želju da sudjeluju u donošenju i primjeni ove Uredbe] [ne sudjeluje/ne sudjeluju u donošenju ove Uredbe te ona za nju/njih nije obvezujuća niti se na nju/njih primjenjuje]. |
| --- | --- |

(36)

U skladu s člankom 3. i člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u vezi s područjem slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, [Ujedinjena Kraljevina] [i] [Irska] [priopćila je/priopćile su svoju želju da sudjeluju u donošenju i primjeni ove Uredbe] [ne sudjeluje/ne sudjeluju u donošenju ove Uredbe te ona za nju/njih nije obvezujuća niti se na nju/njih primjenjuje].

| (37) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje, |
| --- | --- |

(37)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE

Članak 1.

Područje primjene

1.   Ova se Uredba, u slučajevima koji uključuju sukob zakona, primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe u građanskim i trgovačkim stvarima
  osim kad je riječ o dužnicima ustupljenog potraživanja
  . [Am. 16]

Međutim, ne primjenjuje se na porezne, carinske ili upravne stvari.

1a.
     
  Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje pravo Unije i nacionalno pravo o zaštiti potrošača. [Am. 17]

2.   Iz područja primjene ove Uredbe isključeno je sljedeće:

| (a) | ustupanje potraživanja koja proizlaze iz obiteljskih odnosa i odnosa za koje se na temelju zakona koji reguliraju te odnose smatra da imaju usporediv učinak, uključujući obveze uzdržavanja; |
| --- | --- |

(a)

ustupanje potraživanja koja proizlaze iz obiteljskih odnosa i odnosa za koje se na temelju zakona koji reguliraju te odnose smatra da imaju usporediv učinak, uključujući obveze uzdržavanja;

| (b) | ustupanje potraživanja koja proizlaze iz režima bračne imovine, imovinskih režima u odnosima za koje se na temelju zakona koji reguliraju te odnose smatra da imaju usporediv učinak s brakom,
  uključujući registrirano partnerstvo,
  te oporuka i nasljeđivanja; [Am. 18] |
| --- | --- |

(b)

ustupanje potraživanja koja proizlaze iz režima bračne imovine, imovinskih režima u odnosima za koje se na temelju zakona koji reguliraju te odnose smatra da imaju usporediv učinak s brakom,
  uključujući registrirano partnerstvo,
  te oporuka i nasljeđivanja; [Am. 18]

| (c) | ustupanje potraživanja na temelju mjenica, čekova i zadužnica te ostalih prenosivih instrumenata plaćanja do te mjere da obveze iz tih drugih prenosivih instrumenata plaćanja nastaju zbog njihove prenosive naravi; |
| --- | --- |

(c)

ustupanje potraživanja na temelju mjenica, čekova i zadužnica te ostalih prenosivih instrumenata plaćanja do te mjere da obveze iz tih drugih prenosivih instrumenata plaćanja nastaju zbog njihove prenosive naravi;

| (d) | ustupanje potraživanja koja proizlaze iz pitanja reguliranih pravom trgovačkih društava i drugih tijela, s pravnom osobnošću ili bez nje, poput osnivanja kroz registraciju ili drukčije, pravne i poslovne sposobnosti, unutarnje organizacije ili likvidacije trgovačkih društava i drugih tijela, s pravnom osobnošću ili bez nje, te osobne odgovornosti službenika i članova kao takvih za obveze trgovačkog društva ili tijela; |
| --- | --- |

(d)

ustupanje potraživanja koja proizlaze iz pitanja reguliranih pravom trgovačkih društava i drugih tijela, s pravnom osobnošću ili bez nje, poput osnivanja kroz registraciju ili drukčije, pravne i poslovne sposobnosti, unutarnje organizacije ili likvidacije trgovačkih društava i drugih tijela, s pravnom osobnošću ili bez nje, te osobne odgovornosti službenika i članova kao takvih za obveze trgovačkog društva ili tijela;

| (e) | ustupanje potraživanja koja proizlaze iz osnivanja trustova te odnosa između osnivača, upravitelja i korisnika trusta; |
| --- | --- |

(e)

ustupanje potraživanja koja proizlaze iz osnivanja trustova te odnosa između osnivača, upravitelja i korisnika trusta;

| (f) | ustupanje potraživanja na temelju ugovora o životnom osiguranju koji proizlaze iz poslovanja organizacija koje nisu poduzetnici navedeni u članku 2. stavcima 1. i 3. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13) čiji je cilj osigurati naknade zaposlenim i samozaposlenim osobama koje pripadaju društvu odnosno grupi društava, ili djelatnosti odnosno grupi djelatnosti, u slučaju smrti ili doživljenja ili u slučaju prestanka ili smanjenja obujma djelatnosti, odnosno profesionalnog oboljenja ili nezgode na radu. |
| --- | --- |

(f)

ustupanje potraživanja na temelju ugovora o životnom osiguranju koji proizlaze iz poslovanja organizacija koje nisu poduzetnici navedeni u članku 2. stavcima 1. i 3. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13) čiji je cilj osigurati naknade zaposlenim i samozaposlenim osobama koje pripadaju društvu odnosno grupi društava, ili djelatnosti odnosno grupi djelatnosti, u slučaju smrti ili doživljenja ili u slučaju prestanka ili smanjenja obujma djelatnosti, odnosno profesionalnog oboljenja ili nezgode na radu.

| (fa) | ustupanje potraživanja u okviru zajedničkog postupka u skladu s Uredbom (EU) 2015/848. [Am. 19] |
| --- | --- |

(fa)

ustupanje potraživanja u okviru zajedničkog postupka u skladu s Uredbom (EU) 2015/848. [Am. 19]

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe:

| (a) | „ustupitelj” znači osoba koja svoje pravo potraživanja duga od dužnika prenosi drugoj osobi; |
| --- | --- |

(a)

„ustupitelj” znači osoba koja svoje pravo potraživanja duga od dužnika prenosi drugoj osobi;

| (b) | „primatelj” znači osoba koja pravo potraživanja duga od dužnika stječe od druge osobe; |
| --- | --- |

(b)

„primatelj” znači osoba koja pravo potraživanja duga od dužnika stječe od druge osobe;

| (c) | „ustupanje” znači dobrovoljni prijenos prava potraživanja duga od dužnika. To uključuje neposredan prijenos potraživanja, ugovornu subrogaciju, prijenos potraživanja putem osiguranja i zaloga te druga prava osiguranja nad potraživanjima; |
| --- | --- |

(c)

„ustupanje” znači dobrovoljni prijenos prava potraživanja duga od dužnika. To uključuje neposredan prijenos potraživanja, ugovornu subrogaciju, prijenos potraživanja putem osiguranja i zaloga te druga prava osiguranja nad potraživanjima;

| (d) | „potraživanje” znači pravo potraživanja duga bilo koje naravi, bilo monetarnog ili nemonetarnog, neovisno o tome proizlazi li dug iz ugovorne ili izvanugovorne obveze; |
| --- | --- |

(d)

„potraživanje” znači pravo potraživanja duga bilo koje naravi, bilo monetarnog ili nemonetarnog, neovisno o tome proizlazi li dug iz ugovorne ili izvanugovorne obveze;

| (e) | „učinci na treće osobe” znači učinci vlasništva, tj. pravo primatelja da ostvari svoja prava vlasništva nad potraživanjem koje mu je ustupljeno u odnosu na druge primatelje ili korisnike istog ili funkcionalno ekvivalentnog potraživanja, vjerovnike ustupitelja i ostale treće osobe
  , osim dužnika
  ; [Am. 20] |
| --- | --- |

(e)

„učinci na treće osobe” znači učinci vlasništva, tj. pravo primatelja da ostvari svoja prava vlasništva nad potraživanjem koje mu je ustupljeno u odnosu na druge primatelje ili korisnike istog ili funkcionalno ekvivalentnog potraživanja, vjerovnike ustupitelja i ostale treće osobe
  , osim dužnika
  ; [Am. 20]

| (f) | „uobičajeno boravište” znači mjesto središnje uprave kad je riječ o trgovačkim društvima i drugim tijelima s pravnom osobnošću ili bez nje; za fizičku osobu koja djeluje u sklopu svog poslovanja to je glavno mjesto poslovanja; |
| --- | --- |

(f)

„uobičajeno boravište” znači mjesto središnje uprave kad je riječ o trgovačkim društvima i drugim tijelima s pravnom osobnošću ili bez nje; za fizičku osobu koja djeluje u sklopu svog poslovanja to je glavno mjesto poslovanja;

| (g) | „kreditna institucija” znači društvo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki (1) Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (14), uključujući podružnice, u smislu članka 4. stavka 1. točke (17) te Uredbe, kreditnih institucija koje imaju sjedište unutar ili, u skladu s člankom 47. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (15), izvan Unije ako se te podružnice nalaze u Uniji; |
| --- | --- |

(g)

„kreditna institucija” znači društvo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki (1) Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (14), uključujući podružnice, u smislu članka 4. stavka 1. točke (17) te Uredbe, kreditnih institucija koje imaju sjedište unutar ili, u skladu s člankom 47. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (15), izvan Unije ako se te podružnice nalaze u Uniji;

| (h) | „gotovina” znači novac uplaćen na račun u kreditnoj instituciji u bilo kojoj valuti;
  [Am. 21] |
| --- | --- |

(h)

„gotovina” znači novac uplaćen na račun u kreditnoj instituciji u bilo kojoj valuti;
  [Am. 21]

| (i) | „financijski instrument” znači instrumente navedene u odjeljku C Priloga I. Direktivi 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (16). |
| --- | --- |

(i)

„financijski instrument” znači instrumente navedene u odjeljku C Priloga I. Direktivi 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (16).

POGLAVLJE II.

JEDINSTVENA PRAVILA

Članak 3.

Opća primjena

Svako pravo na koje se upućuje u ovoj Uredbi primjenjuje se bez obzira na to je li to pravo države članice.

Članak 4.

Primjenjivo pravo

1.   Osim ako je u ovom članku određeno drukčije, učinci ustupanja potraživanja na treće osobe uređeni su pravom zemlje u kojoj ustupitelj ima uobičajeno boravište u vrijeme nastanka činjenica

  sklapanja ugovora o ustupanju
  .

Ako ustupitelj promijeni uobičajeno boravište u razdoblju između dva ustupanja istog potraživanja različitim primateljima, prvenstvo prava jednog primatelja u odnosu na pravo drugoga uređuje se pravom države u kojoj je ustupitelj imao uobičajeno boravište u trenutku ustupanja koje je prvo počelo proizvoditi učinke prema
  ostalim
  trećim osobama u skladu s pravom koje je određeno kao primjenjivo u skladu s prvim podstavkom.

2.   Pravo

  Ne dovodeći u pitanje stavak 1. ovog članka, pravo
  koje se primjenjuje na ustupljeno potraživanje uređuje učinke na treću osobu kad se ustupaju:

| (a) | gotovina

  novac
  na računu u kreditnoj instituciji; |
| --- | --- |

(a)

gotovina

  novac
  na računu u kreditnoj instituciji;

| (b) | potraživanja na temelju financijskog instrumenta. |
| --- | --- |

(b)

potraživanja na temelju financijskog instrumenta.

3.   Ustupitelj i primatelj mogu izabrati pravo primjenjivo na ustupljeno potraživanje kao pravo koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe u sekuritizaciji.

Odabrano pravo izričito se navodi u ugovoru o ustupanju ili u posebnom ugovoru. Materijalnu i formalnu valjanost čina odabira prava uređuje izabrano pravo.

4.   Spor o prvenstvu između primatelja istog potraživanja kad su učinci ustupanja jednog od potraživanja na treće osobe uređeni zakonom zemlje u kojoj ustupitelj ima uobičajeno boravište, a učinci ustupanja ostalih potraživanja na treće osobe pravom ustupljenog potraživanja, uređuje se pravom koje se primjenjuje na učinke na treće osobe ustupanja potraživanja koje je prvo počelo proizvoditi učinke prema trećim osobama u skladu s primjenjivim pravom. [Am. 22]

Članak 5.

Područje primjene primjenjivog prava

Pravo koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe u skladu s ovom Uredbom uređuje osobito sljedeće:

| (a) | zahtjeve da se osigura učinkovitost ustupanja u odnosu na treće osobe koje nisu dužnik, na primjer, formalnosti povezane s upisom u registre ili objavljivanjem; |
| --- | --- |

(a)

zahtjeve da se osigura učinkovitost ustupanja u odnosu na treće osobe koje nisu dužnik, na primjer, formalnosti povezane s upisom u registre ili objavljivanjem;

| (b) | prvenstvo prava primatelja u odnosu na prava drugog primatelja istog potraživanja; |
| --- | --- |

(b)

prvenstvo prava primatelja u odnosu na prava drugog primatelja istog potraživanja;

| (c) | prvenstvo prava primatelja u odnosu na prava ustupiteljevih vjerovnika; |
| --- | --- |

(c)

prvenstvo prava primatelja u odnosu na prava ustupiteljevih vjerovnika;

| (d) | prvenstvo prava primatelja u odnosu na prava korisnika prijenosa ugovora koji se odnosi na isto potraživanje; |
| --- | --- |

(d)

prvenstvo prava primatelja u odnosu na prava korisnika prijenosa ugovora koji se odnosi na isto potraživanje;

| (e) | prvenstvo prava primatelja u odnosu na prava korisnika obnove ugovora u okviru istog potraživanja od jednog dužnika. |
| --- | --- |

(e)

prvenstvo prava primatelja u odnosu na prava korisnika obnove ugovora u okviru istog potraživanja od jednog dužnika.

Članak 6.

Prevladavajuće obvezne odredbe

1.   Ničim u ovoj Uredbi ne ograničuje se primjena prevladavajućih obveznih odredaba prava države pred čijim se sudom vodi postupak.

2.   Prevladavajuće obvezne odredbe jesu odredbe čije se poštovanje smatra ključnim u državi članici za zaštitu njezinih javnih interesa, poput političkog, društvenog ili gospodarskog ustroja, u mjeri u kojoj ih je moguće primijeniti na bilo koju situaciju koju obuhvaćaju, bez obzira na pravo koje se inače primjenjuje za učinke ustupanja potraživanja na treće osobe na temelju ove Uredbe.

2a.
     
  Učinak imaju prevladavajuće obvezne odredbe prava države članice u kojoj se ustupanje mora izvršiti ili je izvršeno ako te prevladavajuće obvezne odredbe ispunjenje ugovornih obveza čine nezakonitim. [Am. 23]

POGLAVLJE III.

OSTALE ODREDBE

Članak 7.

Javni poredak (ordre public)

Primjena zakonskih odredbi bilo koje zemlje navedene u ovoj Uredbi može biti odbijena samo ako je ta primjena očigledno nespojiva s javnim poretkom (ordre public) države nadležnog suda.

Članak 8.

Isključenje uzvraćanja i daljnjeg upućivanja

Primjena prava bilo koje države koje je određeno u skladu s ovom Uredbom znači primjena pravnih pravila koja su na snazi u toj državi osim pravila međunarodnog privatnog prava.

Članak 9.

Države s više pravnih sustava

1.   Ako se država sastoji od nekoliko teritorijalnih jedinica od kojih svaka ima svoja pravna pravila o učincima ustupanja potraživanja na treće osobe, svaka se teritorijalna jedinica za potrebe određivanja prava koje se primjenjuje prema ovoj Uredbi smatra državom.

2.   Od države članice koja se sastoji od nekoliko teritorijalnih jedinica od kojih svaka ima svoja pravna pravila o učincima ustupanja potraživanja na treće osobe ne zahtijeva se primjena ove Uredbe na sukobe zakona nastale samo između tih jedinica.

Članak 10.

Odnos s drugim odredbama prava Unije

Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje primjena odredaba prava Unije kojima se, u pogledu posebnih pitanja, utvrđuju pravila u slučaju sukoba zakona u pogledu učinaka ustupanja potraživanja na treće osobe.

Članak 11.

Odnos s postojećim međunarodnim konvencijama

1.   Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje primjena međunarodnih konvencija kojih su u trenutku donošenja ove Uredbe jedna ili više država članica stranke, a kojima se utvrđuju pravila u slučaju sukoba zakona koji se odnose na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe.

2.   Međutim, ova Uredba među državama članicama ima prednost pred konvencijama zaključenim samo između dvije ili više država članica, ako se takve konvencije odnose na pitanja koja se uređuju ovom Uredbom.

Članak 12.

Popis konvencija

1.   Države članice najkasnije do [datum primjene] obavješćuju Komisiju o konvencijama iz članka 11. stavka 1. Nakon tog datuma države članice Komisiju obavješćuju o svim otkazivanjima tih konvencija.

2.   Unutar šest mjeseci od zaprimanja obavijesti iz stavka 1. Komisija u Službenom listu Europske unije objavljuje:

| a) | popis konvencija iz stavka 1.; |
| --- | --- |

a)

popis konvencija iz stavka 1.;

| b) | otkazivanja konvencija iz stavka 1. |
| --- | --- |

b)

otkazivanja konvencija iz stavka 1.

Članak 13.

Klauzula o preispitivanju

Najkasnije ... [pet godina od datuma primjene], Komisija Europskom parlamentu, Vijeću te Gospodarskom i socijalnom odboru podnosi izvješće o primjeni ove Uredbe. Prema potrebi izvješću se prilažu prijedlozi za izmjenu ove Uredbe.

Članak 14.

Početak primjene

1.   Ova se Uredba primjenjuje na ustupanja potraživanja sklopljena ... [datum primjene] ili nakon tog datuma.

2.   Pitanje imaju li prava treće osobe u pogledu potraživanja ustupljenog nakon datuma primjene ove Uredbe prednost pred pravima neke druge treće osobe stečenima prije datuma primjene ove Uredbe rješava se na temelju prava koje se primjenjuje prema ovoj Uredbi.
  U slučaju konkurentnih potraživanja na temelju ustupanja, prava dotičnih primatelja utvrđuju se pravom koje se primjenjuje na temelju ove Uredbe isključivo kad je riječ o ustupanjima sklopljenima nakon ... [datum početka primjene ove Uredbe]. [Am. 24]

Članak 15.

Stupanje na snagu i datum primjene

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od ... [18 mjeseci nakon stupanja na snagu].

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u ...,

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 303, 29.8.2018., str. 2.

1

(2)  SL C 367, 10.10.2018., str. 50

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 13. veljače 2019.

3

(4)  Uredba (EZ) br. 593/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o pravu koje se primjenjuje na ugovorne obveze (Rim I) (SL L 177, 4.7.2008., str. 6.),

4

(5)  Direktiva 2002/47/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. lipnja 2002. o financijskom kolateralu (SL L 168, 27.6.2002., str. 43.).

5

(6)  Uredba (EZ) br. 864/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. srpnja 2007. o pravu koje se primjenjuje na izvanugovorne obveze (Rim II), (SL L 199, 31.7.2007., str. 40.).

6

(7)  Uredba (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima, (SL L 351, 20.12.2012., str. 1.).

7

(8)  Uredba (EU) 2015/848 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o postupku u slučaju nesolventnosti, (SL L 141, 5.6.2015., str. 19.).

8

(9)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU, (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.
  –496.).

9

–496

(10)  Direktiva 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 1998. o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira, (SL L 166, 11.6.1998., str. 45.
  –50.).

10

–50.

(11)  Direktiva 2001/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. travnja 2001. o restrukturiranju i likvidaciji kreditnih institucija, (SL L 125, 5.5.2001., str. 15.
  –23.)-

11

–23

(12)  Uredba Komisije (EU) br. 389/2013 od 2. svibnja 2013. o uspostavi Registra Unije u skladu s Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, odlukama br. 280/2004/EZ i br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o ukidanju uredbi Komisije (EU) br. 920/2010 i br. 1193/2011, (SL L 122, 3.5.2013., str. 1.
  –59.).

12

–59

(13)  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).

13

(14)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012, (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

14

(15)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ, (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

15

(16)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU, (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.)

16

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/329 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/329

---

P8_TA(2019)0087

Program razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja za razdoblje 2021. – 2027. (program „Periklo IV”) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja za razdoblje 2021. – 2027. (program „Periklo IV”) (COM(2018)0369 – C8-0240/2018 – 2018/0194(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/42)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0369), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0369),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 133. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0240/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 133. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0240/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0069/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0069/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0194

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja za razdoblje 2021.–2027 (program „Periklo IV”)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 133.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Unija i države članice postavile su sebi za cilj utvrđivanje mjera potrebnih za upotrebu eura kao jedinstvene valute. Te mjere obuhvaćaju zaštitu eura od krivotvorenja i povezane prijevare, čime

  kako bi
  se ojačava

  zajamčila
  učinkovitost gospodarstva Unije i osigurava

  osigurala
  održivost javnih financija. [Am. 1] |
| --- | --- |

(1)

Unija i države članice postavile su sebi za cilj utvrđivanje mjera potrebnih za upotrebu eura kao jedinstvene valute. Te mjere obuhvaćaju zaštitu eura od krivotvorenja i povezane prijevare, čime

  kako bi
  se ojačava

  zajamčila
  učinkovitost gospodarstva Unije i osigurava

  osigurala
  održivost javnih financija. [Am. 1]

| (2) | Uredbom Vijeća (EZ) br. 1338/2001 (3) propisuje se razmjena informacija, suradnja i uzajamna pomoć te se time utvrđuje usklađen okvir za zaštitu eura. Učinci te uredbe prošireni su Uredbom Vijeća (EZ) br. 1339/2001 (4) na države članice koje nisu prihvatile euro kao svoju jedinstvenu valutu kako bi se omogućila jednaka razina zaštite eura u cijeloj Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom Vijeća (EZ) br. 1338/2001 (3) propisuje se razmjena informacija, suradnja i uzajamna pomoć te se time utvrđuje usklađen okvir za zaštitu eura. Učinci te uredbe prošireni su Uredbom Vijeća (EZ) br. 1339/2001 (4) na države članice koje nisu prihvatile euro kao svoju jedinstvenu valutu kako bi se omogućila jednaka razina zaštite eura u cijeloj Uniji.

| (3) | Djelovanja čiji je cilj promicanje razmjena informacija i osoblja, tehničke i znanstvene pomoći i specijalističkog osposobljavanja bitno pomažu u zaštiti jedinstvene valute Unije od krivotvorenja i povezane prijevare, a time i u postizanju visoke i jednake razine zaštite diljem Unije, istodobno prikazujući sposobnost Unije za suočavanje s ozbiljnim organiziranim kriminalom.
  Takve mjere pomažu i u rješavanju zajedničkih izazova i povezanosti s pranjem novca i organiziranim kriminalom. [Am. 2] |
| --- | --- |

(3)

Djelovanja čiji je cilj promicanje razmjena informacija i osoblja, tehničke i znanstvene pomoći i specijalističkog osposobljavanja bitno pomažu u zaštiti jedinstvene valute Unije od krivotvorenja i povezane prijevare, a time i u postizanju visoke i jednake razine zaštite diljem Unije, istodobno prikazujući sposobnost Unije za suočavanje s ozbiljnim organiziranim kriminalom.
  Takve mjere pomažu i u rješavanju zajedničkih izazova i povezanosti s pranjem novca i organiziranim kriminalom. [Am. 2]

| (4) | Program za zaštitu eura od krivotvorenja pridonosi podizanju svijesti

  razine osviještenosti
  građana Unije,
  povećavajući njihovo povjerenje u tu valutu i
  poboljšavajući zaštitu eura, posebno neprestanim širenjem rezultata djelovanja koja su podržana tim programom. [Am. 3] |
| --- | --- |

(4)

Program za zaštitu eura od krivotvorenja pridonosi podizanju svijesti

  razine osviještenosti
  građana Unije,
  povećavajući njihovo povjerenje u tu valutu i
  poboljšavajući zaštitu eura, posebno neprestanim širenjem rezultata djelovanja koja su podržana tim programom. [Am. 3]

| (4a) | Djelotvorna zaštita eura od krivotvorenja ključan je element sigurnog i konkurentnog gospodarstva EU-a te je izravno povezana s ciljem EU-a da se poboljša učinkovito funkcioniranje ekonomske i monetarne unije. [Am. 4] |
| --- | --- |

(4a)

Djelotvorna zaštita eura od krivotvorenja ključan je element sigurnog i konkurentnog gospodarstva EU-a te je izravno povezana s ciljem EU-a da se poboljša učinkovito funkcioniranje ekonomske i monetarne unije. [Am. 4]

| (5) | Prijašnja podrška takvim djelovanjima, pružena zahvaljujući odlukama Vijeća 2001/923/EZ (5) i 2001/924/EZ (6), naknadno izmijenjenima i proširenima odlukama Vijeća 2006/75/EZ (7), 2006/76/EZ (8), 2006/849/EC (9), 2006/850/EZ (10) i Uredbom (EU) br. 331/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (11), omogućila je poboljšanje djelovanja Unije i država članica u području zaštite eura od krivotvorenja. Ciljevi programa za zaštitu eura od krivotvorenja (program „Periklo”) za razdoblje 2002.–2006., 2007.–2013. i 2014.–2017. (12) uspješno su postignuti. |
| --- | --- |

(5)

Prijašnja podrška takvim djelovanjima, pružena zahvaljujući odlukama Vijeća 2001/923/EZ (5) i 2001/924/EZ (6), naknadno izmijenjenima i proširenima odlukama Vijeća 2006/75/EZ (7), 2006/76/EZ (8), 2006/849/EC (9), 2006/850/EZ (10) i Uredbom (EU) br. 331/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (11), omogućila je poboljšanje djelovanja Unije i država članica u području zaštite eura od krivotvorenja. Ciljevi programa za zaštitu eura od krivotvorenja (program „Periklo”) za razdoblje 2002.–2006., 2007.–2013. i 2014.–2017. (12) uspješno su postignuti.

| (6) | Suprotno standardnom postupku, nije provedena posebna procjena učinka Programa. To se djelomično može objasniti činjenicom da je Komisija 2017. provela evaluaciju Programa na sredini razdoblja, popraćenu neovisnim izvješćem
   (13)

  . Premda je izvješće o Programu u načelu pozitivno, u njemu se izražava zabrinutost zbog ograničenog broja nadležnih tijela koja sudjeluju u aktivnostima Programa te kvalitete ključnih pokazatelja uspješnosti koji se koriste za mjerenje rezultata Programa.
  Komisija je u 
  svojoj
  Komunikaciji Europskom parlamentu i Vijeću o evaluaciji na sredini programskog razdoblja programa Periklo 2020.
  i njezine ex ante revizije u obliku radnog dokumenta službi Komisije uz prijedlog (COM(2018)0369)
  zaključila bi zbog njegove dodane vrijednosti EU-a

  za Uniju
  , dugoročnog učinka, i održivosti djelovanja
  i doprinosa suzbijanju organiziranog kriminala
  trebalo poduprijeti nastavak tog Programa za razdoblje nakon 2020. [Am. 5] |
| --- | --- |

(6)

Suprotno standardnom postupku, nije provedena posebna procjena učinka Programa. To se djelomično može objasniti činjenicom da je Komisija 2017. provela evaluaciju Programa na sredini razdoblja, popraćenu neovisnim izvješćem
   (13)

  . Premda je izvješće o Programu u načelu pozitivno, u njemu se izražava zabrinutost zbog ograničenog broja nadležnih tijela koja sudjeluju u aktivnostima Programa te kvalitete ključnih pokazatelja uspješnosti koji se koriste za mjerenje rezultata Programa.
  Komisija je u 
  svojoj
  Komunikaciji Europskom parlamentu i Vijeću o evaluaciji na sredini programskog razdoblja programa Periklo 2020.
  i njezine ex ante revizije u obliku radnog dokumenta službi Komisije uz prijedlog (COM(2018)0369)
  zaključila bi zbog njegove dodane vrijednosti EU-a

  za Uniju
  , dugoročnog učinka, i održivosti djelovanja
  i doprinosa suzbijanju organiziranog kriminala
  trebalo poduprijeti nastavak tog Programa za razdoblje nakon 2020. [Am. 5]

| (7) | U evaluaciji na sredini programskog razdoblja preporučuje se nastavak djelovanja koja se financiraju u okviru programa Periklo 2020., pri čemu treba voditi računa o mogućnostima pojednostavnjenja

  uz istovremeno rješavanje potrebe za pojednostavnjenjem
  podnošenja zahtjeva, poticanja

  poticanjem
  diferencijacije korisnika
  i sudjelovanja maksimalnog broja nadležnih tijela iz različitih zemalja u aktivnostima Programa
  , daljnje

  daljnjom
  usmjerenosti na nove i opetovane prijetnje krivotvorenja i racionalizacije

  racionalizacijom
  ključnih pokazatelja uspješnosti. [Am. 6] |
| --- | --- |

(7)

U evaluaciji na sredini programskog razdoblja preporučuje se nastavak djelovanja koja se financiraju u okviru programa Periklo 2020., pri čemu treba voditi računa o mogućnostima pojednostavnjenja

  uz istovremeno rješavanje potrebe za pojednostavnjenjem
  podnošenja zahtjeva, poticanja

  poticanjem
  diferencijacije korisnika
  i sudjelovanja maksimalnog broja nadležnih tijela iz različitih zemalja u aktivnostima Programa
  , daljnje

  daljnjom
  usmjerenosti na nove i opetovane prijetnje krivotvorenja i racionalizacije

  racionalizacijom
  ključnih pokazatelja uspješnosti. [Am. 6]

| (7a) | Žarišne točke u pogledu krivotvorenja otkrivene su u trećim zemljama, a krivotvorenje eura stječe sve veću međunarodnu dimenziju; stoga bi se aktivnosti izgradnje kapaciteta i osposobljavanja koje uključuju nadležna tijela trećih zemalja trebale smatrati ključnima za postizanje učinkovite zaštite jedinstvene valute Unije te bi ih trebalo dodatno poticati u kontekstu Programa. [Am. 7] |
| --- | --- |

(7a)

Žarišne točke u pogledu krivotvorenja otkrivene su u trećim zemljama, a krivotvorenje eura stječe sve veću međunarodnu dimenziju; stoga bi se aktivnosti izgradnje kapaciteta i osposobljavanja koje uključuju nadležna tijela trećih zemalja trebale smatrati ključnima za postizanje učinkovite zaštite jedinstvene valute Unije te bi ih trebalo dodatno poticati u kontekstu Programa. [Am. 7]

| (8) | Stoga bi trebalo donijeti novi program za razdoblje 2021.–2027. (program „Periklo IV”). Trebalo bi osigurati da program Periklo IV bude usklađen s drugim relevantnim programima i djelovanjima i da ih nadopunjuje. Stoga bi Komisija trebala provesti sva potrebna savjetovanja povezana s procjenom potreba za zaštitom eura s glavnim uključenim stranama (posebno s nadležnim nacionalnim tijelima koja su odredile države članice, Europskom središnjom bankom i Europolom) u okviru odbora iz Uredbe (EZ) br. 1338/2001, posebno u pogledu razmjena, pomoći i osposobljavanja, u svrhu primjene programa Periklo IV.
  Osim toga, Komisija bi pri provedbi programa trebala iskoristiti golemo iskustvo Europske središnje banke u vezi s provedbom osposobljavanja i pružanjem informacija o krivotvorenim novčanicama eura. [Am. 8] |
| --- | --- |

(8)

Stoga bi trebalo donijeti novi program za razdoblje 2021.–2027. (program „Periklo IV”). Trebalo bi osigurati da program Periklo IV bude usklađen s drugim relevantnim programima i djelovanjima i da ih nadopunjuje. Stoga bi Komisija trebala provesti sva potrebna savjetovanja povezana s procjenom potreba za zaštitom eura s glavnim uključenim stranama (posebno s nadležnim nacionalnim tijelima koja su odredile države članice, Europskom središnjom bankom i Europolom) u okviru odbora iz Uredbe (EZ) br. 1338/2001, posebno u pogledu razmjena, pomoći i osposobljavanja, u svrhu primjene programa Periklo IV.
  Osim toga, Komisija bi pri provedbi programa trebala iskoristiti golemo iskustvo Europske središnje banke u vezi s provedbom osposobljavanja i pružanjem informacija o krivotvorenim novčanicama eura. [Am. 8]

| (9) | Na ovu Uredbu primjenjuju se horizontalna financijska pravila koja donose Europski parlament i Vijeće na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se pobliže određuje postupak donošenja i izvršenja proračuna s pomoću bespovratnih sredstava, nabave, nagrada i neizravnog izvršenja te se predviđa provjera odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama jer je poštovanje vladavine prava ključan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i učinkovito financiranje EU-a. |
| --- | --- |

(9)

Na ovu Uredbu primjenjuju se horizontalna financijska pravila koja donose Europski parlament i Vijeće na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se pobliže određuje postupak donošenja i izvršenja proračuna s pomoću bespovratnih sredstava, nabave, nagrada i neizravnog izvršenja te se predviđa provjera odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama jer je poštovanje vladavine prava ključan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i učinkovito financiranje EU-a.

| (10) | Ova je Uredba u skladu s načelima dodane vrijednosti i proporcionalnosti. Programom Periklo IV trebala bi se olakšati suradnja među državama članicama i između Komisije i država članica kako bi se euro zaštitio od krivotvorenja, bez narušavanja nadležnosti država članica te upotrebom resursa na učinkovitiji način nego što bi se to činilo na nacionalnoj razini. Djelovanje na razini Unije potrebno je i opravdano s obzirom na to da jasno pomaže državama članicama u zajedničkoj zaštiti eura i potiče upotrebu zajedničkih struktura Unije za poboljšanje suradnje
  te pravovremene
  i 
  sveobuhvatne
  razmjene informacija između nadležnih tijela. [Am. 9] |
| --- | --- |

(10)

Ova je Uredba u skladu s načelima dodane vrijednosti i proporcionalnosti. Programom Periklo IV trebala bi se olakšati suradnja među državama članicama i između Komisije i država članica kako bi se euro zaštitio od krivotvorenja, bez narušavanja nadležnosti država članica te upotrebom resursa na učinkovitiji način nego što bi se to činilo na nacionalnoj razini. Djelovanje na razini Unije potrebno je i opravdano s obzirom na to da jasno pomaže državama članicama u zajedničkoj zaštiti eura i potiče upotrebu zajedničkih struktura Unije za poboljšanje suradnje
  te pravovremene
  i 
  sveobuhvatne
  razmjene informacija između nadležnih tijela. [Am. 9]

| (11) | Program Periklo IV trebao bi se provoditi u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom utvrđenim u ... [upućivanje na Uredbu o VFO-u nakon 2020., Uredba Vijeća (EU, Euratom) .../2018]. |
| --- | --- |

(11)

Program Periklo IV trebao bi se provoditi u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom utvrđenim u ... [upućivanje na Uredbu o VFO-u nakon 2020., Uredba Vijeća (EU, Euratom) .../2018].

| (12) | Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti

  Radi dopunjavanje i izmjene elemenata ove Uredbe koji nisu ključni, ovlast
  za provedbu

  donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu
  programa Periklo IV, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti

  rada iz članka 10. i pokazatelja iz članka 12. i Priloga
  . Komisija bi trebala donijeti godišnje programe rada u kojima su navedeni prioriteti, proračun po stavkama i kriteriji evaluacije bespovratnih sredstava za djelovanja. Iznimni i valjano opravdani slučajevi, u kojima je porast u sufinanciranju nužan kako bi države članice dobile veću gospodarsku fleksibilnost, što bi im omogućilo provesti i dovršiti projekte zaštite eura na prihvatljiv način, trebali bi biti sastavni dio godišnjih programa rada.
  Posebno je važno da Komisija tijekom pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
   (14)

  Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. [Am. 10] |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti

  Radi dopunjavanje i izmjene elemenata ove Uredbe koji nisu ključni, ovlast
  za provedbu

  donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu
  programa Periklo IV, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti

  rada iz članka 10. i pokazatelja iz članka 12. i Priloga
  . Komisija bi trebala donijeti godišnje programe rada u kojima su navedeni prioriteti, proračun po stavkama i kriteriji evaluacije bespovratnih sredstava za djelovanja. Iznimni i valjano opravdani slučajevi, u kojima je porast u sufinanciranju nužan kako bi države članice dobile veću gospodarsku fleksibilnost, što bi im omogućilo provesti i dovršiti projekte zaštite eura na prihvatljiv način, trebali bi biti sastavni dio godišnjih programa rada.
  Posebno je važno da Komisija tijekom pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
   (14)

  Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. [Am. 10]

| (13) | Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za program Periklo IV koja predstavlja primarni referentni iznos, u smislu ... [referenca će se ažurirati prema potrebi u skladu s novim međuinstitucionalnim sporazumom: točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju], za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. |
| --- | --- |

(13)

Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za program Periklo IV koja predstavlja primarni referentni iznos, u smislu ... [referenca će se ažurirati prema potrebi u skladu s novim međuinstitucionalnim sporazumom: točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju], za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

| (14) | U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 (15) Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (16) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (17) financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (18). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije i dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup. |
| --- | --- |

(14)

U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 (15) Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (16) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (17) financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (18). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije i dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup.

| (15) | Komisija bi trebala predstaviti Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o evaluaciji na sredini razdoblja o provedbi programa Periklo IV i konačno izvješće o evaluaciji ostvarenja njegovih ciljeva. |
| --- | --- |

(15)

Komisija bi trebala predstaviti Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o evaluaciji na sredini razdoblja o provedbi programa Periklo IV i konačno izvješće o evaluaciji ostvarenja njegovih ciljeva.

| (16) | Uredbu (EU) br. 331/2014 stoga bi trebalo staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(16)

Uredbu (EU) br. 331/2014 stoga bi trebalo staviti izvan snage.

| (17) | Primjereno je osigurati nesmetani prijelaz bez prekida između programa Periklo 2020. i Periklo IV te je primjereno uskladiti trajanje programa Periklo IV. s Uredbom Vijeća (EU, Euratom) .../... [kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027.]. Stoga bi se program Periklo IV trebao primjenjivati od 1. siječnja 2021. |
| --- | --- |

(17)

Primjereno je osigurati nesmetani prijelaz bez prekida između programa Periklo 2020. i Periklo IV te je primjereno uskladiti trajanje programa Periklo IV. s Uredbom Vijeća (EU, Euratom) .../... [kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027.]. Stoga bi se program Periklo IV trebao primjenjivati od 1. siječnja 2021.

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

Ovom Uredbom uspostavlja se program razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja Periklo IV („Program”).

Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja.

Članak 2.

Ciljevi Programa

1.   Opći cilj Programa je sljedeći:

sprečavati i suzbijati krivotvorenje i povezanu prijevaru, poboljšavajući tako konkurentnost gospodarstva

  čuvajući na taj način integritet euronovčanica i eurokovanica, čime se jača povjerenje građana i poduzeća u autentičnost tih novčanica i kovanica, povećava povjerenje u gospodarstvo
  Unije i osiguravajući

  štiti
  održivost javnih financija. [Am. 11]

2.   Posebni cilj Programa je sljedeći:

zaštiti novčanice i kovanice eura od krivotvorenja i povezane prijevare podržavanjem i nadopunjavanjem mjera koje su poduzele države članice te pomaganjem nadležnim nacionalnim tijelima i tijelima Unije u njihovim naporima da razviju blisku i redovitu suradnju te razmjenu najbolje prakse međusobno i s Komisijom, prema potrebi uključujući treće zemlje i međunarodne organizacije.

Članak 3.

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. iznosi 7 700 000 EUR (19) po tekućim cijenama. [Am. 12]

2.   Godišnja odobrena sredstva odobravaju Europski parlament i Vijeće u granicama višegodišnjeg financijskog okvira.

3.   Iznos naveden u stavku 1. može se upotrijebiti za tehničku i administrativnu pomoć za provedbu Programa, kao što su aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije koje uključuju korporativne informacijske sustave.

Članak 4.

Provedba i oblici EU-ova financiranja

1.   Program se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s [najnovija verzija Financijske uredbe, Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 (20)].

2.   Komisija provodi Program u suradnji s državama članicama, s kojima održava redovna savjetovanja u različitim fazama provedbe Programa, uzimajući pri tome u obzir relevantne mjere

  uz istovremeno jamčenje dosljednosti i izbjegavanje nepotrebnog dupliciranja relevantnih mjera
  koje poduzimaju drugi nadležni subjekti, posebno Europska središnja banka i Europol.
  U tu svrhu, Komisija tijekom pripreme programa rada u skladu s člankom 10. uzima u obzir postojeće i planirane aktivnosti Europske središnje banke i Europola protiv krivotvorenja eura i prijevara. [Am. 13]

3.   Financijska potpora u okviru Programa za prihvatljiva djelovanja navedena u članku 6. može biti u obliku:

bespovratnih sredstava ili

javne nabave.

Članak 5.

Zajednička djelovanja

1.   Djelovanja u okviru Programa mogu zajednički organizirati Komisija i drugi partneri koji posjeduju relevantnu stručnost, kao što su:

| (a) | nacionalne središnje banke i Europska središnja banka (ESB); |
| --- | --- |

(a)

nacionalne središnje banke i Europska središnja banka (ESB);

| (b) | nacionalni centri za analizu (NCA) i nacionalni centri za analizu kovanica (NCAK); |
| --- | --- |

(b)

nacionalni centri za analizu (NCA) i nacionalni centri za analizu kovanica (NCAK);

| (c) | Europski tehnički i znanstveni centar (ETZC) i kovnice; |
| --- | --- |

(c)

Europski tehnički i znanstveni centar (ETZC) i kovnice;

| (d) | Europol, Eurojust i Interpol; |
| --- | --- |

(d)

Europol, Eurojust i Interpol;

| (e) | nacionalni središnji uredi za borbu protiv krivotvorenja novca iz članka 12. Međunarodne konvencije o sprečavanju krivotvorenja novca potpisane u Ženevi 20. travnja 1929. (21) i druge agencije specijalizirane za sprečavanje, otkrivanje i progon u vezi s krivotvorenjem novca; |
| --- | --- |

(e)

nacionalni središnji uredi za borbu protiv krivotvorenja novca iz članka 12. Međunarodne konvencije o sprečavanju krivotvorenja novca potpisane u Ženevi 20. travnja 1929. (21) i druge agencije specijalizirane za sprečavanje, otkrivanje i progon u vezi s krivotvorenjem novca;

| (f) | specijalizirana tijela koja se bave tehnologijama umnožavanja i certificiranja, tiskare i graveri; |
| --- | --- |

(f)

specijalizirana tijela koja se bave tehnologijama umnožavanja i certificiranja, tiskare i graveri;

| (g) | tijela osim onih iz točaka od (a) do (f) koja pružaju određena stručna znanja, uključujući, prema potrebi, takva tijela iz trećih zemalja, a posebno iz država pristupnica i zemalja kandidatkinja i |
| --- | --- |

(g)

tijela osim onih iz točaka od (a) do (f) koja pružaju određena stručna znanja, uključujući, prema potrebi, takva tijela iz trećih zemalja, a posebno iz država pristupnica i zemalja kandidatkinja i

| (h) | privatni subjekti koji su razvili i dokazali tehničko znanje i timove specijalizirane u otkrivanju krivotvorenih novčanica i kovanica. |
| --- | --- |

(h)

privatni subjekti koji su razvili i dokazali tehničko znanje i timove specijalizirane u otkrivanju krivotvorenih novčanica i kovanica.

2.   Ako prihvatljiva djelovanja zajednički organiziraju Komisija i ESB, Eurojust, Europol ili Interpol, nastali troškovi dijele se među njima. U svakom slučaju svaki od njih snosi troškove putovanja i smještaja svojih gostujućih predavača.

POGLAVLJE II.

PRIHVATLJIVOST

Članak 6.

Prihvatljiva djelovanja

1.   U skladu s uvjetima utvrđenima u godišnjim programima rada iz članka 10. u okviru Programa pruža se financijska potpora za sljedeća djelovanja:

| (a) | razmjena i širenje informacija, posebno organiziranjem radionica, sastanaka i seminara, uključujući osposobljavanje, ciljanih raspoređivanja zaposlenika i razmjene osoblja iz nadležnih nacionalnih tijela i drugih sličnih djelovanja. Razmjena informacija usmjerena je, između ostalog, na:






  — | najbolje prakse za sprečavanje krivotvorenja eura i povezanih prijevara; [Am. 14] |
| --- | --- | --- |

(a)

razmjena i širenje informacija, posebno organiziranjem radionica, sastanaka i seminara, uključujući osposobljavanje, ciljanih raspoređivanja zaposlenika i razmjene osoblja iz nadležnih nacionalnih tijela i drugih sličnih djelovanja. Razmjena informacija usmjerena je, između ostalog, na:

—

najbolje prakse za sprečavanje krivotvorenja eura i povezanih prijevara; [Am. 14]

| — | metodologije za praćenje i analizu gospodarskog i financijskog učinka krivotvorenja; |
| --- | --- |

—

metodologije za praćenje i analizu gospodarskog i financijskog učinka krivotvorenja;

| — | rad baza podataka i sustava za rano upozorenje; |
| --- | --- |

—

rad baza podataka i sustava za rano upozorenje;

| — | upotrebu alata za otkrivanje uz računalnu podršku; [Am. 15] |
| --- | --- |

—

upotrebu alata za otkrivanje uz računalnu podršku; [Am. 15]

| — | metode ispitivanja i istraživanja; |
| --- | --- |

—

metode ispitivanja i istraživanja;

| — | znanstvenu pomoć, uključujući praćenje novih kretanja; |
| --- | --- |

—

znanstvenu pomoć, uključujući praćenje novih kretanja;

| — | zaštitu eura izvan Unije; |
| --- | --- |

—

zaštitu eura izvan Unije;

| — | istraživačka djelovanja; |
| --- | --- |

—

istraživačka djelovanja;

| — | osiguranje posebnih operativnih stručnih znanja; |
| --- | --- |

—

osiguranje posebnih operativnih stručnih znanja;

| (b) | tehničku, znanstvenu i operativnu pomoć koja se pokaže nužnom u okviru Programa, uključujući posebno:






  — | svaku prikladnu mjeru kojom se određuju nastavni materijali na razini Unije, kao što su priručnik o zakonodavstvu Unije, informacijski bilteni, praktični priručnici, glosari i leksikoni, baze podataka, posebno u području znanstvene pomoći ili tehnološkog nadzora ili aplikacije računalne podrške, kao što je softver; |
| --- | --- | --- |

(b)

tehničku, znanstvenu i operativnu pomoć koja se pokaže nužnom u okviru Programa, uključujući posebno:

—

svaku prikladnu mjeru kojom se određuju nastavni materijali na razini Unije, kao što su priručnik o zakonodavstvu Unije, informacijski bilteni, praktični priručnici, glosari i leksikoni, baze podataka, posebno u području znanstvene pomoći ili tehnološkog nadzora ili aplikacije računalne podrške, kao što je softver;

| — | relevantne studije koje posjeduju multidisciplinarnu i transnacionalnu dimenzijom, uključujući istraživanja inovativnih sigurnosnih obilježja; |
| --- | --- |

—

relevantne studije koje posjeduju multidisciplinarnu i transnacionalnu dimenzijom, uključujući istraživanja inovativnih sigurnosnih obilježja;

| — | razvoj instrumenata tehničke podrške i metoda za olakšanje djelovanja otkrivanja na razini Unije; |
| --- | --- |

—

razvoj instrumenata tehničke podrške i metoda za olakšanje djelovanja otkrivanja na razini Unije;

| — | potporu za suradnju u operacijama u koje su uključene barem dvije države kada takva potpora nije

  ne može biti
  dostupna u okviru drugih programa europskih institucija i tijela; [Am. 16] |
| --- | --- |

—

potporu za suradnju u operacijama u koje su uključene barem dvije države kada takva potpora nije

  ne može biti
  dostupna u okviru drugih programa europskih institucija i tijela; [Am. 16]

| (c) | kupnju opreme koju će upotrebljavati specijalizirana tijela za borbu protiv krivotvorenja trećih zemalja za zaštitu eura od krivotvorenja, u skladu s člankom 10. stavkom 3. |
| --- | --- |

(c)

kupnju opreme koju će upotrebljavati specijalizirana tijela za borbu protiv krivotvorenja trećih zemalja za zaštitu eura od krivotvorenja, u skladu s člankom 10. stavkom 3.

2.   Programom se uzimaju u obzir transnacionalni i multidisciplinarni aspekti borbe protiv krivotvorenja tako što se naglasak stavlja na sudjelovanje sljedećih skupina:

| (a) | osoblje agencija koje se bave otkrivanjem i suzbijanjem krivotvorenja, posebno policijske snage, carinska tijela i financijske uprave, ovisno o njihovim specifičnim funkcijama na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

(a)

osoblje agencija koje se bave otkrivanjem i suzbijanjem krivotvorenja, posebno policijske snage, carinska tijela i financijske uprave, ovisno o njihovim specifičnim funkcijama na nacionalnoj razini;

| (b) | osoblja obavještajnih službi; |
| --- | --- |

(b)

osoblja obavještajnih službi;

| (c) | predstavnici nacionalnih središnjih banaka, kovnica novca, poslovnih banaka i drugih financijskih posrednika, posebno s obzirom na obveze financijskih institucija; |
| --- | --- |

(c)

predstavnici nacionalnih središnjih banaka, kovnica novca, poslovnih banaka i drugih financijskih posrednika, posebno s obzirom na obveze financijskih institucija;

| (d) | pravosudni službenici te pravnici i suci koji su se specijalizirali za to područje; |
| --- | --- |

(d)

pravosudni službenici te pravnici i suci koji su se specijalizirali za to područje;

| (e) | sve druge skupine stručnjaka u tom području, kao što su gospodarske i industrijske komore ili slične strukture koje mogu omogućiti pristup malim i srednjim poduzećima, trgovcima na malo ili poduzećima za prijevoz gotovine. |
| --- | --- |

(e)

sve druge skupine stručnjaka u tom području, kao što su gospodarske i industrijske komore ili slične strukture koje mogu omogućiti pristup malim i srednjim poduzećima, trgovcima na malo ili poduzećima za prijevoz gotovine.

3.   Skupine iz stavka 2. ovog članka mogu obuhvaćati sudionike iz trećih zemalja ako je to važno za ispunjenje ciljeva iz članka 2. [Am. 17]

POGLAVLJE III.

BESPOVRATNA SREDSTVA

Članak 7.

Bespovratna sredstva

Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe.

Kada je riječ o djelovanjima koje se provode s pomoću bespovratnih sredstava, kupnja opreme ne smije biti jedina komponenta sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava.

Članak 8.

Stopa sufinanciranja

Stopa sufinanciranja za bespovratna sredstva dodijeljena u okviru Programa ne prelazi 75 % prihvatljivih troškova. U iznimnim i valjano opravdanim slučajevima, definiranima u godišnjim programima rada iz članka 10., stopa sufinanciranja ne prelazi 90 % prihvatljivih troškova.

Članak 9.

Prihvatljivi subjekti

Subjekti koji ispunjavaju uvjete za financiranje u okviru Programa su nadležna nacionalna tijela, kako su definirana u članku 2. točki (b) Uredbe (EZ) br. 1338/2001.

POGLAVLJE IV.

PROGRAMIRANJE, PRAĆENJE, EVALUACIJA, KONTROLA

Članak 10.

Programi rada

1.   Program se provodi prema programima

  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 11. radi donošenja programa
  rada iz članka 110. Financijske uredbe. [Am. 18]

2.   Kada je riječ o bespovratnim sredstvima, uz zahtjeve utvrđene u članku 108. Financijske uredbe programom rada utvrđuju se ključni kriteriji za odabir i dodjelu te najveća moguća stopa sufinanciranja.

Članak 11.

Izvršavanje delegiranih ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Delegiranje ovlasti navedeno u 
  članku 10. stavku 1. i
  članku 12. stavku 2. dodjeljuje se Komisiji od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.[Am. 19]

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 
  10. stavka 1. i članka
   12. stavka 2. Odlukom o opozivu prekida

  okončava
  se delegiranje ovlasti koje je

  navedenih
  u njoj navedeno

  toj odluci
  . Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. [Am. 20]

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
  , kao i s predstavnicima ESB-a i Europola. [Am. 21]

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 12. stavka 2. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za tri mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 12.

Praćenje

1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Programa u ostvarenju posebnih ciljeva iz članka 2. navedeni su u Prilogu ovom Prijedlogu.

2.   Da bi se zajamčila učinkovita procjena ostvarenja ciljeva Programa, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 11. kako bi utvrdila odredbe okvira za praćenje i evaluaciju, uključujući izmjenama Priloga u cilju preispitivanja i dopune pokazatelja kada je to potrebno za potrebe evaluacije.

3.   Komisija
  svake godine
  dostavlja informacije o rezultatima Programa Europskom parlamentu
  , Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europolu, Eurojustu
  i Vijeću na godišnjoj razini

  Uredu europskog javnog tužitelja (EPPO)
  , uzimajući pri tome u obzir kvantitativne i kvalitativne pokazatelje iz Priloga ovom Prijedlogu. [Am. 22]

4.   Sve zemlje sudionice i drugi korisnici pružaju Komisiji sve podatke i informacije koji su potrebni da bi se omogućilo praćenje i evaluacija Programa.

Članak 13.

Evaluacija

1.   Privremena evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije četiri godine nakon početka provedbe Programa.

2.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije dvije godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1. Komisija provodi završnu evaluaciju Programa.

3.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, i Europskoj središnjoj banci
  , Europolu, Eurojustu i Uredu europskog javnog tužitelja
  . [Am. 23]

POGLAVLJE V.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 14.

Informiranje, priopćavanje i promidžba

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče
  transparentnost i
  vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost. [Am. 24]

2.   Komisija provodi aktivnosti obavješćivanja i priopćivanja u pogledu Programa, djelovanja i rezultata. Financijski izvori dodijeljeni Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se odnose na ciljeve navedene u članku 2.

Članak 15.

Stavljanje izvan snage

Uredba (EU) br. 331/2014 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2021.

Članak 16.

Prijelazne odredbe

Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu predmetnih djelovanja do njihova zaključenja, na temelju Uredbe (EU) br. 331/2014 koja se nastavlja primjenjivati na predmetna djelovanja do njihova zaključenja.

Članak 17.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u ...

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 378, 19.10.2018., str. 2.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 13. veljače 2019.

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1338/2001 od 28. lipnja 2001. o utvrđivanju mjera potrebnih za zaštitu eura od krivotvorenja (SL L 181, 4.7.2001., str. 6.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1339/2001 od 28. lipnja 2001. o proširenju učinaka Uredbe (EZ) br. 1338/2001 o utvrđivanju mjera potrebnih za zaštitu eura od krivotvorenja na one države članice koje nisu usvojile euro kao svoju jedinstvenu valutu (SL L 181, 4.7.2001., str. 11.).

4

(5)  Odluka Vijeća 2001/923/EZ od 17. prosinca 2001. o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (Program „Periklo”) (SL L 339, 21.12.2001., str. 50.).

5

(6)  Odluka Vijeća 2001/924/EZ od 17. prosinca 2001. o proširenju učinaka Odluke o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (program „Periklo”) na države članice koje nisu usvojile euro kao jedinstvenu valutu (SL L 339, 21.12.2001., str. 55.).

6

(7)  Odluka Vijeća 2006/75/EZ od 30. siječnja 2006. o izmjeni i produljenju Odluke 2001/923/EZ o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (Program „Periklo”) (SL L 36, 8.2.2006., str. 40.).

7

(8)  Odluka Vijeća 2006/76/EZ od 30. siječnja 2006. o proširenju primjene Odluke 2006/75/EZ o izmjeni i produljenju Odluke 2001/923/EZ o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (Program „Periklo”) na države članice nesudionice (SL L 36, 8.2.2006., str. 42.).

8

(9)  Odluka Vijeća 2006/849/EZ od 20. studenoga 2006. o izmjeni i produljenju Odluke 2001/923/EZ o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (program Periklo) (SL L 330, 28.11.2006., str. 28.).

9

(10)  Odluka Vijeća 2006/850/EZ od 20. studenoga 2006. o proširenju primjene Odluke 2006/849/EZ, o izmjeni i produljenju Odluke 2001/923/EZ o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (program Periklo) na države članice nesudionice (SL L 330, 28.11.2006., str. 30.).

10

(11)  Uredba (EU) br. 331/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (program „Periklo 2020.”) i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/923/EZ, 2001/924/EZ, 2006/75/EZ, 2006/76/EZ, 2006/849/EZ i 2006/850/EZ (SL L 103, 5.4.2014., str. 1.).

11

(12)  Komunikacija Komisije Vijeću i Europskom parlamentu o evaluaciji na sredini razdoblja Programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (program „Periklo 2020.”) (COM(2017)0741).

12

(13)  
  SWD(2017)0444 i Ares(2917)3289297, 30.6.2017.

13

SWD(2017)0444 i Ares(2917)3289297, 30.6.2017.

(14)  

  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

14

SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

(15)  SL L 248, 18.9.2013., str. 1.

15

(16)  SL L 292, 15.11.1996., str. 2.

16

(17)  SL L 283, 31.10.2017., str. 1.

17

(18)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

18

(19)  
  Samo indikativni iznos, ovisno o ukupnom VFO-u.

19

Samo indikativni iznos, ovisno o ukupnom VFO-u.

(20)  Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).

20

(21)  Serija sporazuma Lige naroda br. 2623 (1931.), str. 372.

21

PRILOG

POKAZATELJI ZA EVALUACIJU PROGRAMA

Program će se pomno pratiti na temelju skupa pokazatelja koji će služiti kao mjerilo ostvarivanja općih i posebnih ciljeva Programa i s ciljem smanjenja administrativnog opterećenja i troškova

  , uz minimalno administrativno opterećenje i troškove
  . U tu svrhu će se prikupljati podaci povezani sa sljedećim nizom pokazatelja: [Am. 25]

| (a) | broj otkrivenih krivotvorenih eura

  broj država članica i trećih zemalja čija su nadležna nacionalna tijela sudjelovala u aktivnostima u okviru Programa
  ; [Am. 26] |
| --- | --- |

(a)

broj otkrivenih krivotvorenih eura

  broj država članica i trećih zemalja čija su nadležna nacionalna tijela sudjelovala u aktivnostima u okviru Programa
  ; [Am. 26]

| (b) | broj uništenih ilegalnih tiskara i

  broj sudionika i njihova razina zadovoljstva te sve druge povratne informacije koje su dali u vezi s korisnosti aktivnosti u okviru Programa; [Am. 27] |
| --- | --- |

(b)

broj uništenih ilegalnih tiskara i

  broj sudionika i njihova razina zadovoljstva te sve druge povratne informacije koje su dali u vezi s korisnosti aktivnosti u okviru Programa; [Am. 27]

| (c) | povratne informacije sudionika u djelovanjima koja se financiraju

  informacije primljene od nacionalnih nadležnih tijela o broju otkrivenih krivotvorenih eura i uništenih ilegalnih tiskara kao izravna posljedica poboljšane suradnje
  u okviru Programa. [Am. 28] |
| --- | --- |

(c)

povratne informacije sudionika u djelovanjima koja se financiraju

  informacije primljene od nacionalnih nadležnih tijela o broju otkrivenih krivotvorenih eura i uništenih ilegalnih tiskara kao izravna posljedica poboljšane suradnje
  u okviru Programa. [Am. 28]

Podatke i informacije za ključne pokazatelje uspješnosti svake godine prikupljaju sljedeći subjekti

  Komisija i korisnici Programa
  : [Am. 29]

| — | Komisija prikuplja podatke o broju krivotvorenih kovanica i novčanica eura; |
| --- | --- |

—

Komisija prikuplja podatke o broju krivotvorenih kovanica i novčanica eura;

| — | Komisija prikuplja podatke o broju uništenih ilegalnih tiskara; |
| --- | --- |

—

Komisija prikuplja podatke o broju uništenih ilegalnih tiskara;

| — | Komisija i korisnici Programa prikupljaju podatke o povratnim informacijama od sudionika u djelovanjima koja se financiraju u okviru Programa. |
| --- | --- |

—

Komisija i korisnici Programa prikupljaju podatke o povratnim informacijama od sudionika u djelovanjima koja se financiraju u okviru Programa.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/340 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/340

---

P8_TA(2019)0088

Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Singapura (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 449/43)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (07971/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (07971/2018),

| — | uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o slobodnoj trgovini Europske unije i Republike Singapura (07972/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o slobodnoj trgovini Europske unije i Republike Singapura (07972/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnost u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2. člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6., drugim podstavkom, točkama (a) i (v) te člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0446/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnost u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2. člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6., drugim podstavkom, točkama (a) i (v) te člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0446/2018),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Suda Europske unije od 16. svibnja 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Suda Europske unije od 16. svibnja 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Nezakonodavnu rezoluciju od 13. veljače 2019. (2) o Nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Nezakonodavnu rezoluciju od 13. veljače 2019. (2) o Nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0053/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0053/2019),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Singapura. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mišljenje Suda od 16. svibnja 2017., 2/15, ECLI:EU:C:2017:376.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0089.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/341 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/341

---

P8_TA(2019)0089

Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Singapura (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093M(NLE))

(2020/C 449/44)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (07971/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (07971/2018),

| — | uzimajući u obzir predloženi tekst sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Singapura (Singapur), koji u velikoj mjeri odražava sporazum parafiran 20. rujna 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir predloženi tekst sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Singapura (Singapur), koji u velikoj mjeri odražava sporazum parafiran 20. rujna 2013.,

| — | uzimajući u obzir prijedlog odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o zaštiti ulaganja između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane (COM(2018)0194), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o zaštiti ulaganja između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane (COM(2018)0194),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člankom 207. stavkom 4., člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) (C8-0446/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člankom 207. stavkom 4., člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) (C8-0446/2018),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji EU-a i Singapura potpisan 19. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji EU-a i Singapura potpisan 19. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog suda 2/15 od 16. svibnja 2017., u skladu s člankom 218. stavkom 11. UFEU-a, koje je Europska komisija zatražila 10. srpnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog suda 2/15 od 16. svibnja 2017., u skladu s člankom 218. stavkom 11. UFEU-a, koje je Europska komisija zatražila 10. srpnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o novoj, inovativnoj i budućnosti okrenutoj strategiji za trgovinu i ulaganja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o novoj, inovativnoj i budućnosti okrenutoj strategiji za trgovinu i ulaganja (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2016. s preporukama Europskog parlamenta Komisiji za pregovore o Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2016. s preporukama Europskog parlamenta Komisiji za pregovore o Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA) (2),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici”,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća od 22. prosinca 2009. o provođenju bilateralnih pregovora o sporazumima o slobodnoj trgovini s pojedinačnim državama članicama ASEAN-a, počevši sa Singapurom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća od 22. prosinca 2009. o provođenju bilateralnih pregovora o sporazumima o slobodnoj trgovini s pojedinačnim državama članicama ASEAN-a, počevši sa Singapurom,

| — | uzimajući u obzir pregovaračke smjernice od 23. travnja 2007. za međuregionalni sporazum o slobodnoj trgovini s državama članicama ASEAN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregovaračke smjernice od 23. travnja 2007. za međuregionalni sporazum o slobodnoj trgovini s državama članicama ASEAN-a,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegovu glavu V. o vanjskom djelovanju Unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegovu glavu V. o vanjskom djelovanju Unije,

| — | uzimajući u obzir UFEU, posebno članke 91., 100., 168. i 207. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a) podtočkom v., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UFEU, posebno članke 91., 100., 168. i 207. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a) podtočkom v.,

| — | uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 13. veljače 2019. (3) o Nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 13. veljače 2019. (3) o Nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0048/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0048/2019),

| A. | budući da EU i Singapur dijele važne vrijednosti, uključujući demokraciju, vladavinu prava, poštovanje ljudskih prava, kulturnu i jezičnu raznolikost te snažnu predanost otvorenom i multilateralnom trgovinskom sustavu koji se temelji na pravilima; |
| --- | --- |

A.

budući da EU i Singapur dijele važne vrijednosti, uključujući demokraciju, vladavinu prava, poštovanje ljudskih prava, kulturnu i jezičnu raznolikost te snažnu predanost otvorenom i multilateralnom trgovinskom sustavu koji se temelji na pravilima;

| B. | budući da je to prvi bilateralni trgovinski sporazum sklopljen između EU-a i države članice ASEAN-a te važan korak prema konačnom cilju sporazuma o slobodnoj trgovini između dviju regija; budući da će sporazum također služiti kao referentna vrijednost za sporazume o kojima EU trenutačno pregovara s drugim važnim gospodarstvima ASEAN-a; |
| --- | --- |

B.

budući da je to prvi bilateralni trgovinski sporazum sklopljen između EU-a i države članice ASEAN-a te važan korak prema konačnom cilju sporazuma o slobodnoj trgovini između dviju regija; budući da će sporazum također služiti kao referentna vrijednost za sporazume o kojima EU trenutačno pregovara s drugim važnim gospodarstvima ASEAN-a;

| C. | budući da je u okviru ASEAN-a Singapur daleko najveći partner EU-a koji je odgovoran za nešto manje od jedne trećine trgovine robom i uslugama između EU-a i ASEAN-a te za oko dvije trećine ulaganja između tih dviju regija; |
| --- | --- |

C.

budući da je u okviru ASEAN-a Singapur daleko najveći partner EU-a koji je odgovoran za nešto manje od jedne trećine trgovine robom i uslugama između EU-a i ASEAN-a te za oko dvije trećine ulaganja između tih dviju regija;

| D. | budući da vrijednost trgovine između EU-a i Singapura godišnje iznosi više od 50 milijardi EUR; |
| --- | --- |

D.

budući da vrijednost trgovine između EU-a i Singapura godišnje iznosi više od 50 milijardi EUR;

| E. | budući da se predviđa da će se 90 % budućeg svjetskog gospodarskog rasta stvarati izvan Europe, osobito u Aziji; |
| --- | --- |

E.

budući da se predviđa da će se 90 % budućeg svjetskog gospodarskog rasta stvarati izvan Europe, osobito u Aziji;

| F. | budući da je Singapur potpisnik Sveobuhvatnog i progresivnog sporazuma za transpacifičko partnerstvo (CPTPP) i budući da sudjeluje u pregovorima o Regionalnom sveobuhvatnom gospodarskom partnerstvu (RCEP); |
| --- | --- |

F.

budući da je Singapur potpisnik Sveobuhvatnog i progresivnog sporazuma za transpacifičko partnerstvo (CPTPP) i budući da sudjeluje u pregovorima o Regionalnom sveobuhvatnom gospodarskom partnerstvu (RCEP);

| G. | budući da je Singapur gospodarstvo s visokim dohotkom i da je 2017. imao bruto nacionalni dohodak od 52 600 USD po stanovniku; budući da je od proglašenja neovisnosti gospodarski rast u Singapuru bio među najvišima na svijetu s godišnjem prosjekom od 7,7 %; |
| --- | --- |

G.

budući da je Singapur gospodarstvo s visokim dohotkom i da je 2017. imao bruto nacionalni dohodak od 52 600 USD po stanovniku; budući da je od proglašenja neovisnosti gospodarski rast u Singapuru bio među najvišima na svijetu s godišnjem prosjekom od 7,7 %;

| H. | budući da je Singapur jedna od zemalja s kojima je najlakše poslovati, jedno od najkonkurentnijih gospodarstava na svijetu i jedna od najmanje korumpiranih zemalja na svijetu; |
| --- | --- |

H.

budući da je Singapur jedna od zemalja s kojima je najlakše poslovati, jedno od najkonkurentnijih gospodarstava na svijetu i jedna od najmanje korumpiranih zemalja na svijetu;

| I. | budući da proizvodnja – posebno elektronika i precizno inženjerstvo – i uslužni sektori i dalje predstavljaju dva stupa na koja se oslanja singapursko gospodarstvo s visokom dodanom vrijednošću; |
| --- | --- |

I.

budući da proizvodnja – posebno elektronika i precizno inženjerstvo – i uslužni sektori i dalje predstavljaju dva stupa na koja se oslanja singapursko gospodarstvo s visokom dodanom vrijednošću;

| J. | budući da je Singapur globalni akter u području financijskih usluga i usluga osiguranja; |
| --- | --- |

J.

budući da je Singapur globalni akter u području financijskih usluga i usluga osiguranja;

| K. | budući da preko 10 000 europskih poduzeća ima regionalne urede u Singapuru i da posluju u okružju pravne sigurnosti; budući da oko 50 000 europskih poduzeća izvozi u Singapur, od čega su 83 % mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

K.

budući da preko 10 000 europskih poduzeća ima regionalne urede u Singapuru i da posluju u okružju pravne sigurnosti; budući da oko 50 000 europskih poduzeća izvozi u Singapur, od čega su 83 % mala i srednja poduzeća;

| L. | budući da se smatra da će EUSSFTA imati vrlo pozitivan učinak na trgovinske i investicijske tokove između EU-a i Singapura; budući da je u studiji iz 2018. provedenoj za Europski parlament procijenjeno da će u prvih pet godina opseg trgovine između EU-a i Singapura narasti za 10 %; |
| --- | --- |

L.

budući da se smatra da će EUSSFTA imati vrlo pozitivan učinak na trgovinske i investicijske tokove između EU-a i Singapura; budući da je u studiji iz 2018. provedenoj za Europski parlament procijenjeno da će u prvih pet godina opseg trgovine između EU-a i Singapura narasti za 10 %;

| M. | budući da su druga velika gospodarstva, kao što su Japan, SAD i Kina, već sklopile sporazume o slobodnoj trgovini sa Singapurom, čime se Europska unija stavlja u nepovoljan položaj u odnosu na konkurenciju; |
| --- | --- |

M.

budući da su druga velika gospodarstva, kao što su Japan, SAD i Kina, već sklopile sporazume o slobodnoj trgovini sa Singapurom, čime se Europska unija stavlja u nepovoljan položaj u odnosu na konkurenciju;

| N. | budući da je procjenom utjecaja trgovine i održivosti u sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i ASEAN-a iz 2009. zaključeno da bi taj bilateralni sporazum o slobodnoj trgovini bio uzajamno koristan s obzirom na nacionalni dohodak, BDP i zapošljavanje; budući da nije napravljena procjena učinka trgovine i održivosti posebno za trgovinske odnose između EU-a i Singapura i za novije razdoblje; |
| --- | --- |

N.

budući da je procjenom utjecaja trgovine i održivosti u sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i ASEAN-a iz 2009. zaključeno da bi taj bilateralni sporazum o slobodnoj trgovini bio uzajamno koristan s obzirom na nacionalni dohodak, BDP i zapošljavanje; budući da nije napravljena procjena učinka trgovine i održivosti posebno za trgovinske odnose između EU-a i Singapura i za novije razdoblje;

| O. | budući da je u analizi gospodarskog učinka Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura iz 2013. navedeno da bi se BDP Singapura mogao povećati za 0,94 %, odnosno 2,7 milijardi EUR, a BDP EU-a za 550 milijuna EUR; |
| --- | --- |

O.

budući da je u analizi gospodarskog učinka Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura iz 2013. navedeno da bi se BDP Singapura mogao povećati za 0,94 %, odnosno 2,7 milijardi EUR, a BDP EU-a za 550 milijuna EUR;

| 1. | pozdravlja potpisivanje Sporazuma u Bruxellesu 19. listopada 2018.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da su pregovori prvotno zaključeni 2012. i da su se temeljili na pregovaračkim smjernicama Vijeća za sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i ASEAN-a usvojenima u travnju 2007. godine; žali zbog dugog kašnjenja u donošenju sporazuma o ratifikaciji, koji je trebao, među ostalim čimbenicima, biti na zahtjev Komisije za mišljenje Suda Europske unije kako bi se razjasnilo jesu li pitanja obuhvaćena sporazumom u isključivoj nadležnosti EU-a ili su pod podijeljenom nadležnosti; pozdravlja pravnu jasnoću koju je dalo mišljenje Suda Europske unije i smatra da se time ojačala demokratski legitimna uloga Europskog parlamenta i pružila jasnoća u pogledu nadležnosti EU-a za trgovinsku politiku; pozdravlja stalan angažman Singapura unatoč tom kašnjenju i poziva na brzo stupanje na snagu sporazuma nakon što ga Parlament ratificira; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da je ključno da EU ostane predvodnik u pogledu otvorenog trgovinskog sustava koji se temelji na pravilima te pozdravlja činjenicu da je 10 godina od početka pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura taj sporazum sada važan element toga; stoga poziva Komisiju i države članice da aktivno dopru do drugih globalnih partnera u daljnjoj provedbi ambicioznog globalnog programa za pravednu i otvorenu trgovinu, izvlačeći pouke iz sporazuma o slobodnoj trgovini sa Singapurom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe gospodarsku i stratešku važnost ovog sporazuma jer je Singapur središte cijele regije ASEAN-a; smatra da je taj sporazum presedan i važan korak u smjeru sporazuma o trgovini i ulaganjima s drugim državama članicama ASEAN-a te da je temelj za budući međuregionalni trgovinski sporazum; također naglašava da će se tim sporazumom izbjeći konkurentski nepovoljni položaj izvoznika iz EU-a u odnosu na poduzeća iz drugih zemalja potpisnica Sveobuhvatnog i progresivnog sporazuma za transpacifičko partnerstvo (CPTPP) i Regionalnog sveobuhvatnog gospodarskog partnerstva (RCEP); pozdravlja činjenicu da sklapanje tog sporazuma u okviru globalnog pravednog i otvorenog trgovinskog programa EU-a neće donijeti samo velike koristi za potrošače, već i zaposlenike; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da je Singapur već ukinuo većinu svojih tarifa na proizvode iz EU-a i da će stupanjem Sporazuma na snagu ukinuti i nekoliko preostalih tarifa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja činjenicu da će Singapur ukloniti određene mjere koje bi mogle biti prepreka u trgovini, poput dvostrukih sigurnosnih ispitivanja automobila i automobilskih dijelova te elektronike, čime će se pojednostavniti izvoz robe poduzeća iz EU-a u Singapur; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da će se Sporazumom poduzećima iz EU-a omogućiti bolji pristup tržištu usluga Singapura, primjerice u području financijskih, telekomunikacijskih, inženjerskih, arhitektonskih i poštanskih usluga te usluga pomorskog prometa i da takva liberalizacija slijedi pristup „pozitivnog popisa”; |
| --- | --- |

7.

| 8. | u vezi s liberalizacijom financijskih usluga, podsjeća na to da sporazum sadržava klauzulu o bonitetnom izuzeću kojom se strankama omogućuje donošenje ili zadržavanje mjera iz bonitetnih razloga, a posebno za zaštitu deponenata i ulagatelja te za osiguranje integriteta i stabilnosti financijskih sustava stranaka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja činjenicu da je Singapur 21. lipnja 2017. potpisao Multilateralni sporazum između nacionalnih tijela (MCAA) za provedbu globalnog standarda za automatsku razmjenu informacija u porezne svrhe te njegovu obavijest OECD-u od 30. lipnja 2017. o namjeri da automatski aktivira razmjenu u skladu s tim sporazumom sa svim državama članicama EU-a s kojima nije postignut bilateralni sporazum u tu svrhu; napominje da Singapur nije na „crnoj listi” ni na popisu „popis za praćenje” popisa nekooperativnih poreznih jurisdikcija koji je sastavila Skupina za Kodeks o postupanju EU-a, iako ga neke nevladine organizacije kritiziraju zbog pružanja poreznih poticaja poduzećima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da je u okviru ovog Sporazuma poboljšan pristup tržištu javne nabave Singapura u odnosu na pristup koji proizlazi iz Sporazuma o javnoj nabavi; naglašava da bi pri sklapanju ugovora o javnoj nabavi u obzir trebalo uzeti i socijalne i ekološke kriterije; ističe da i u EU-u i u Singapuru javna nabava mora i dalje služiti interesima građana; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja činjenicu da je Singapur pristao uspostaviti sustav za registraciju oznaka zemljopisnog podrijetla kojim će se zaštititi oko 190 oznaka zemljopisnog podrijetla iz EU-a uz mogućnost kasnijeg dodavanja novih oznaka; podsjeća da je 2016. izvoz poljoprivredno-prehrambenih proizvoda iz EU-a u Singapur iznosio 2,2 milijarde EUR i napominje da je Singapur peto najveće tržište u Aziji za hranu i piće iz EU-a, čime se nude značajne prilike za poljoprivrednike i poljoprivredno-prehrambene proizvođače iz EU-a; stoga pozdravlja predanost Singapura izraženu u sporazumu da se zadrži nulta stopa carine na poljoprivredno-prehrambene proizvode i da se uvede sustav za certificiranje europskih proizvođača mesa koji žele izvoziti u Singapur; međutim, žali što sporazum ne nudi automatsku zaštitu za 196 oznaka zemljopisnog podrijetla EU-a koje su uključene u Prilog poglavlju o pravima intelektualnog vlasništva s obzirom na to da će sve oznake zemljopisnog podrijetla, bez obzira na podrijetlo, biti potrebno pregledati i objaviti (kao i prigovore, ako ih bude bilo), kako bi se zaštitile u skladu s postupkom registracije u Singapuru; naglašava da će provedbeno zakonodavstvo o oznakama zemljopisnog podrijetla, kojim se uspostavlja singapurski registar oznaka zemljopisnog podrijetla i postupak registracije oznaka zemljopisnog podrijetla, stupiti na snagu nakon što Parlament ratificira sporazum; poziva singapurska tijela da odmah počnu raditi na postupku registracije i da brzo uspostave registar i zajamče njegovo stupanje na snagu nakon što Parlament ratificira sporazum; potiče Komisiju da nastavi intenzivno surađivati sa singapurskim vlastima kako bi se osiguralo da se najveći broj oznaka zemljopisnog podrijetla EU-a zaštiti u skladu s uvjetima zaštite utvrđenima u Sporazumu o slobodnoj trgovini, bez ikakvih iznimaka ili ograničenja (uključujući priloge ili bilješke); |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da se u Sporazumu priznaje pravo država članica na svim razinama da definiraju i pružaju javne usluge te da on ne sprečava vlade da bilo koju privatiziranu uslugu vrate u domenu javnog sektora; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da se sporazumom štiti pravo EU-a da zadrži i primjenjuje svoje standarde na svu robu i usluge koji se prodaju u EU-u te da stoga sav uvoz iz Singapura mora poštovati standarde EU-a; ističe da se standardi EU-a nikad ne bi trebali smatrati trgovinskim preprekama i naglašava važnost promicanja tih standarda na globalnoj razini; naglašava da se ničim u sporazumu ne sprječava primjena načela predostrožnosti, kako je utvrđeno Ugovorom o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe važnost odgovorne trgovinske politike koja se temelji na vrijednostima i potrebe za promicanjem održivog razvoja; stoga pozdravlja činjenicu da su se obje stranke obvezale na poglavlje o trgovini i održivom razvoju kako bi se osigurala visoka razina zaštite okoliša i rada te da ga se stoga može smatrati naprednim trgovinskim sporazumom; napominje da sporazum sadržava i poglavlje o necarinskim preprekama u proizvodnji energije iz obnovljivih izvora; ističe da bi sporazum između EU-a i Singapura mogao biti instrument za borbu protiv klimatskih promjena te ubrzavanje i intenziviranje djelovanja i ulaganja potrebnih za održivu budućnost s niskom razinom emisije ugljika; poziva EU i Singapur da poduzmu sve potrebne mjere za provedbu ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća da su se stranke obvezale da će ulagati stalne napore u pogledu ratifikacije i učinkovite provedbe temeljnih konvencija ILO-a; prima na znanje informacije koje je vlada Singapura dostavila u pogledu svoje usklađenosti s tri temeljne preostale konvencije ILO-a, to jest o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje, o diskriminaciji i o prisilnom radu, te da očekuje da Singapur nastavi surađivati s ILO-om kako bi u razumnom roku ostvario potpunu usklađenost s njihovim sadržajem te, naposljetku, radi njihove ratifikacije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja predanost djelotvornoj provedbi multilateralnih sporazuma u području okoliša, kao što je Pariški sporazum o klimatskim promjenama, i održivog upravljanje šumama i ribarstvom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da je regulatorna suradnja dobrovoljna i da ni na koji način ne bi smjela ograničavati pravo na regulaciju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | potiče stranke da u potpunosti iskoriste odredbe o suradnji u području dobrobiti životinja te da u najkraćem mogućem roku nakon stupanja Sporazuma na snagu uspostave zajedničku radnu skupinu koja će se usuglasiti o akcijskim planovima koji se odnose na relevantne sektore, kao što je slučaj s dobrobiti riba u području akvakulture; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da je uključenost civilnog društva i socijalnih partnera u praćenju provedbe Sporazuma od ključne važnosti i poziva na brzo uspostavljanje domaćih savjetodavnih skupina nakon stupanja na snagu Sporazuma te na uravnoteženu zastupljenost civilnog društva u tim skupinama; poziva Komisiju da dodijeli dovoljno sredstava kako bi one mogle učinkovito funkcionirati i da pruža potporu kako bi se osiguralo konstruktivno sudjelovanje civilnog društva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | napominje da Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Singapura predviđa mogućnost da EU obustavi Sporazum o slobodnoj trgovini u slučaju kršenja temeljnih ljudskih prava od strane Singapura; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da što je prije moguće iskoristi opću revizijsku klauzulu Sporazuma kako bi se ojačala izvršivost odredaba o radu i okolišu, uključujući, među ostalim metodama provedbe, s pomoću mehanizma koji se temelji na sankcijama kao krajnjim sredstvom; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Republike Singapura. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  SL C 101, 16.3.2018., str. 30.

(2)  SL C 35, 31.1.2018., str. 21.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0088.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/346 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/346

---

P8_TA(2019)0090

Sporazum o zaštiti ulaganja između EU-a i Singapura ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma o zaštiti ulaganja između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 449/45)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (07979/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (07979/2018),

| — | uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o zaštiti ulaganja između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane (07980/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o zaštiti ulaganja između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane (07980/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0447/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0447/2018),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Suda Europske unije od 16. svibnja 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Suda Europske unije od 16. svibnja 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Nezakonodavnu rezoluciju od 13. veljače 2019. (2) o Nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Nezakonodavnu rezoluciju od 13. veljače 2019. (2) o Nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0054/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0054/2019),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Singapura. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mišljenje Suda od 16. svibnja 2017., 2/15, ECLI:EU:C: 2017:376.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0091.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/347 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/347

---

P8_TA(2019)0091

Sporazum o zaštiti ulaganja između EU-a i Singapura

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o zaštiti ulaganja između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095M(NLE))

(2020/C 449/46)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (07979/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (07979/2018),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o zaštiti ulaganja između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane (07980/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o zaštiti ulaganja između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane (07980/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207 stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) (C8-0447/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207 stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) (C8-0447/2018),

| — | uzimajući u obzir pregovaračke smjernice od 23. travnja 2007. za sporazum o slobodnoj trgovini s državama članicama Udruge zemalja jugoistočne Azije (ASEAN), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregovaračke smjernice od 23. travnja 2007. za sporazum o slobodnoj trgovini s državama članicama Udruge zemalja jugoistočne Azije (ASEAN),

| — | uzimajući u obzir odluku Vijeća od 22. prosinca 2009. o pokretanju bilateralnih pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s pojedinim državama članicama ASEAN-a, počevši sa Singapurom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Vijeća od 22. prosinca 2009. o pokretanju bilateralnih pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s pojedinim državama članicama ASEAN-a, počevši sa Singapurom,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. travnja 2011. o budućoj europskoj politici međunarodnih ulaganja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. travnja 2011. o budućoj europskoj politici međunarodnih ulaganja (1),

| — | uzimajući u obzir izmjene početnih pregovaračkih smjernica o ovlašćivanju Komisije da pregovara o ulaganjima od 12. rujna 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmjene početnih pregovaračkih smjernica o ovlašćivanju Komisije da pregovara o ulaganjima od 12. rujna 2011.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1219/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o uspostavi prijelaznih aranžmana za bilateralne sporazume o ulaganjima između država članica i trećih zemalja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1219/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o uspostavi prijelaznih aranžmana za bilateralne sporazume o ulaganjima između država članica i trećih zemalja (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o novoj, inovativnoj i budućnosti okrenutoj strategiji za trgovinu i ulaganja (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o novoj, inovativnoj i budućnosti okrenutoj strategiji za trgovinu i ulaganja (3),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve: Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve: Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Suda Europske unije od 16. svibnja 2017. u postupku 2/15 (4), koje je Komisija zatražila 10. srpnja 2015. u skladu s člankom 218. stavkom 11. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Suda Europske unije od 16. svibnja 2017. u postupku 2/15 (4), koje je Komisija zatražila 10. srpnja 2015. u skladu s člankom 218. stavkom 11. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. listopada 2018. o doprinosu EU-a obvezujućem instrumentu UN-a za transnacionalne korporacije i druga trgovačka društva s transnacionalnim obilježjima u pogledu ljudskih prava (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. listopada 2018. o doprinosu EU-a obvezujućem instrumentu UN-a za transnacionalne korporacije i druga trgovačka društva s transnacionalnim obilježjima u pogledu ljudskih prava (5),

| — | uzimajući u obzir pravila Komisije UN-a za međunarodno trgovačko pravo (UNCITRAL) o transparentnosti u arbitraži između ulagača i države na temelju ugovora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pravila Komisije UN-a za međunarodno trgovačko pravo (UNCITRAL) o transparentnosti u arbitraži između ulagača i države na temelju ugovora,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegovu glavu V. o vanjskom djelovanju Unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegovu glavu V. o vanjskom djelovanju Unije,

| — | uzimajući u obzir UFEU, osobito dio peti, glave I., II i V., posebno članak 207., zajedno s člankom 218. stavkom 6. točkom (a) podtočkom v., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UFEU, osobito dio peti, glave I., II i V., posebno članak 207., zajedno s člankom 218. stavkom 6. točkom (a) podtočkom v.,

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 13. veljače 2019. (6) o nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 13. veljače 2019. (6) o nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0049/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0049/2019),

| A. | budući da EU i Singapur dijele jednake temeljne vrijednosti, uključujući demokraciju, vladavinu prava, poštovanje ljudskih prava, kulturne i jezične raznolikosti i snažnu posvećenost multilateralnom trgovinskom sustavu temeljenom na pravilima; |
| --- | --- |

A.

budući da EU i Singapur dijele jednake temeljne vrijednosti, uključujući demokraciju, vladavinu prava, poštovanje ljudskih prava, kulturne i jezične raznolikosti i snažnu posvećenost multilateralnom trgovinskom sustavu temeljenom na pravilima;

| B. | budući da je EU vodeći primatelj i izvor izravnih stranih ulaganja na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

B.

budući da je EU vodeći primatelj i izvor izravnih stranih ulaganja na svjetskoj razini;

| C. | budući da je Singapur osmo najveće odredište za izravna strana ulaganja EU-a i prvo u regiji ASEAN-a; |
| --- | --- |

C.

budući da je Singapur osmo najveće odredište za izravna strana ulaganja EU-a i prvo u regiji ASEAN-a;

| D. | budući da je Singapur daleko najveći partner EU-a u jugoistočnoj Aziji te je odgovoran za tek nešto manje od jedne trećine trgovine robom i uslugama između EU-a i ASEAN-a te za oko dvije trećine svih ulaganja između tih dviju regija. budući da više od 10 000 europskih poduzeća ima regionalne urede u Singapuru i da normalno posluju u kontekstu pravne sigurnosti; |
| --- | --- |

D.

budući da je Singapur daleko najveći partner EU-a u jugoistočnoj Aziji te je odgovoran za tek nešto manje od jedne trećine trgovine robom i uslugama između EU-a i ASEAN-a te za oko dvije trećine svih ulaganja između tih dviju regija. budući da više od 10 000 europskih poduzeća ima regionalne urede u Singapuru i da normalno posluju u kontekstu pravne sigurnosti;

| E. | budući da je Singapur glavno odredište europskih ulaganja u Aziji, s bilateralnim ulaganjima u iznosu od 256 milijardi EUR 2016.; |
| --- | --- |

E.

budući da je Singapur glavno odredište europskih ulaganja u Aziji, s bilateralnim ulaganjima u iznosu od 256 milijardi EUR 2016.;

| F. | budući da je trenutačno na snazi više od 3 000 međunarodnih ugovora o ulaganju i da su države članice EU-a strane u otprilike njih 1 400; |
| --- | --- |

F.

budući da je trenutačno na snazi više od 3 000 međunarodnih ugovora o ulaganju i da su države članice EU-a strane u otprilike njih 1 400;

| G. | budući da je ovo prvi sporazum koji se odnosi „samo na zaštitu ulaganja” sklopljen između EU-a i treće zemlje nakon rasprava među institucijama o novoj strukturi sporazuma o slobodnoj trgovini EU-a na temelju mišljenja Suda Europske unije 2/15 od 16. svibnja 2017.; |
| --- | --- |

G.

budući da je ovo prvi sporazum koji se odnosi „samo na zaštitu ulaganja” sklopljen između EU-a i treće zemlje nakon rasprava među institucijama o novoj strukturi sporazuma o slobodnoj trgovini EU-a na temelju mišljenja Suda Europske unije 2/15 od 16. svibnja 2017.;

| H. | budući da se s obzirom na novi pristup EU-a zaštiti ulaganja i njegov mehanizam izvršavanja, sustav sudova za ulaganja (ICS), Singapur 2017. složio s preispitivanjem odredbi o zaštiti ulaganja koje su dogovorene 2014., a time i ponovnim otvaranjem zaključenog sporazuma; |
| --- | --- |

H.

budući da se s obzirom na novi pristup EU-a zaštiti ulaganja i njegov mehanizam izvršavanja, sustav sudova za ulaganja (ICS), Singapur 2017. složio s preispitivanjem odredbi o zaštiti ulaganja koje su dogovorene 2014., a time i ponovnim otvaranjem zaključenog sporazuma;

| I. | budući da se sporazum temelji na odredbama o zaštiti ulaganja uključenima u Sveobuhvatni gospodarski i trgovinski sporazum između EU-a i Kanade (CETA), koji je Parlament ratificirao 15. veljače 2017.; |
| --- | --- |

I.

budući da se sporazum temelji na odredbama o zaštiti ulaganja uključenima u Sveobuhvatni gospodarski i trgovinski sporazum između EU-a i Kanade (CETA), koji je Parlament ratificirao 15. veljače 2017.;

| J. | budući da je 6. rujna 2017. Belgija zatražila mišljenje Suda Europske unije o usklađenosti odredbi o ICS-u sadržanih u CETA-i s ugovorima EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da je 6. rujna 2017. Belgija zatražila mišljenje Suda Europske unije o usklađenosti odredbi o ICS-u sadržanih u CETA-i s ugovorima EU-a;

| K. | budući da razvijena gospodarstva s ispravno funkcionirajućim pravosuđem smanjuju potrebu za mehanizmima za rješavanje sporova između ulagača i države, iako se tim mehanizmima može osigurati brže rješavanje sporova; budući da bi, usprkos tome, uspostava neovisnog multilateralnog suda za ulaganja povećala povjerenje u sustav i pravnu sigurnost; |
| --- | --- |

K.

budući da razvijena gospodarstva s ispravno funkcionirajućim pravosuđem smanjuju potrebu za mehanizmima za rješavanje sporova između ulagača i države, iako se tim mehanizmima može osigurati brže rješavanje sporova; budući da bi, usprkos tome, uspostava neovisnog multilateralnog suda za ulaganja povećala povjerenje u sustav i pravnu sigurnost;

| L. | budući da će sporazum zamijeniti postojeće bilateralne ugovore o ulaganju između 13 država članica EU-a i Singapura, koji ne uključuju novi pristup EU-a zaštiti ulaganja i njegov mehanizam izvršavanja (ICS); |
| --- | --- |

L.

budući da će sporazum zamijeniti postojeće bilateralne ugovore o ulaganju između 13 država članica EU-a i Singapura, koji ne uključuju novi pristup EU-a zaštiti ulaganja i njegov mehanizam izvršavanja (ICS);

| M. | budući da su stranke posvećene ulaganju napora u multilateralni sud za ulaganja, inicijativu koju Parlament snažno podržava; |
| --- | --- |

M.

budući da su stranke posvećene ulaganju napora u multilateralni sud za ulaganja, inicijativu koju Parlament snažno podržava;

| N. | budući da je Vijeće 20. ožujka 2018. donijelo pregovaračke smjernice kojima se Komisiji odobrava da u ime EU-a pregovora o konvenciji kojom se uspostavlja multilateralni sud za ulaganja; budući da su te pregovaračke smjernice objavljene; |
| --- | --- |

N.

budući da je Vijeće 20. ožujka 2018. donijelo pregovaračke smjernice kojima se Komisiji odobrava da u ime EU-a pregovora o konvenciji kojom se uspostavlja multilateralni sud za ulaganja; budući da su te pregovaračke smjernice objavljene;

| O. | budući da je EU sklopio sličan sporazum o zaštiti ulaganja s Vijetnamom, koji je Komisija usvojila 17. listopada 2018.; |
| --- | --- |

O.

budući da je EU sklopio sličan sporazum o zaštiti ulaganja s Vijetnamom, koji je Komisija usvojila 17. listopada 2018.;

| 1. | pozdravlja novi pristup EU-a zaštiti ulaganja i njegov mehanizam izvršavanja (ICS) koji je zamijenio kontroverzno rješavanje sporova između ulagača i države (ISDS), čime se uklanjaju neki od njegovih nedostataka, kao i individualni pristup država članica u postojećim bilateralnim ugovorima o ulaganju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra nužnim da se sporazumom osigura visoka razina zaštite ulaganja, transparentnost i odgovornost, uz zaštitu prava na reguliranje na svim razinama upravljanja i provođenje legitimnih ciljeva javne politike, kao što su javno zdravlje i zaštita okoliša; ističe da, ako jedna strana odluči djelovati na način koji negativno utječe na ulaganje ili utječe na očekivanja ulagača u pogledu dobiti, to samo po sebi ne bi dovelo do kršenja standarda zaštite ulaganja i stoga ne bi bila potrebna naknada; ističe da se sporazumom ni na koji način ne smije ograničiti autonomija socijalnih partnera ni sindikalna prava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da se sporazumom jamči da se ulagače iz EU-a u Singapuru ne diskriminira u usporedbi sa singapurskim ulagačima te da im se njime pruža odgovarajuća zaštita od nezakonitog izvlaštenja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da se ICS-om predviđa uspostavljanje stalnog prvostupanjskog suda za ulaganja i žalbenog suda čiji će članovi morati imati slične kvalifikacije onima koje imaju suci Međunarodnog suda, uključujući stručnost u području javnog međunarodnog prava, a ne samo u području trgovačkog prava, te će morati ispunjavati stroga pravila koja se odnose na neovisnost, integritet i etičko ponašanje kroz obvezujući kodeks ponašanja osmišljen radi sprečavanja sukoba interesa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja činjenicu da će se pravila o transparentnosti primjenjivati na postupke pred sudovima, da će dokumenti predmeta biti javno dostupni i da će saslušanja biti otvorena za javnost; smatra da će veća transparentnost pridonijeti uspostavi povjerenja javnosti u sustav; pozdravlja nadalje jasnoću pravila prema kojima ulagač može podnijeti zahtjev, a kojima se jamči dodatna transparentnost i pravednost postupka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da treće strane, kao što su organizacije za rad i zaštitu okoliša, nemaju pravnu sposobnost pred sudovima i stoga ne mogu sudjelovati kao oštećene strane radi izvršavanja obveza ulagača, ali mogu doprinijeti postupku ICS pomoću podnesaka amicus curiae; naglašava činjenicu da je investicijski sud i dalje zaseban sustav samo za strane ulagače; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da traženje najpovoljnijeg pravnog sustava (engl. „forum shopping”) ne smije biti moguće te da se moraju izbjegavati višestruki i istodobni postupci; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da sporazum predstavlja poboljšanje odredbi o zaštiti ulaganja navedenih u CETA-i s obzirom na to da su u njega uključene odredbe o obvezama za bivše suce, kodeks ponašanja za sprečavanje sukoba interesa i žalbeni sud koji potpuno funkcionira u vrijeme njegova sklapanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja predanost Singapura za uspostavu multilateralnog suda za ulaganja, javnog i neovisnog međunarodnog suda koji će biti ovlašten rješavati sporove o ulaganjima između ulagača i država, koji je prihvatio svoju nadležnost nad njihovim bilateralnim ugovorima o ulaganju i čiji glavni cilj mora biti reformirati i zamijeniti trenutačni neuravnoteženi, skupi i rascjepkani režim zaštite ulaganja; smatra da je sporazum ključan korak u tom pogledu; potiče Komisiju da nastavi ulagati napore u komunikaciju s trećim zemljama kako bi se uspostavio multilateralni sud za ulaganja što je prije moguće; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja odluku Vijeća da objavi pregovaračku smjernicu od 20. ožujka 2018. o multilateralnom sudu za ulaganja i poziva Vijeće da objavi sve pregovaračke smjernice za sve prethodne i buduće sporazume o trgovini i ulaganju odmah nakon njihova usvajanja kako bi se povećala transparentnost i javni nadzor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da će sporazum zamijeniti postojeće bilateralne ugovore o ulaganju između 13 država članica EU-a i Singapura te time pružiti veću usklađenost od tih ugovora koji se temelje na zastarjelim odredbama o zaštiti ulaganja i uključuju rješavanje sporova između ulagača i države (ISDS); naglašava da će se sporazumom također stvoriti nova prava za potraživanja ulagača u preostalih 15 država članica; naglašava da su funkcionalni nacionalni sudovi glavna instanca za rješavanje sporova ulagača, ali smatra da je sporazum važan korak prema reformi globalnih pravila o zaštiti ulaganja i rješavanju sporova; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izražava žaljenje zbog nedostatka odredbi o obvezama ulagača te u tom kontekstu ističe važnost korporativne društvene odgovornosti; poziva Komisiju da razmotri zakonodavstvo slično onome o mineralima iz područja zahvaćenih sukobima i drvnoj građi za tekstilnu industriju; podsjeća na važnost Smjernica OECD-a za multinacionalna poduzeća i Vodećih načela Ujedinjenih naroda o poslovanju i ljudskim pravima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da ne postoji globalni pristup u pogledu usklađenosti poduzeća sa zakonodavstvom o ljudskim pravima i dostupnim pravnim lijekovima; prima na znanje posao koji je u UN-u započela otvorena međuvladina radna skupina o transnacionalnim korporacijama i drugim trgovačkim društvima u pogledu ljudskih prava o utvrđivanju obvezujućeg instrumenta UN-a; potiče Komisiju i države članice EU-a da se konstruktivno uključe u tu inicijativu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potiče Komisiju da nastavi svoj rad na tome da ICS učini dostupnijim, prije svega MSP-ovima i manjim poduzećima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju i Singapur da postignu dogovor oko strožih kazni u slučaju da član suda ne postupa u skladu s kodeksom ponašanja i da zajamče njihovo provođenje čim ovaj sporazum stupi na snagu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da će odobrenjem ovog sporazuma EU imati veći utjecaj u pregovaranju o sličnim sporazumima s drugim zemljama ASEAN-a u cilju utvrđivanja sličnih pravila o zaštiti ulaganja diljem regije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Republike Singapura. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  SL C 296 E, 2.10.2012., str. 34.

(2)  SL L 351, 20.12.2012., str. 40.

(3)  SL C 101, 16.3.2018., str. 30.

(4)  Mišljenje Suda od 16. svibnja 2017., 2/15, ECLI:EU:C: 2017./376.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0382.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0090.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/351 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/351

---

P8_TA(2019)0092

Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Singapura ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske Unije, Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 449/47)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (15375/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (15375/2018),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane (08224/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane (08224/2014),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 212. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0026/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 212. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0026/2019),

| — | uzimajući u obzir svoju Nezakonodavnu rezoluciju od 13. veljače 2019. (1) o Nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Nezakonodavnu rezoluciju od 13. veljače 2019. (1) o Nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0020/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0020/2019),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Singapur. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0093.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/352 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/352

---

P8_TA(2019)0093

Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Singapura (rezolucija)

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403M(NLE))

(2020/C 449/48)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (15375/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (15375/2018),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Singapura, s druge strane (08224/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Singapura, s druge strane (08224/2014),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 212. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0026/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 212. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0026/2019),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji EU-a i Singapura potpisan u Bruxellesu 19. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji EU-a i Singapura potpisan u Bruxellesu 19. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura i sporazum o zaštiti ulaganja koji su potpisani u Bruxellesu 19. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura i sporazum o zaštiti ulaganja koji su potpisani u Bruxellesu 19. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između ASEAN-a i EEZ-a potpisan u ožujku 1980., koji čini pravni okvir za odnose EU-a i ASEAN-a (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između ASEAN-a i EEZ-a potpisan u ožujku 1980., koji čini pravni okvir za odnose EU-a i ASEAN-a (1),

| — | uzimajući u obzir 12. Azijsko-europski sastanak na vrhu (ASEM) održan u Bruxellesu 18. i 19. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 12. Azijsko-europski sastanak na vrhu (ASEM) održan u Bruxellesu 18. i 19. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir 10. međuparlamentarnu sjednicu EU-a i Singapura održanu 23. svibnja 2017. u Singaporeu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 10. međuparlamentarnu sjednicu EU-a i Singapura održanu 23. svibnja 2017. u Singaporeu,

| — | uzimajući u obzir Globalnu strategiju za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije koju je u lipnju 2016. predstavila potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu strategiju za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije koju je u lipnju 2016. predstavila potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

| — | uzimajući u obzir smjernice o vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a u istočnoj Aziji koje je odobrilo Vijeće 15. lipnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice o vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a u istočnoj Aziji koje je odobrilo Vijeće 15. lipnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o pojačanoj sigurnosnoj suradnji EU-a u Aziji i s Azijom od 28. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o pojačanoj sigurnosnoj suradnji EU-a u Aziji i s Azijom od 28. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir strategiju EU-a o povezivanju Europe i Azije, koja se temelji na konceptu održive povezivosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju EU-a o povezivanju Europe i Azije, koja se temelji na konceptu održive povezivosti,

| — | uzimajući u obzir svoje nedavne rezolucije o ASEAN-u, osobito onu od 3. listopada 2017. o političkim odnosima EU-a s ASEAN-om (2) te onu od 15. siječnja 2014. o budućim odnosima EU-a i ASEAN-a (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje nedavne rezolucije o ASEAN-u, osobito onu od 3. listopada 2017. o političkim odnosima EU-a s ASEAN-om (2) te onu od 15. siječnja 2014. o budućim odnosima EU-a i ASEAN-a (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 13. veljače 2019. (4) o Nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 13. veljače 2019. (4) o Nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0023/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0023/2019),

| A. | budući da EU i Singapur već desetljećima razvijaju odnose koji se temelje na dugoj tradiciji prijateljstva i bliskim povijesnim, političkim i gospodarskim vezama; budući da bilateralno partnerstvo počiva na zajedničkim vrijednostima i predanosti mirnom i prosperitetnom svijetu; |
| --- | --- |

A.

budući da EU i Singapur već desetljećima razvijaju odnose koji se temelje na dugoj tradiciji prijateljstva i bliskim povijesnim, političkim i gospodarskim vezama; budući da bilateralno partnerstvo počiva na zajedničkim vrijednostima i predanosti mirnom i prosperitetnom svijetu;

| B. | budući da obje strane Sporazuma o partnerstvu i suradnji između EU-a i Singapura ponovno potvrđuju svoje poštovanje demokratskih načela, vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda, kako je utvrđeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima i drugim primjenjivim međunarodnim instrumentima za ljudska prava; |
| --- | --- |

B.

budući da obje strane Sporazuma o partnerstvu i suradnji između EU-a i Singapura ponovno potvrđuju svoje poštovanje demokratskih načela, vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda, kako je utvrđeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima i drugim primjenjivim međunarodnim instrumentima za ljudska prava;

| C. | budući da je Singapur jedan od osnivača Savez država jugoistočne Azije (ASEAN-a) koji je 2017. proslavio svoju 40 obljetnicu; |
| --- | --- |

C.

budući da je Singapur jedan od osnivača Savez država jugoistočne Azije (ASEAN-a) koji je 2017. proslavio svoju 40 obljetnicu;

| D. | budući da je 2018., tijekom svojeg predsjedanja ASEAN-u pod nazivom „Otporni i inovativni”, Singapur bio domaćin dvama sastancima na vrhu ASEAN-a i promicao zajedništvo, sigurnost i gospodarsku suradnju ASEAN-a te pokrenuo inicijative poput programa ASEAN Youth Fellowship; |
| --- | --- |

D.

budući da je 2018., tijekom svojeg predsjedanja ASEAN-u pod nazivom „Otporni i inovativni”, Singapur bio domaćin dvama sastancima na vrhu ASEAN-a i promicao zajedništvo, sigurnost i gospodarsku suradnju ASEAN-a te pokrenuo inicijative poput programa ASEAN Youth Fellowship;

| E. | budući da je Singapur blizak saveznik Sjedinjenih Američkih Država s kojima je 2003. sklopio sporazum o slobodnoj trgovini te ih smatra nužnim akterom za regionalnu sigurnost, stabilnost i ravnotežu u azijsko-pacifičkoj regiji; |
| --- | --- |

E.

budući da je Singapur blizak saveznik Sjedinjenih Američkih Država s kojima je 2003. sklopio sporazum o slobodnoj trgovini te ih smatra nužnim akterom za regionalnu sigurnost, stabilnost i ravnotežu u azijsko-pacifičkoj regiji;

| F. | budući da se Singapur 2017. nalazio na 9. mjestu Indeksa ljudskog razvoja Programa UN-a za razvoj; |
| --- | --- |

F.

budući da se Singapur 2017. nalazio na 9. mjestu Indeksa ljudskog razvoja Programa UN-a za razvoj;

| G. | budući da se Singapur nalazio na 6. mjestu indeksa organizacije Transparency International o percepciji korupcije za 2017., što ga uvrštava među najmanje korumpirane zemlje na svijetu; |
| --- | --- |

G.

budući da se Singapur nalazio na 6. mjestu indeksa organizacije Transparency International o percepciji korupcije za 2017., što ga uvrštava među najmanje korumpirane zemlje na svijetu;

| H. | budući da je prvi Forum mladih lidera EU-a i ASEAN-a održan u veljači 2018.; |
| --- | --- |

H.

budući da je prvi Forum mladih lidera EU-a i ASEAN-a održan u veljači 2018.;

| I. | budući da je Singapur zabilježio rekordne razine onečišćenja zraka zbog šumskih požara u susjednim zemljama, koji su uglavnom posljedica namjernog spaljivanja radi krčenja zemljišta za uzgoj palmina ulja i plantaže drva; |
| --- | --- |

I.

budući da je Singapur zabilježio rekordne razine onečišćenja zraka zbog šumskih požara u susjednim zemljama, koji su uglavnom posljedica namjernog spaljivanja radi krčenja zemljišta za uzgoj palmina ulja i plantaže drva;

| J. | budući da su Ustavom Singapura zajamčena prava na slobodu izražavanja, mirno okupljanje i udruživanje, koja su, međutim, strogo ograničena iz razloga sigurnosti, zaštite javnog reda, moralnosti, parlamentarnih povlastica te rasnog i vjerskog sklada; budući da je Singapur od 180 zemalja na 151. mjestu svjetskog indeksa slobode medija u 2018.; budući da se singapurski zakoni o nepoštovanju suda, ugrožavanju sigurnosti države i kleveti koriste protiv aktivista, blogera i medija; |
| --- | --- |

J.

budući da su Ustavom Singapura zajamčena prava na slobodu izražavanja, mirno okupljanje i udruživanje, koja su, međutim, strogo ograničena iz razloga sigurnosti, zaštite javnog reda, moralnosti, parlamentarnih povlastica te rasnog i vjerskog sklada; budući da je Singapur od 180 zemalja na 151. mjestu svjetskog indeksa slobode medija u 2018.; budući da se singapurski zakoni o nepoštovanju suda, ugrožavanju sigurnosti države i kleveti koriste protiv aktivista, blogera i medija;

| K. | budući da Singapur i dalje primjenjuje smrtnu kaznu; budući da, nakon kratkog razdoblja bez pogubljenja, njihov broj od 2014. raste; |
| --- | --- |

K.

budući da Singapur i dalje primjenjuje smrtnu kaznu; budući da, nakon kratkog razdoblja bez pogubljenja, njihov broj od 2014. raste;

| L. | budući da su prava pripadnika zajednice LGBTI u Singapuru strogo ograničena; budući da je sporazumna seksualna veza između dvojice muškaraca nezakonita i kažnjiva s do dvije godine zatvora; budući da singapurski zakoni ne priznaju istospolne odnose; |
| --- | --- |

L.

budući da su prava pripadnika zajednice LGBTI u Singapuru strogo ograničena; budući da je sporazumna seksualna veza između dvojice muškaraca nezakonita i kažnjiva s do dvije godine zatvora; budući da singapurski zakoni ne priznaju istospolne odnose;

| M. | budući da Singapur još nije ratificirao dvije temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada, tj. Konvenciju o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje te Konvenciju o diskriminaciji; |
| --- | --- |

M.

budući da Singapur još nije ratificirao dvije temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada, tj. Konvenciju o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje te Konvenciju o diskriminaciji;

Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Singapura

| 1. | pozdravlja sklapanje Sporazuma o partnerstvu i suradnji koji je od strateške vrijednosti i kojim će se osigurati pravni okvir za dugotrajne bilateralne odnose te zalaganje za jačanje i širenje suradnje na regionalnim i međunarodnim forumima te u područjima kao što su zaštita okoliša, međunarodna stabilnost, pravosuđe, sigurnost i razvoj; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava mogućnosti koje se pružaju Sporazumom o partnerstvu i suradnji u pogledu novih područja suradnje kao što su ljudska prava, pravosuđe, sloboda, sigurnost i neširenje nuklearnog oružja te znanstvena i tehnološka suradnja u područjima kao što su energija, okoliš, borba protiv klimatskih promjena, zaštita prirodnih resursa i promet, a osobito pomorski i zračni promet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja suradnju u području međuljudskih kontakata, informacijskog društva, audiovizualnih i medijskih područja, obrazovnih i kulturnih razmjena, zapošljavanja i socijalnih pitanja, zdravlja i statistike koji će pomoći u ocjenjivanju napretka sporazuma; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da je okvirni Sporazum o partnerstvu i suradnji politički blizak sporazumu o slobodnoj trgovini i sporazumu o zaštiti ulaganja te ih dopunjuje; podsjeća da članak 44. Sporazuma o partnerstvu i suradnji omogućuje suspenziju sporazuma u slučaju sustavnih i teških povreda ključnih klauzula, uključujući demokratska načela, vladavinu prava i ljudska prava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja činjenicu da je Singapur 21. lipnja 2017. potpisao Multilateralni sporazum između nacionalnih tijela (MCAA) za provedbu globalnog standarda za automatsku razmjenu informacija u porezne svrhe te njegovu obavijest OECD-u od 30. lipnja 2017. o namjeri da aktivira automatsku razmjenu u skladu s tim sporazumom sa svim državama članicama EU-a s kojima nije postignut bilateralni sporazum u tu svrhu; potiče stranke da u potpunosti iskoriste odredbe o poreznoj suradnji u Sporazumu o partnerstvu i suradnji; |
| --- | --- |

5.

Ljudska prava i temeljne slobode

| 6. | ponovno ističe nužnu obvezu poštovanja ljudskih prava, uključujući socijalna prava, demokracije, temeljnih sloboda, dobrog upravljanja i vladavine prava te suradnje u tu svrhu; podsjeća da se ljudska prava nalaze u središtu odnosa EU-a s trećim zemljama; poziva singapurske vlasti da u svim okolnostima osiguraju poštovanje međunarodnog prava, demokracije, ljudskih prava i temeljnih sloboda u skladu s Poveljom UN-a i Općom deklaracijom o ljudskim pravima i smatra da bi EU trebao nastaviti pružati potporu Singapuru u području socijalne uključenosti, poštovanja ljudskih prava i vladavine prava, promicanja mira, sigurnosti i reforme pravosuđa; pozdravlja otvorenu javnu raspravu o reviziji neprovedenog zakona o kažnjavanju sporazumnih istospolnih odnosa i poziva vladu Singapura da u potpunosti štiti prava zajednice LGBTI; apelira na singapursku vladu da ukine zakone kojima se kažnjavaju seksualne veze između osoba istog roda; naglašava potrebu za daljnjom suradnjom u području prava žena i potiče vladu Singapura da olakša donošenje zakonodavstva kojim se zabranjuje svaki oblik diskriminacije žena i diskriminacije na temelju spolne orijentacije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva EU da pokrene dijalog s vladom Singapura u cilju uvođenja hitnog moratorija na smrtnu kaznu kao koraka prema ukidanju smrtne kazne; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva singapursku vladu da zaštiti slobodu izražavanja i okupljanja jer su one ključne za dobro funkcioniranje demokracije, |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EU da stupi u dijalog sa singapurskim vlastima kako bi se toj zemlji olakšala ratifikacija instrumenata ljudskih prava i temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada; potvrđuje da Singapur još nije ratificirao konvencije o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje i diskriminaciji te da je osudio Konvenciju o prisilnom radu; očekuje da Singapur nastavi surađivati s Međunarodnom organizacijom rada u cilju napretka prema potpunom usklađivanju sa sadržajem tih konvencija i njihovoj konačnoj ratifikaciji; |
| --- | --- |

9.

Odnosi između EU-a i Singapura

| 10. | naglašava da se sklapanjem Sporazuma o partnerstvu i suradnji pruža snažan poticaj za prisnije odnose EU-a, Singapura i jugoistočne Azije općenito; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe političku vrijednost snažnih trgovinskih i ulagačkih odnosa između Singapura i EU-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe specifično iskustvo EU-a u području izgradnje institucija, jedinstvenog tržišta, konvergencije propisa, upravljanja krizama, humanitarne pomoći i pomoći u slučaju katastrofe te ljudskih prava i demokracije; ističe da bi EU trebao pojačati političke dijaloge i suradnju u vezi s pitanjima kao što su temeljna prava, kao i u vezi s temama od zajedničkog interesa, uključujući vladavinu prava te sigurnost i zaštitu slobode izražavanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja činjenicu da se Sporazumom o partnerstvu i suradnji podupiru kontakte među ljudima, kao što je akademska mobilnost u okviru programa Erasmus Mundus, i olakšava daljnji razvoj kulturnih kontakata kako bi se povećalo međusobno razumijevanje i znanje o tim kulturama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe ulogu zaklade Asia-Europe (ASEF) sa sjedištem u Singapuru kao glavnog instrumenta za kulturnu razmjenu između Azije i Europe; pozdravlja njezinu ulogu u uključivanju problema civilnog društva u rasprave ASEM-a kao ključne sastavnice; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da Centar Europske unije u Singapuru, koji je osnovan 2009. u suradnji s Nacionalnim sveučilištem u Singapuru i Tehnološkim sveučilištem u Nanyangu, promiče znanje i razumijevanje EU-a i njegovih politika te je dio mreže centara izvrsnosti EU-a u svijetu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potiče singapurske istraživače da provode zajedničke istraživačke i inovacijske projekte s tijelima EU-a u okviru istraživačkih inicijativa kao što je program Obzor 2020. i da se usmjere na zajedničke globalne probleme u vezi s klimatskim promjenama, okolišem, biotehnologijom, zdravljem, starenjem stanovništva, energijom, prirodnim resursima i sigurnošću opskrbe hranom; |
| --- | --- |

16.

Regionalna i međunarodna suradnja

| 17. | smatra da je Singapur ključni partner u nošenju s humanitarnim katastrofama u jugoistočnoj Aziji, kao i važan čimbenik političke stabilnosti cijele regije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zabrinut je da će klimatske promjene znatno utjecati na Singapur i regiju ASEAN-a; pozdravlja pozitivan doprinos Singapura Milenijskim razvojnim ciljevima i ciljevima održivog razvoja; pozdravlja činjenicu da je Singapur ratificirao Pariški sporazum 21. rujna 2016. i očekuje da će ostvariti planirane ciljeve smanjenja emisija do 2030.; želi surađivati sa Singapurom i ASEAN-om u svrhu ubrzanja provedbe Pariškog klimatskog sporazuma; ističe potrebu za pružanjem pomoći Singapuru i ostatku zemalja ASEAN-a radi poboljšanja zaštite i održive uporabe biološke raznolikosti, posebno koraljnih grebena, i sustavne obnove šumskih ekosustava; pozdravlja ulogu Singapura u postizanju regionalnog cilja o smanjenju krčenja šuma; nadalje, apelira na to da se u okviru suradnje EU-a i Singapura učinkovito suzbiju šumski požari i koriste ekološki prihvatljivije tehnologije u prometu i izgradnji zgrada; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da postoji mogućnost, interes i potreba da EU i ASEAN rade zajedno na izradi zajedničke strategije kružnoga gospodarstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja uspostavu Foruma mladih lidera EU-a i ASEAN-a, koji će mladim liderima iz EU-a i zemalja ASEAN-a omogućiti razmjenu ideja i stvaranje veza kojima će se poduprijeti odnosi između EU-a i ASEAN-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da će Sporazum o partnerstvu i suradnji pružiti priliku EU-u da poveća svoj doprinos provedbi zajedničkih ciljeva u indo-pacifičkom području; poziva na ulaganje dodatnih zajedničkih napora za slobodnu i otvorenu indo-pacifičku regiju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva na suradnju sa Singapurom u cilju ostvarenja zajedničkih interesa povezanih s provedbom politika povezivosti EU-a i ASEAN-a; ističe potrebu za suradnjom u pogledu inicijative „Jedan pojas, jedan put” prema provedbi ciljeva povezivosti i kriterija koji su dogovoreni tijekom nedavnog sastanka na vrhu EU-a i Kine; ponovno naglašava potrebu za promicanjem multilateralnog upravljanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da je Singapur zagovarao regionalni multilateralizam u jugoistočnoj Aziji; prima na znanje ulogu Singapura u međuregionalnim diplomatskim, gospodarskim i institucijskim dijalozima između EU-a i ASEAN-a i naglašava potporu Singapura regionalnoj integraciji u jugoistočnoj Aziji; |
| --- | --- |

23.

| 24. | napominje da je Singapur strateški lociran; prima na znanje doprinos Singapura regionalnoj i globalnoj sigurnosti; pozdravlja godišnji sastanak na vrhu o sigurnosti u Aziji, poznat kao „Dijalog u Shangri-Lau” koji se od 2002. održava u hotelu Shangri-La u Singapuru; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izražava duboku zabrinutost zbog sve većih napetosti u Južnom kineskom moru; poziva ASEAN da ubrza savjetovanje o kodeksu ponašanja za mirno rješavanje sporova i prijepora u tom području te da EU podupre taj proces; ustraje u tome da se pitanje treba riješiti u skladu s međunarodnim pravom usklađenim s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS); izražava zadovoljstvo što je Singapur, kao zemlja koja nije upletena u te sporove, pozvala sve strane da razlikama u međusobnim stajalištima pristupe miroljubivo i u skladu s međunarodnim pravom, uključujući UNCLOS; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kao i Singapur poziva na slobodu plovidbe i prelijetanja na tom području i naglašava da je promicanje stabilnosti u jugoistočnoj Aziji u velikom interesu EU-a; naglašava ključnu ulogu Regionalnog foruma ASEAN-a i sastanka na vrhu istočne Azije za promicanje dijaloga o sigurnosti između te regije i Kine i Sjedinjenih Američkih Država kao izvanregionalnih sila;






  27. | pozdravlja program kibernetičke sposobnosti ASEAN-a koji je pokrenut na inicijativu Singapura i kojim se nastoji pomoći državama članicama ASEAN-a u prepoznavanju kibernetičkih prijetnji i reagiranju na njih; shvaća da ASEAN nema zajedničke norme za kibernetičku zaštitu te da bi to moglo onemogućiti suradnju u području kibersigurnosti u toj regiji; poziva EU da podijeli svoja iskustva u postupanju s kibernetičkim i hibridnim prijetnjama te da podrži izgradnju kapaciteta ASEAN-a u tom području; |
| --- | --- | --- |

26.

27.

| 28. | pohvaljuje Singapur zbog njegova raspoređivanja vojnih snaga i opreme u svrhu pružanja podrške multinacionalnoj koaliciji u Iraku od 2003. do 2008. i njegov naknadni doprinos operacijama protiv tzv. Islamske države u Iraku i Siriji; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uviđa spremnost Singapura da bude domaćin sastanaka na vrhu i zauzme ključnu ulogu u njihovoj organizaciji u cilju promicanja mira i izgradnje povjerenja u Aziji i izvan nje; |
| --- | --- |

29.

Institucijski okvir koji se temelji na Sporazumu o partnerstvu i suradnji

| 30. | pozdravlja osnivanje Zajedničkog odbora u okviru Sporazuma o partnerstvu i suradnji koji sačinjavaju predstavnici obiju strana na primjereno visokoj razini kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje i provedba sporazuma, odredili prioriteti i dale preporuke za promicanje ciljeva Sporazuma; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva na redovitu komunikaciju između Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) i Parlamenta kako bi se Parlamentu omogućilo praćenje provedbe Sporazuma o partnerstvu i suradnji te ostvarenja njegovih ciljeva; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Singapura. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  SL L 144, 10.6.1980., str. 2.

(2)  SL C 346, 27.9.2018., str. 44.

(3)  SL C 482, 23.12.2016., str. 75.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0092.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/357 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/357

---

P8_TA(2019)0094

Ugovor o osnivanju Prometne zajednice ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Ugovora o osnivanju Prometne zajednice (13111/2018 – C8-0473/2018 – 2018/0282(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 449/49)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (13111/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (13111/2018),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Prometne zajednice (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Prometne zajednice (1),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91. i člankom 100. stavkom 2. u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) te člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0473/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91. i člankom 100. stavkom 2. u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) te člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0473/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A8-0022/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A8-0022/2019),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Ugovora; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Albanije, Bosne i Hercegovine, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Kosova (2), Crne Gore i Republike Srbije. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 278, 27.10.2017., str. 3.

(2)  Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu te je on u skladu s RVSUN-om 1244 (1999) i mišljenjem Međunarodnog suda o proglašenju neovisnosti Kosova.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/358 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/358

---

P8_TA(2019)0096

Zajedničke odredbe o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijska pravila za njih ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize (COM(2018)0375 – C8-0230/2018 – 2018/0196(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/50)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prijedlog | Prijedlog |
| UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA | UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA |
| o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu
  i
  Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize | o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Europskom
  poljoprivrednom
  fondu za
  ruralni razvoj, Europskom fondu za
  pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Prijedlog

Prijedlog

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu
  i
  Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize

o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Europskom
  poljoprivrednom
  fondu za
  ruralni razvoj, Europskom fondu za
  pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Člankom 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se da, radi jačanja svoje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije, Unija nastoji smanjiti razlike u razinama razvijenosti različitih regija te zaostalost regija ili otoka koji su u najnepovoljnijem položaju, a posebna pozornost poklanja se ruralnim područjima, područjima zahvaćenima industrijskom tranzicijom i regijama koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama. Člankom 175. UFEU-a traži se da Unija podupire ostvarivanje tih ciljeva svojim djelovanjem kroz Europski fond za smjernice i jamstva u poljoprivredi, Komponentu za smjernice, Europski socijalni fond, Europski fond za regionalni razvoj, Europsku investicijsku banku i ostale instrumente. Člankom 322. UFEU-a predviđen je temelj za donošenje financijskih pravila kojima se pobliže određuje postupak koji treba usvojiti za utvrđivanje i izvršenje proračuna te za prikazivanje i reviziju računa, kao i pravila kojima se predviđa provjera odgovornosti financijskih izvršitelja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Člankom 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se da, radi jačanja svoje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije, Unija nastoji smanjiti razlike u razinama razvijenosti različitih regija te zaostalost regija ili otoka koji su u najnepovoljnijem položaju, a posebna pozornost poklanja se ruralnim područjima, područjima zahvaćenima industrijskom tranzicijom i regijama koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama. Člankom 175. UFEU-a traži se da Unija podupire ostvarivanje tih ciljeva svojim djelovanjem kroz Europski fond za smjernice i jamstva u poljoprivredi, Komponentu za smjernice, Europski socijalni fond, Europski fond za regionalni razvoj, Europsku investicijsku banku i ostale instrumente. Člankom 322. UFEU-a predviđen je temelj za donošenje financijskih pravila kojima se pobliže određuje postupak koji treba usvojiti za utvrđivanje i izvršenje proračuna te za prikazivanje i reviziju računa, kao i pravila kojima se predviđa provjera odgovornosti financijskih izvršitelja.

| (1) | Člankom 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se da, radi jačanja svoje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije, Unija nastoji smanjiti razlike u razinama razvijenosti različitih regija te zaostalost regija ili otoka koji su u najnepovoljnijem položaju, a posebna pozornost poklanja se ruralnim područjima, područjima zahvaćenima industrijskom tranzicijom i regijama koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama.
  Tim regijama osobito pogoduje kohezijska politika.
  Člankom 175. UFEU-a traži se da Unija podupire ostvarivanje tih ciljeva svojim djelovanjem kroz Europski fond za smjernice i jamstva u poljoprivredi, Komponentu za smjernice, Europski socijalni fond, Europski fond za regionalni razvoj, Europsku investicijsku banku i ostale instrumente. Člankom 322. UFEU-a predviđen je temelj za donošenje financijskih pravila kojima se pobliže određuje postupak koji treba usvojiti za utvrđivanje i izvršenje proračuna te za prikazivanje i reviziju računa, kao i pravila kojima se predviđa provjera odgovornosti financijskih izvršitelja. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se da, radi jačanja svoje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije, Unija nastoji smanjiti razlike u razinama razvijenosti različitih regija te zaostalost regija ili otoka koji su u najnepovoljnijem položaju, a posebna pozornost poklanja se ruralnim područjima, područjima zahvaćenima industrijskom tranzicijom i regijama koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama.
  Tim regijama osobito pogoduje kohezijska politika.
  Člankom 175. UFEU-a traži se da Unija podupire ostvarivanje tih ciljeva svojim djelovanjem kroz Europski fond za smjernice i jamstva u poljoprivredi, Komponentu za smjernice, Europski socijalni fond, Europski fond za regionalni razvoj, Europsku investicijsku banku i ostale instrumente. Člankom 322. UFEU-a predviđen je temelj za donošenje financijskih pravila kojima se pobliže određuje postupak koji treba usvojiti za utvrđivanje i izvršenje proračuna te za prikazivanje i reviziju računa, kao i pravila kojima se predviđa provjera odgovornosti financijskih izvršitelja.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Za budućnost Europske unije i njezinih građana važno je da kohezijska politika ostane glavna investicijska politika Unije te da njezino financiranje u razdoblju 2021. – 2027. bude i dalje barem na razini programskog razdoblja 2014. – 2020. Nova sredstva za druga područja djelovanja ili programe Unije ne bi se trebala izdvajati na uštrb Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda plus ili Kohezijskog fonda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Za budućnost Europske unije i njezinih građana važno je da kohezijska politika ostane glavna investicijska politika Unije te da njezino financiranje u razdoblju 2021. – 2027. bude i dalje barem na razini programskog razdoblja 2014. – 2020. Nova sredstva za druga područja djelovanja ili programe Unije ne bi se trebala izdvajati na uštrb Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda plus ili Kohezijskog fonda.

Amandman 430

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | U svrhu daljnjeg razvoja koordinirane i usklađene provedbe fondova Unije koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja, odnosno Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), Kohezijskog fonda, mjera koje se financiraju u okviru podijeljenog upravljanja u Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), Fondu za azil i migracije (FAMI), Fondu za unutarnju sigurnost (FUS) i Fondu za integrirano upravljanje granicama (BMVI), potrebno je utvrditi financijska pravila na temelju članka 322. UFEU-a za sve te fondove („fondovi”), u kojima se jasno navodi područje primjene relevantnih odredbi. Uz to, treba utvrditi zajedničke odredbe koje se temelje na članku 177. UFEU-a kako bi se obuhvatila pravila specifična za politiku za EFRR, ESF+, Kohezijski fond
  i
  EFPR. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

U svrhu daljnjeg razvoja koordinirane i usklađene provedbe fondova Unije koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja, odnosno Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), Kohezijskog fonda, mjera koje se financiraju u okviru podijeljenog upravljanja u Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), Fondu za azil i migracije (FAMI), Fondu za unutarnju sigurnost (FUS) i Fondu za integrirano upravljanje granicama (BMVI), potrebno je utvrditi financijska pravila na temelju članka 322. UFEU-a za sve te fondove („fondovi”), u kojima se jasno navodi područje primjene relevantnih odredbi. Uz to, treba utvrditi zajedničke odredbe koje se temelje na članku 177. UFEU-a kako bi se obuhvatila pravila specifična za politiku za EFRR, ESF+, Kohezijski fond
  i
  EFPR.

| (2) | U svrhu daljnjeg razvoja koordinirane i usklađene provedbe fondova Unije koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja, odnosno Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), Kohezijskog fonda, mjera koje se financiraju u okviru podijeljenog upravljanja u Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), Fondu za azil i migracije (FAMI), Fondu za unutarnju sigurnost (FUS) i Fondu za integrirano upravljanje granicama (BMVI) potrebno je utvrditi financijska pravila na temelju članka 322. UFEU-a za sve te fondove („fondovi”), u kojima se jasno navodi područje primjene relevantnih odredbi. Uz to, treba utvrditi zajedničke odredbe koje se temelje na članku 177. UFEU-a kako bi se obuhvatila pravila specifična za politiku za EFRR, ESF+, Kohezijski fond, EFPR
  te u određenoj mjeri za Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj („EPFRR”). |
| --- | --- |

(2)

U svrhu daljnjeg razvoja koordinirane i usklađene provedbe fondova Unije koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja, odnosno Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), Kohezijskog fonda, mjera koje se financiraju u okviru podijeljenog upravljanja u Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), Fondu za azil i migracije (FAMI), Fondu za unutarnju sigurnost (FUS) i Fondu za integrirano upravljanje granicama (BMVI) potrebno je utvrditi financijska pravila na temelju članka 322. UFEU-a za sve te fondove („fondovi”), u kojima se jasno navodi područje primjene relevantnih odredbi. Uz to, treba utvrditi zajedničke odredbe koje se temelje na članku 177. UFEU-a kako bi se obuhvatila pravila specifična za politiku za EFRR, ESF+, Kohezijski fond, EFPR
  te u određenoj mjeri za Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj („EPFRR”).

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Najudaljenije regije i sjeverne rijetko naseljene regije trebaju ostvariti koristi od posebnih mjera i od dodatnog financiranja, kako je navedeno u članku 349. UFEU-a i u članku 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Najudaljenije regije i sjeverne rijetko naseljene regije trebaju ostvariti koristi od posebnih mjera i od dodatnog financiranja, kako je navedeno u članku 349. UFEU-a i u članku 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994.

| (4) | Najudaljenije regije i sjeverne rijetko naseljene regije trebaju ostvariti koristi od posebnih mjera i od dodatnog financiranja, kako je navedeno u članku 349. UFEU-a i u članku 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994.
  godine, kako bi odgovorile na poteškoće specifične za njihov zemljopisni položaj. |
| --- | --- |

(4)

Najudaljenije regije i sjeverne rijetko naseljene regije trebaju ostvariti koristi od posebnih mjera i od dodatnog financiranja, kako je navedeno u članku 349. UFEU-a i u članku 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994.
  godine, kako bi odgovorile na poteškoće specifične za njihov zemljopisni položaj.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Horizontalna načela kako su utvrđena u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i u članku 10. UFEU-a, uključujući načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, kako je utvrđeno u članku 5. UEU-a, moraju se poštovati pri provedbi fondova, uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima. Države članice trebale bi poštovati i obveze iz Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom te osigurati pristupačnost u skladu s člankom 9. i u skladu s pravom Unije o usklađivanju zahtjeva za pristupačnost proizvoda i usluga. Države članice i Komisija trebaju nastojati ukloniti nejednakosti i promicati jednakost između muškaraca i žena te integrirati rodnu perspektivu, kao i suzbijati diskriminaciju na temelju spola, rasne ili etničke pripadnosti, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije. Fondovi ne bi trebali podupirati aktivnosti kojima se doprinosi bilo kojem obliku segregacije. Ciljevi fondova trebali bi se ostvarivati u okviru održivog razvoja i promicanja cilja Unije koji se odnosi na očuvanje, zaštitu i unapređenje kvalitete okoliša u skladu s 
  člankom 11
  . i 
  člankom 191
  .
  stavkom 1.
  UFEU-a, uzimajući u obzir načelo „onečišćivač plaća”. Kako bi se zaštitio integritet unutarnjeg tržišta, operacije od kojih koristi imaju poduzetnici moraju biti u skladu s pravilima Unije o državnim potporama kako su utvrđena u člancima 107. i 108. UFEU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Horizontalna načela kako su utvrđena u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i u članku 10. UFEU-a, uključujući načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, kako je utvrđeno u članku 5. UEU-a, moraju se poštovati pri provedbi fondova, uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima. Države članice trebale bi poštovati i obveze iz Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom te osigurati pristupačnost u skladu s člankom 9. i u skladu s pravom Unije o usklađivanju zahtjeva za pristupačnost proizvoda i usluga. Države članice i Komisija trebaju nastojati ukloniti nejednakosti i promicati jednakost između muškaraca i žena te integrirati rodnu perspektivu, kao i suzbijati diskriminaciju na temelju spola, rasne ili etničke pripadnosti, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije. Fondovi ne bi trebali podupirati aktivnosti kojima se doprinosi bilo kojem obliku segregacije. Ciljevi fondova trebali bi se ostvarivati u okviru održivog razvoja i promicanja cilja Unije koji se odnosi na očuvanje, zaštitu i unapređenje kvalitete okoliša u skladu s 
  člankom 11
  . i 
  člankom 191
  .
  stavkom 1.
  UFEU-a, uzimajući u obzir načelo „onečišćivač plaća”. Kako bi se zaštitio integritet unutarnjeg tržišta, operacije od kojih koristi imaju poduzetnici moraju biti u skladu s pravilima Unije o državnim potporama kako su utvrđena u člancima 107. i 108. UFEU-a.

| (5) | Horizontalna načela kako su utvrđena u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i u članku 10. UFEU-a, uključujući načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, kako je utvrđeno u članku 5. UEU-a, moraju se poštovati pri provedbi fondova, uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima. Države članice trebale bi poštovati i obveze iz Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima
  djeteta i Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima
  osoba s invaliditetom te osigurati pristupačnost u skladu s člankom 9. i u skladu s pravom Unije o usklađivanju zahtjeva za pristupačnost proizvoda i usluga.
  U tom bi kontekstu pri provedbi fondova trebalo poticati deinstitucionalizaciju i skrb u zajednici.
  Države članice i Komisija trebaju nastojati ukloniti nejednakosti i promicati jednakost između muškaraca i žena te integrirati rodnu perspektivu, kao i suzbijati diskriminaciju na temelju spola, rasne ili etničke pripadnosti, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije. Fondovi ne bi trebali podupirati aktivnosti kojima se doprinosi bilo kojem obliku segregacije
  ili isključenosti kao ni infrastrukturu nepristupačnu osobama s invaliditetom
  . Ciljevi fondova trebali bi se ostvarivati u okviru održivog razvoja i promicanja cilja Unije koji se odnosi na očuvanje, zaštitu i unapređenje kvalitete okoliša u skladu s 
  člankom 11
  . i 
  člankom 191
  .
  stavkom 1.
  UFEU-a, uzimajući u obzir načelo „onečišćivač plaća”
  i obveze dogovorene u okviru Pariškog sporazuma
  . Kako bi se zaštitio integritet unutarnjeg tržišta, operacije od kojih koristi imaju poduzetnici moraju biti u skladu s pravilima Unije o državnim potporama kako su utvrđena u člancima 107. i 108. UFEU-a.
  Siromaštvo je jedan od najvećih izazova s kojima se EU suočava. Fondovima bi se stoga trebalo doprinijeti njegovu iskorjenjivanju kao i ispunjavanju obveze Unije i njezinih država članica koja se odnosi na ostvarivanje ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(5)

Horizontalna načela kako su utvrđena u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i u članku 10. UFEU-a, uključujući načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, kako je utvrđeno u članku 5. UEU-a, moraju se poštovati pri provedbi fondova, uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima. Države članice trebale bi poštovati i obveze iz Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima
  djeteta i Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima
  osoba s invaliditetom te osigurati pristupačnost u skladu s člankom 9. i u skladu s pravom Unije o usklađivanju zahtjeva za pristupačnost proizvoda i usluga.
  U tom bi kontekstu pri provedbi fondova trebalo poticati deinstitucionalizaciju i skrb u zajednici.
  Države članice i Komisija trebaju nastojati ukloniti nejednakosti i promicati jednakost između muškaraca i žena te integrirati rodnu perspektivu, kao i suzbijati diskriminaciju na temelju spola, rasne ili etničke pripadnosti, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije. Fondovi ne bi trebali podupirati aktivnosti kojima se doprinosi bilo kojem obliku segregacije
  ili isključenosti kao ni infrastrukturu nepristupačnu osobama s invaliditetom
  . Ciljevi fondova trebali bi se ostvarivati u okviru održivog razvoja i promicanja cilja Unije koji se odnosi na očuvanje, zaštitu i unapređenje kvalitete okoliša u skladu s 
  člankom 11
  . i 
  člankom 191
  .
  stavkom 1.
  UFEU-a, uzimajući u obzir načelo „onečišćivač plaća”
  i obveze dogovorene u okviru Pariškog sporazuma
  . Kako bi se zaštitio integritet unutarnjeg tržišta, operacije od kojih koristi imaju poduzetnici moraju biti u skladu s pravilima Unije o državnim potporama kako su utvrđena u člancima 107. i 108. UFEU-a.
  Siromaštvo je jedan od najvećih izazova s kojima se EU suočava. Fondovima bi se stoga trebalo doprinijeti njegovu iskorjenjivanju kao i ispunjavanju obveze Unije i njezinih država članica koja se odnosi na ostvarivanje ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Odražavajući važnost borbe protiv klimatskih promjena, u skladu s obvezama Unije u cilju provedbe Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, fondovi će pridonijeti
  klimatskim aktivnostima
  i postizanju ukupnog cilja od
  25 %
  proračunskih rashoda EU-a za podupiranje klimatskih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Odražavajući važnost borbe protiv klimatskih promjena, u skladu s obvezama Unije u cilju provedbe Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, fondovi će pridonijeti
  klimatskim aktivnostima
  i postizanju ukupnog cilja od
  25 %
  proračunskih rashoda EU-a za podupiranje klimatskih ciljeva.

| (9) | Odražavajući važnost borbe protiv klimatskih promjena, u skladu s obvezama Unije u cilju provedbe Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, fondovi će pridonijeti
  integraciji klimatskih aktivnosti
  i postizanju ukupnog cilja od
  30 %
  proračunskih rashoda EU-a za podupiranje klimatskih ciljeva.
  Mehanizmi za prilagodbu na promjenu klime trebali bi biti sastavni dio programiranja i provedbe. |
| --- | --- |

(9)

Odražavajući važnost borbe protiv klimatskih promjena, u skladu s obvezama Unije u cilju provedbe Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, fondovi će pridonijeti
  integraciji klimatskih aktivnosti
  i postizanju ukupnog cilja od
  30 %
  proračunskih rashoda EU-a za podupiranje klimatskih ciljeva.
  Mehanizmi za prilagodbu na promjenu klime trebali bi biti sastavni dio programiranja i provedbe.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9a) | S obzirom na utjecaj migracijskih tokova iz trećih zemalja kohezijska politika trebala bi doprinositi procesima integracije, osobito pružanjem infrastrukturne potpore gradovima te lokalnim i regionalnim tijelima na prvoj liniji, koji se najviše angažiraju u provedbi politika integracije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9a)

S obzirom na utjecaj migracijskih tokova iz trećih zemalja kohezijska politika trebala bi doprinositi procesima integracije, osobito pružanjem infrastrukturne potpore gradovima te lokalnim i regionalnim tijelima na prvoj liniji, koji se najviše angažiraju u provedbi politika integracije.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Dio proračuna Unije dodijeljenog fondovima treba provoditi Komisija u okviru podijeljenog upravljanja s državama članicama u smislu Uredbe (EU, Euratom) [broj nove Financijske uredbe] Europskog parlamenta i Vijeća (12) („Financijska uredba”). Prema tome, pri provedbi fondova u okviru podijeljenog upravljanja Komisija i države članice trebale bi poštovati načela navedena u Financijskoj uredbi, kao što su dobro financijsko upravljanje, transparentnost i nediskriminacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Dio proračuna Unije dodijeljenog fondovima treba provoditi Komisija u okviru podijeljenog upravljanja s državama članicama u smislu Uredbe (EU, Euratom) [broj nove Financijske uredbe] Europskog parlamenta i Vijeća (12) („Financijska uredba”). Prema tome, pri provedbi fondova u okviru podijeljenog upravljanja Komisija i države članice trebale bi poštovati načela navedena u Financijskoj uredbi, kao što su dobro financijsko upravljanje, transparentnost i nediskriminacija.

| (10) | Dio proračuna Unije dodijeljenog fondovima treba provoditi Komisija u okviru podijeljenog upravljanja s državama članicama u smislu Uredbe (EU, Euratom) [broj nove Financijske uredbe] Europskog parlamenta i Vijeća (12) („Financijska uredba”). Prema tome, pri provedbi fondova u okviru podijeljenog upravljanja Komisija i države članice trebale bi poštovati načela navedena u Financijskoj uredbi, kao što su dobro financijsko upravljanje, transparentnost i nediskriminacija.
  Države članice trebale bi biti odgovorne za pripremu i provedbu programa, i to na odgovarajućoj teritorijalnoj razini, u skladu sa svojim institucionalnim, pravnim i financijskim okvirima i na temelju djelovanja tijela koja su imenovale u tu svrhu. Države članice trebale bi se suzdržati od uvođenja dodatnih pravila koja korisnicima otežavaju upotrebu sredstava iz fondova. |
| --- | --- |

(10)

Dio proračuna Unije dodijeljenog fondovima treba provoditi Komisija u okviru podijeljenog upravljanja s državama članicama u smislu Uredbe (EU, Euratom) [broj nove Financijske uredbe] Europskog parlamenta i Vijeća (12) („Financijska uredba”). Prema tome, pri provedbi fondova u okviru podijeljenog upravljanja Komisija i države članice trebale bi poštovati načela navedena u Financijskoj uredbi, kao što su dobro financijsko upravljanje, transparentnost i nediskriminacija.
  Države članice trebale bi biti odgovorne za pripremu i provedbu programa, i to na odgovarajućoj teritorijalnoj razini, u skladu sa svojim institucionalnim, pravnim i financijskim okvirima i na temelju djelovanja tijela koja su imenovale u tu svrhu. Države članice trebale bi se suzdržati od uvođenja dodatnih pravila koja korisnicima otežavaju upotrebu sredstava iz fondova.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Načelo partnerstva ključna je značajka u provedbi fondova i temelji se na pristupu višerazinskog upravljanja te se njime jamči sudjelovanje civilnog društva i socijalnih partnera. Kako bi se osigurao kontinuitet u organizaciji partnerstava,
  Delegirana Uredba
  (EU) br. 240/2014 (13)

  i dalje bi se trebala primjenjivati
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Načelo partnerstva ključna je značajka u provedbi fondova i temelji se na pristupu višerazinskog upravljanja te se njime jamči sudjelovanje civilnog društva i socijalnih partnera. Kako bi se osigurao kontinuitet u organizaciji partnerstava,
  Delegirana Uredba
  (EU) br. 240/2014 (13)

  i dalje bi se trebala primjenjivati
  .

| (11) | Načelo partnerstva ključna je značajka u provedbi fondova i temelji se na pristupu višerazinskog upravljanja te se njime jamči sudjelovanje
  regionalnih, lokalnih i drugih javnih tijela,
  civilnog društva i socijalnih partnera. Kako bi se osigurao kontinuitet u organizaciji partnerstava,
  Komisija bi trebala biti ovlaštena za izmjenu i prilagodbu Delegirane uredbe
  (EU) br. 240/2014 (13). |
| --- | --- |

(11)

Načelo partnerstva ključna je značajka u provedbi fondova i temelji se na pristupu višerazinskog upravljanja te se njime jamči sudjelovanje
  regionalnih, lokalnih i drugih javnih tijela,
  civilnog društva i socijalnih partnera. Kako bi se osigurao kontinuitet u organizaciji partnerstava,
  Komisija bi trebala biti ovlaštena za izmjenu i prilagodbu Delegirane uredbe
  (EU) br. 240/2014 (13).

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Na razini Unije, europski semestar koordinacije gospodarske politike je okvir kojim se utvrdili prioriteti nacionalnih reformi i prati njihova provedba. Države članice izrađuju svoje nacionalne višegodišnje investicijske strategije za potporu tih prioriteta reformi. Te bi strategije trebale biti predstavljene uz godišnje nacionalne programe reformi kao sredstvo za koordinaciju prioritetnih investicijskih projekata koji će primati potporu putem nacionalnog i Unijina financiranja. Trebale bi i poslužiti za upotrebu sredstava Unije na dosljedan način i, u najvećoj mogućoj mjeri, ostvarivanje dodane vrijednosti financijske potpore koja se treba primiti iz fondova, europske funkcije stabilizacije ulaganja i fonda InvestEU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Na razini Unije, europski semestar koordinacije gospodarske politike je okvir kojim se utvrdili prioriteti nacionalnih reformi i prati njihova provedba. Države članice izrađuju svoje nacionalne višegodišnje investicijske strategije za potporu tih prioriteta reformi. Te bi strategije trebale biti predstavljene uz godišnje nacionalne programe reformi kao sredstvo za koordinaciju prioritetnih investicijskih projekata koji će primati potporu putem nacionalnog i Unijina financiranja. Trebale bi i poslužiti za upotrebu sredstava Unije na dosljedan način i, u najvećoj mogućoj mjeri, ostvarivanje dodane vrijednosti financijske potpore koja se treba primiti iz fondova, europske funkcije stabilizacije ulaganja i fonda InvestEU.

Briše se.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Države članice trebale bi
  utvrditi kako se
  relevantne preporuke za pojedinu zemlju donesene u skladu s 
  člankom 121
  .
  stavkom 2.
  UFEU-a i relevantne preporuke Vijeća donesene u skladu s 
  člankom 148
  .
  stavkom 4.
  UFEU-a
  uzimaju u obzir
  pri pripremi programskih dokumenata. Tijekom programskog razdoblja
  2021.–2027. („programsko razdoblje”) države članice trebale bi redovito predstavljati napredak u provedbi programa i ostvarenju preporuka za pojedinu zemlju odboru za praćenje i Komisiji. Tijekom preispitivanja u sredini programskog razdoblja države članice trebaju, među ostalim, razmotriti potrebu za time da se pri izmjenama programa uzimaju u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju od početka programskog razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Države članice trebale bi
  utvrditi kako se
  relevantne preporuke za pojedinu zemlju donesene u skladu s 
  člankom 121
  .
  stavkom 2.
  UFEU-a i relevantne preporuke Vijeća donesene u skladu s 
  člankom 148
  .
  stavkom 4.
  UFEU-a
  uzimaju u obzir
  pri pripremi programskih dokumenata. Tijekom programskog razdoblja
  2021.–2027. („programsko razdoblje”) države članice trebale bi redovito predstavljati napredak u provedbi programa i ostvarenju preporuka za pojedinu zemlju odboru za praćenje i Komisiji. Tijekom preispitivanja u sredini programskog razdoblja države članice trebaju, među ostalim, razmotriti potrebu za time da se pri izmjenama programa uzimaju u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju od početka programskog razdoblja.

| (13) | Države članice trebale bi
  uzeti u obzir
  relevantne preporuke za pojedinu zemlju donesene u skladu s 
  člankom 121
  .
  stavkom 2.
  UFEU-a i relevantne preporuke Vijeća donesene u skladu s 
  člankom 148
  .
  stavkom 4.
  UFEU-a pri pripremi programskih dokumenata
  kad su u oni usklađeni s ciljem utvrđenim u programu
  . Tijekom programskog razdoblja 2021.
  – 2027
  . („programsko razdoblje”) države članice trebale bi
  odboru za praćenje i Komisiji
  redovito predstavljati napredak u provedbi programa
  kojima se podupire ostvarenje
  preporuka za pojedinu zemlju
  kao i za europski stup socijalnih prava
  . Tijekom preispitivanja u sredini programskog razdoblja države članice trebaju, među ostalim, razmotriti potrebu za time da se pri izmjenama programa uzimaju u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju od početka programskog razdoblja. |
| --- | --- |

(13)

Države članice trebale bi
  uzeti u obzir
  relevantne preporuke za pojedinu zemlju donesene u skladu s 
  člankom 121
  .
  stavkom 2.
  UFEU-a i relevantne preporuke Vijeća donesene u skladu s 
  člankom 148
  .
  stavkom 4.
  UFEU-a pri pripremi programskih dokumenata
  kad su u oni usklađeni s ciljem utvrđenim u programu
  . Tijekom programskog razdoblja 2021.
  – 2027
  . („programsko razdoblje”) države članice trebale bi
  odboru za praćenje i Komisiji
  redovito predstavljati napredak u provedbi programa
  kojima se podupire ostvarenje
  preporuka za pojedinu zemlju
  kao i za europski stup socijalnih prava
  . Tijekom preispitivanja u sredini programskog razdoblja države članice trebaju, među ostalim, razmotriti potrebu za time da se pri izmjenama programa uzimaju u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju od početka programskog razdoblja.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Države članice trebale bi uzeti u obzir sadržaj svojih nacrta nacionalnih energetskih i klimatskih planova, koji se trebaju izraditi u skladu s Uredbom o upravljanju energetskom unijom (14) i ishod postupka koji rezultira preporukama Unije povezanim s tim planovima,
  za svoje programe
  , kao i za financijske potrebe dodijeljene za ulaganja s niskom razinom emisija ugljika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Države članice trebale bi uzeti u obzir sadržaj svojih nacrta nacionalnih energetskih i klimatskih planova, koji se trebaju izraditi u skladu s Uredbom o upravljanju energetskom unijom (14) i ishod postupka koji rezultira preporukama Unije povezanim s tim planovima,
  za svoje programe
  , kao i za financijske potrebe dodijeljene za ulaganja s niskom razinom emisija ugljika.

| (14) | Države članice trebale bi uzeti u obzir sadržaj svojih nacrta nacionalnih energetskih i klimatskih planova, koji se trebaju izraditi u skladu s Uredbom o upravljanju energetskom unijom (14) i ishod postupka koji rezultira preporukama Unije povezanim s tim planovima,
  u svojim programima
  ,
  uključujući tijekom preispitivanja u sredini programskog razdoblja,
  kao i za financijske potrebe dodijeljene za ulaganja s niskom razinom emisija ugljika. |
| --- | --- |

(14)

Države članice trebale bi uzeti u obzir sadržaj svojih nacrta nacionalnih energetskih i klimatskih planova, koji se trebaju izraditi u skladu s Uredbom o upravljanju energetskom unijom (14) i ishod postupka koji rezultira preporukama Unije povezanim s tim planovima,
  u svojim programima
  ,
  uključujući tijekom preispitivanja u sredini programskog razdoblja,
  kao i za financijske potrebe dodijeljene za ulaganja s niskom razinom emisija ugljika.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Partnerski sporazum koji priprema svaka država članica treba biti strateški dokument kojim se usmjeravaju pregovor između Komisije i predmetne države članice o izradi programâ. U svrhu smanjivanja administrativnog opterećenja ne bi trebalo biti potrebno izmijeniti partnerske sporazume tijekom programskog razdoblja. Kako bi se olakšalo programiranje i izbjeglo preklapanje sadržaja u programskim dokumentima, partnerski sporazumi
  mogu se
  uključiti kao dio programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Partnerski sporazum koji priprema svaka država članica treba biti strateški dokument kojim se usmjeravaju pregovor između Komisije i predmetne države članice o izradi programâ. U svrhu smanjivanja administrativnog opterećenja ne bi trebalo biti potrebno izmijeniti partnerske sporazume tijekom programskog razdoblja. Kako bi se olakšalo programiranje i izbjeglo preklapanje sadržaja u programskim dokumentima, partnerski sporazumi
  mogu se
  uključiti kao dio programa.

| (15) | Partnerski sporazum koji priprema svaka država članica treba biti strateški dokument kojim se usmjeravaju pregovor između Komisije i predmetne države članice o izradi programâ. U svrhu smanjivanja administrativnog opterećenja ne bi trebalo biti potrebno izmijeniti partnerske sporazume tijekom programskog razdoblja. Kako bi se olakšalo programiranje i izbjeglo preklapanje sadržaja u programskim dokumentima, partnerski
  bi se
  sporazumi
  trebali moći
  uključiti kao dio programa. |
| --- | --- |

(15)

Partnerski sporazum koji priprema svaka država članica treba biti strateški dokument kojim se usmjeravaju pregovor između Komisije i predmetne države članice o izradi programâ. U svrhu smanjivanja administrativnog opterećenja ne bi trebalo biti potrebno izmijeniti partnerske sporazume tijekom programskog razdoblja. Kako bi se olakšalo programiranje i izbjeglo preklapanje sadržaja u programskim dokumentima, partnerski
  bi se
  sporazumi
  trebali moći
  uključiti kao dio programa.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Svaka država članica
  trebala
  bi biti fleksibilna kako bi pridonijela fondu InvestEU za osiguranje proračunskih jamstava za ulaganja u toj državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Svaka država članica
  trebala
  bi biti fleksibilna kako bi pridonijela fondu InvestEU za osiguranje proračunskih jamstava za ulaganja u toj državi članici.

| (16) | Svaka država članica
  mogla
  bi biti fleksibilna kako bi pridonijela fondu InvestEU za osiguranje proračunskih jamstava za ulaganja u toj državi članici
  , pod određenim uvjetima utvrđenima u članku 10
  .
  ove Uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Svaka država članica
  mogla
  bi biti fleksibilna kako bi pridonijela fondu InvestEU za osiguranje proračunskih jamstava za ulaganja u toj državi članici
  , pod određenim uvjetima utvrđenima u članku 10
  .
  ove Uredbe.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Kako bi se osigurali potrebni preduvjeti za učinkovitu i djelotvornu upotrebu potpore Unije koju dodjeljuju fondovi, potrebno je utvrditi ograničen popis uvjeta koji omogućuju provedbu te sažet i iscrpan skup objektivnih kriterija za njihovo ocjenjivanje. Svaki uvjet koji omogućuje provedbu treba biti povezan s posebnim ciljem i treba biti automatski primjenjiv ako se posebni cilj odabere za potporu. Ako ti uvjeti nisu ispunjeni, rashodi povezani s operacijama u okviru povezanih posebnih ciljeva ne bi trebale biti uključene u zahtjeve za plaćanje. Kako bi se očuvao
  povoljnan okvira
  za ulaganja, trebalo bi redovito pratiti kontinuirano ispunjavanje uvjeta koji omogućuju provedbu. Važno je i osigurati da se operacije odabrane za potporu provode dosljedno u odnosu na utvrđene strategije i dokumente o planiranju na kojima se temelje ispunjeni uvjeti koji omogućuju provedbu osiguravajući da su sve sufinancirane operacije u skladu s okvirom politike Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Kako bi se osigurali potrebni preduvjeti za učinkovitu i djelotvornu upotrebu potpore Unije koju dodjeljuju fondovi, potrebno je utvrditi ograničen popis uvjeta koji omogućuju provedbu te sažet i iscrpan skup objektivnih kriterija za njihovo ocjenjivanje. Svaki uvjet koji omogućuje provedbu treba biti povezan s posebnim ciljem i treba biti automatski primjenjiv ako se posebni cilj odabere za potporu. Ako ti uvjeti nisu ispunjeni, rashodi povezani s operacijama u okviru povezanih posebnih ciljeva ne bi trebale biti uključene u zahtjeve za plaćanje. Kako bi se očuvao
  povoljnan okvira
  za ulaganja, trebalo bi redovito pratiti kontinuirano ispunjavanje uvjeta koji omogućuju provedbu. Važno je i osigurati da se operacije odabrane za potporu provode dosljedno u odnosu na utvrđene strategije i dokumente o planiranju na kojima se temelje ispunjeni uvjeti koji omogućuju provedbu osiguravajući da su sve sufinancirane operacije u skladu s okvirom politike Unije.

| (17) | Kako bi se osigurali potrebni preduvjeti za
  uključivu, nediskriminirajuću,
  učinkovitu i djelotvornu upotrebu potpore Unije koju dodjeljuju fondovi, potrebno je utvrditi ograničen popis uvjeta koji omogućuju provedbu te sažet i iscrpan skup objektivnih kriterija za njihovo ocjenjivanje. Svaki uvjet koji omogućuje provedbu treba biti povezan s posebnim ciljem i treba biti automatski primjenjiv ako se posebni cilj odabere za potporu. Ako ti uvjeti nisu ispunjeni, rashodi povezani s operacijama u okviru povezanih posebnih ciljeva ne bi trebale biti uključene u zahtjeve za plaćanje. Kako bi se očuvao
  povoljan okvir
  za ulaganja, trebalo bi redovito pratiti kontinuirano ispunjavanje uvjeta koji omogućuju provedbu. Važno je i osigurati da se operacije odabrane za potporu provode dosljedno u odnosu na utvrđene strategije i dokumente o planiranju na kojima se temelje ispunjeni uvjeti koji omogućuju provedbu osiguravajući da su sve sufinancirane operacije u skladu s okvirom politike Unije. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se osigurali potrebni preduvjeti za
  uključivu, nediskriminirajuću,
  učinkovitu i djelotvornu upotrebu potpore Unije koju dodjeljuju fondovi, potrebno je utvrditi ograničen popis uvjeta koji omogućuju provedbu te sažet i iscrpan skup objektivnih kriterija za njihovo ocjenjivanje. Svaki uvjet koji omogućuje provedbu treba biti povezan s posebnim ciljem i treba biti automatski primjenjiv ako se posebni cilj odabere za potporu. Ako ti uvjeti nisu ispunjeni, rashodi povezani s operacijama u okviru povezanih posebnih ciljeva ne bi trebale biti uključene u zahtjeve za plaćanje. Kako bi se očuvao
  povoljan okvir
  za ulaganja, trebalo bi redovito pratiti kontinuirano ispunjavanje uvjeta koji omogućuju provedbu. Važno je i osigurati da se operacije odabrane za potporu provode dosljedno u odnosu na utvrđene strategije i dokumente o planiranju na kojima se temelje ispunjeni uvjeti koji omogućuju provedbu osiguravajući da su sve sufinancirane operacije u skladu s okvirom politike Unije.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice trebale bi uspostaviti okvir uspješnosti za svaki program koji obuhvaća sve pokazatelje, glavne etape i ciljeve koji se trebaju pratiti, o kojima je potrebno izvješćivati i koji su potrebni za ocjenjivanje uspješnosti programa. | (18) | Države članice trebale bi uspostaviti okvir uspješnosti za svaki program koji obuhvaća sve pokazatelje, glavne etape i ciljeve koji se trebaju pratiti, o kojima je potrebno izvješćivati i koji su potrebni za ocjenjivanje uspješnosti programa.
  Na taj bi se način trebalo omogućiti da se odabir projekata i ocjenjivanje temelje na rezultatima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Države članice trebale bi uspostaviti okvir uspješnosti za svaki program koji obuhvaća sve pokazatelje, glavne etape i ciljeve koji se trebaju pratiti, o kojima je potrebno izvješćivati i koji su potrebni za ocjenjivanje uspješnosti programa.

(18)

Države članice trebale bi uspostaviti okvir uspješnosti za svaki program koji obuhvaća sve pokazatelje, glavne etape i ciljeve koji se trebaju pratiti, o kojima je potrebno izvješćivati i koji su potrebni za ocjenjivanje uspješnosti programa.
  Na taj bi se način trebalo omogućiti da se odabir projekata i ocjenjivanje temelje na rezultatima.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Država članica trebala bi provesti preispitivanje u srediniprogramskog razdoblja za svaki program koji prima potporu fondova EFRR, ESF+ i Kohezijskog fonda. Tim bi se preispitivanjem trebala omogućiti potpuna prilagodba programa na temelju uspješnosti programa, uz istodobno pružanje mogućnosti za uzimanje u obzir novih izazova i relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih 2024. Komisija bi trebala istodobno 2024., zajedno s tehničkom prilagodbom za 2025., preispitati sva ukupna dodijeljena sredstva država članica u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” kohezijske politike za godine 2025., 2026. i 2027., primjenjujući metodu raspodjele sredstava utvrđenu u relevantnom temeljnom aktu. To preispitivanje, zajedno s ishodom preispitivanja u sredini programskog razdoblja, trebalo bi dovesti do izmjena programa kojima se mijenjaju financijske dodjele za 2025., 2026. i 2027. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Država članica trebala bi provesti preispitivanje u srediniprogramskog razdoblja za svaki program koji prima potporu fondova EFRR, ESF+ i Kohezijskog fonda. Tim bi se preispitivanjem trebala omogućiti potpuna prilagodba programa na temelju uspješnosti programa, uz istodobno pružanje mogućnosti za uzimanje u obzir novih izazova i relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih 2024. Komisija bi trebala istodobno 2024., zajedno s tehničkom prilagodbom za 2025., preispitati sva ukupna dodijeljena sredstva država članica u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” kohezijske politike za godine 2025., 2026. i 2027., primjenjujući metodu raspodjele sredstava utvrđenu u relevantnom temeljnom aktu. To preispitivanje, zajedno s ishodom preispitivanja u sredini programskog razdoblja, trebalo bi dovesti do izmjena programa kojima se mijenjaju financijske dodjele za 2025., 2026. i 2027.

| (19) | Država članica trebala bi provesti preispitivanje u sredini programskog razdoblja za svaki program koji prima potporu fondova EFRR, ESF+ i Kohezijskog fonda. Tim bi se preispitivanjem trebala omogućiti potpuna prilagodba programa na temelju uspješnosti programa, uz istodobno pružanje mogućnosti za uzimanje u obzir novih izazova i relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih 2024.
  , kao i napredak u okviru nacionalnih energetskih i klimatskih planova te europskog stupa socijalnih prava. Potrebno je uzeti u obzir i demografske izazove.
  Komisija bi trebala istodobno 2024., zajedno s tehničkom prilagodbom za 2025., preispitati sva ukupna dodijeljena sredstva država članica u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” kohezijske politike za godine 2025., 2026. i 2027., primjenjujući metodu raspodjele sredstava utvrđenu u relevantnom temeljnom aktu. To preispitivanje, zajedno s ishodom preispitivanja u sredini programskog razdoblja, trebalo bi dovesti do izmjena programa kojima se mijenjaju financijske dodjele za 2025., 2026. i 2027. |
| --- | --- |

(19)

Država članica trebala bi provesti preispitivanje u sredini programskog razdoblja za svaki program koji prima potporu fondova EFRR, ESF+ i Kohezijskog fonda. Tim bi se preispitivanjem trebala omogućiti potpuna prilagodba programa na temelju uspješnosti programa, uz istodobno pružanje mogućnosti za uzimanje u obzir novih izazova i relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih 2024.
  , kao i napredak u okviru nacionalnih energetskih i klimatskih planova te europskog stupa socijalnih prava. Potrebno je uzeti u obzir i demografske izazove.
  Komisija bi trebala istodobno 2024., zajedno s tehničkom prilagodbom za 2025., preispitati sva ukupna dodijeljena sredstva država članica u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” kohezijske politike za godine 2025., 2026. i 2027., primjenjujući metodu raspodjele sredstava utvrđenu u relevantnom temeljnom aktu. To preispitivanje, zajedno s ishodom preispitivanja u sredini programskog razdoblja, trebalo bi dovesti do izmjena programa kojima se mijenjaju financijske dodjele za 2025., 2026. i 2027.

Amandmani 425rev, 444rev, 448 i 469

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Potrebno je dodatno usavršiti mehanizme kojima se osigurava povezanost politika financiranja Unije i gospodarskog upravljanja Unije, omogućujući Komisiji da donese prijedlog Vijeću o suspenziji svih ili dijela obveza za jedan program ili više programa predmetne države članice ako ta država članica ne poduzme djelotvorne mjere u kontekstu postupka gospodarskog upravljanja. Kako bi se osigurala jedinstvena provedba te uzimajući u obzir važnost financijskih učinaka mjera koje se uvode, trebalo bi dodijeliti provedbene ovlasti Vijeću, koje bi trebale djelovati na temelju prijedloga Komisije. Radi pojednostavnjenja postupka donošenja odluka koje su potrebne kako bi se osigurale djelotvorne mjere u kontekstu postupka gospodarskog upravljanja trebalo bi primjenjivati glasovanje obrnutom kvalificiranom većinom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Potrebno je dodatno usavršiti mehanizme kojima se osigurava povezanost politika financiranja Unije i gospodarskog upravljanja Unije, omogućujući Komisiji da donese prijedlog Vijeću o suspenziji svih ili dijela obveza za jedan program ili više programa predmetne države članice ako ta država članica ne poduzme djelotvorne mjere u kontekstu postupka gospodarskog upravljanja. Kako bi se osigurala jedinstvena provedba te uzimajući u obzir važnost financijskih učinaka mjera koje se uvode, trebalo bi dodijeliti provedbene ovlasti Vijeću, koje bi trebale djelovati na temelju prijedloga Komisije. Radi pojednostavnjenja postupka donošenja odluka koje su potrebne kako bi se osigurale djelotvorne mjere u kontekstu postupka gospodarskog upravljanja trebalo bi primjenjivati glasovanje obrnutom kvalificiranom većinom.

Briše se.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20a) | Države članice u propisno opravdanim slučajevima mogle bi podnijeti zahtjev za fleksibilnost u trenutačnom okviru Pakta o stabilnosti i rastu za javne ili istovrsne strukturne rashode, koje javna uprava podupire sufinanciranjem ulaganja aktiviranih u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”). Pri definiranju fiskalne prilagodbe u okviru preventivnog ili korektivnog skupa mjera iz Pakta o stabilnosti i rastu Komisija bi trebala pažljivo razmotriti taj zahtjev. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20a)

Države članice u propisno opravdanim slučajevima mogle bi podnijeti zahtjev za fleksibilnost u trenutačnom okviru Pakta o stabilnosti i rastu za javne ili istovrsne strukturne rashode, koje javna uprava podupire sufinanciranjem ulaganja aktiviranih u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”). Pri definiranju fiskalne prilagodbe u okviru preventivnog ili korektivnog skupa mjera iz Pakta o stabilnosti i rastu Komisija bi trebala pažljivo razmotriti taj zahtjev.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (22a) | Veliki projekti čine znatan udio u troškovima Unije i često su od strateške važnosti za provedbu strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast. Stoga je opravdano da operacije koje su iznad određenih pragova i dalje podliježu posebnim postupcima odobrenja u skladu s ovom Uredbom. Prag bi trebalo utvrditi u odnosu na ukupni prihvatljivi trošak nakon što se u obzir uzmu očekivani neto prihodi. U tu je svrhu, kako bi se zajamčila jasnoća, primjereno odrediti sadržaj prijave za velike projekte. Prijava bi trebala sadržavati informacije potrebne kako bi se zajamčilo da financijski doprinos iz fondova neće dovesti do velikog gubitaka radnih mjesta na postojećim lokacijama u Uniji. Države članice trebale bi dostaviti sve tražene informacije, a Komisija bi za svaki veliki projekt trebala utvrditi je li traženi financijski doprinos opravdan. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22a)

Veliki projekti čine znatan udio u troškovima Unije i često su od strateške važnosti za provedbu strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast. Stoga je opravdano da operacije koje su iznad određenih pragova i dalje podliježu posebnim postupcima odobrenja u skladu s ovom Uredbom. Prag bi trebalo utvrditi u odnosu na ukupni prihvatljivi trošak nakon što se u obzir uzmu očekivani neto prihodi. U tu je svrhu, kako bi se zajamčila jasnoća, primjereno odrediti sadržaj prijave za velike projekte. Prijava bi trebala sadržavati informacije potrebne kako bi se zajamčilo da financijski doprinos iz fondova neće dovesti do velikog gubitaka radnih mjesta na postojećim lokacijama u Uniji. Države članice trebale bi dostaviti sve tražene informacije, a Komisija bi za svaki veliki projekt trebala utvrditi je li traženi financijski doprinos opravdan.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Kako bi se ojačao integrirani pristup teritorijalnom razvoju, ulaganja u obliku teritorijalnih alata kao što su integrirana teritorijalna ulaganja, lokalni razvoj pod vodstvom zajednice ili bilo koji drugi teritorijalni alat u okviru cilja politike „Europa bliža građanima” o pružanju potpore inicijativama koje su osmislile države članice za ulaganja programirana za EFRR trebala bi se temeljiti na teritorijalnim i lokalnim razvojnim strategijama. Za potrebe integriranih teritorijalnih ulaganja i teritorijalnih alata koje su osmislile države članice potrebno je utvrditi minimalne zahtjeve za sadržaj teritorijalnih strategija. Te strategije trebalo bi razviti i prihvatiti u okviru odgovornosti relevantnih nadležnih tijela ili tijela. Kako bi se osiguralo sudjelovanje relevantnih nadležnih tijela ili tijela u provedbi teritorijalnih strategija, ona bi trebala biti odgovorna za odabir operacije kojoj se dodjeljuje potpora ili sudjelovati u tom odabiru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Kako bi se ojačao integrirani pristup teritorijalnom razvoju, ulaganja u obliku teritorijalnih alata kao što su integrirana teritorijalna ulaganja, lokalni razvoj pod vodstvom zajednice ili bilo koji drugi teritorijalni alat u okviru cilja politike „Europa bliža građanima” o pružanju potpore inicijativama koje su osmislile države članice za ulaganja programirana za EFRR trebala bi se temeljiti na teritorijalnim i lokalnim razvojnim strategijama. Za potrebe integriranih teritorijalnih ulaganja i teritorijalnih alata koje su osmislile države članice potrebno je utvrditi minimalne zahtjeve za sadržaj teritorijalnih strategija. Te strategije trebalo bi razviti i prihvatiti u okviru odgovornosti relevantnih nadležnih tijela ili tijela. Kako bi se osiguralo sudjelovanje relevantnih nadležnih tijela ili tijela u provedbi teritorijalnih strategija, ona bi trebala biti odgovorna za odabir operacije kojoj se dodjeljuje potpora ili sudjelovati u tom odabiru.

| (23) | Kako bi se ojačao integrirani pristup teritorijalnom razvoju, ulaganja u obliku teritorijalnih alata kao što su integrirana teritorijalna ulaganja, lokalni razvoj pod vodstvom zajednice
  (poznat i kao „LEADER” u Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj)
  ili bilo koji drugi teritorijalni alat u okviru cilja politike „Europa bliža građanima” o pružanju potpore inicijativama koje su osmislile države članice za ulaganja programirana za EFRR trebala bi se temeljiti na teritorijalnim i lokalnim razvojnim strategijama.
  Isto bi se trebalo primjenjivati na povezane inicijative kao što je strategija pametnih sela.
  Za potrebe integriranih teritorijalnih ulaganja i teritorijalnih alata koje su osmislile države članice potrebno je utvrditi minimalne zahtjeve za sadržaj teritorijalnih strategija. Te strategije trebalo bi razviti i prihvatiti u okviru odgovornosti relevantnih nadležnih tijela ili tijela. Kako bi se osiguralo sudjelovanje relevantnih nadležnih tijela ili tijela u provedbi teritorijalnih strategija, ona bi trebala biti odgovorna za odabir operacije kojoj se dodjeljuje potpora ili sudjelovati u tom odabiru. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se ojačao integrirani pristup teritorijalnom razvoju, ulaganja u obliku teritorijalnih alata kao što su integrirana teritorijalna ulaganja, lokalni razvoj pod vodstvom zajednice
  (poznat i kao „LEADER” u Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj)
  ili bilo koji drugi teritorijalni alat u okviru cilja politike „Europa bliža građanima” o pružanju potpore inicijativama koje su osmislile države članice za ulaganja programirana za EFRR trebala bi se temeljiti na teritorijalnim i lokalnim razvojnim strategijama.
  Isto bi se trebalo primjenjivati na povezane inicijative kao što je strategija pametnih sela.
  Za potrebe integriranih teritorijalnih ulaganja i teritorijalnih alata koje su osmislile države članice potrebno je utvrditi minimalne zahtjeve za sadržaj teritorijalnih strategija. Te strategije trebalo bi razviti i prihvatiti u okviru odgovornosti relevantnih nadležnih tijela ili tijela. Kako bi se osiguralo sudjelovanje relevantnih nadležnih tijela ili tijela u provedbi teritorijalnih strategija, ona bi trebala biti odgovorna za odabir operacije kojoj se dodjeljuje potpora ili sudjelovati u tom odabiru.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Radi boljeg iskorištavanja potencijala na lokalnoj razini potrebno je ojačati i olakšati lokalni razvoj pod vodstvom zajednice. Potrebno je uzeti u obzir lokalne potrebe i potencijal te relevantne sociokulturne značajke i potrebno je predvidjeti strukturne promjene, izgraditi kapacitete zajednice i poticati inovacije. Potrebno je ojačati blisku suradnju i integriranu upotrebu fondova za ostvarenje lokalnih razvojnih strategija. Lokalne akcijske skupine koje predstavljaju interese zajednice trebalo bi u načelu biti odgovorne za izradu i provedbu strategija lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice. U svrhu olakšavanja koordinirane potpore iz različitih fondova strategijama lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice i olakšavanja njihove provedbe, potrebno je olakšati upotrebu pristupa „glavnog fonda”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Radi boljeg iskorištavanja potencijala na lokalnoj razini potrebno je ojačati i olakšati lokalni razvoj pod vodstvom zajednice. Potrebno je uzeti u obzir lokalne potrebe i potencijal te relevantne sociokulturne značajke i potrebno je predvidjeti strukturne promjene, izgraditi kapacitete zajednice i poticati inovacije. Potrebno je ojačati blisku suradnju i integriranu upotrebu fondova za ostvarenje lokalnih razvojnih strategija. Lokalne akcijske skupine koje predstavljaju interese zajednice trebalo bi u načelu biti odgovorne za izradu i provedbu strategija lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice. U svrhu olakšavanja koordinirane potpore iz različitih fondova strategijama lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice i olakšavanja njihove provedbe, potrebno je olakšati upotrebu pristupa „glavnog fonda”.

| (24) | Radi boljeg iskorištavanja potencijala na lokalnoj razini potrebno je ojačati i olakšati lokalni razvoj pod vodstvom zajednice. Potrebno je uzeti u obzir lokalne potrebe i potencijal te relevantne sociokulturne značajke i potrebno je predvidjeti strukturne promjene, izgraditi kapacitete zajednice i 
  administrativne kapacitete kao i
  poticati inovacije. Potrebno je ojačati blisku suradnju i integriranu upotrebu fondova za ostvarenje lokalnih razvojnih strategija. Lokalne akcijske skupine koje predstavljaju interese zajednice trebalo bi u načelu biti odgovorne za izradu i provedbu strategija lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice. U svrhu olakšavanja koordinirane potpore iz različitih fondova strategijama lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice i olakšavanja njihove provedbe, potrebno je olakšati upotrebu pristupa „glavnog fonda”. |
| --- | --- |

(24)

Radi boljeg iskorištavanja potencijala na lokalnoj razini potrebno je ojačati i olakšati lokalni razvoj pod vodstvom zajednice. Potrebno je uzeti u obzir lokalne potrebe i potencijal te relevantne sociokulturne značajke i potrebno je predvidjeti strukturne promjene, izgraditi kapacitete zajednice i 
  administrativne kapacitete kao i
  poticati inovacije. Potrebno je ojačati blisku suradnju i integriranu upotrebu fondova za ostvarenje lokalnih razvojnih strategija. Lokalne akcijske skupine koje predstavljaju interese zajednice trebalo bi u načelu biti odgovorne za izradu i provedbu strategija lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice. U svrhu olakšavanja koordinirane potpore iz različitih fondova strategijama lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice i olakšavanja njihove provedbe, potrebno je olakšati upotrebu pristupa „glavnog fonda”.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje, potrebno je provesti tehničku pomoć na inicijativu države članice putem paušalne stope koja se temelji na napretku u provedbi programa. Ta tehnička pomoć može biti nadopunjena ciljanim mjerama jačanja administrativnih kapaciteta primjenom metoda povrata koje nisu povezane s troškovima. Djelovanja i rezultati, kao i odgovarajuća plaćanja Unije, mogu biti dogovoreni u planu i dovesti do plaćanja za rezultate na terenu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje, potrebno je provesti tehničku pomoć na inicijativu države članice putem paušalne stope koja se temelji na napretku u provedbi programa. Ta tehnička pomoć može biti nadopunjena ciljanim mjerama jačanja administrativnih kapaciteta primjenom metoda povrata koje nisu povezane s troškovima. Djelovanja i rezultati, kao i odgovarajuća plaćanja Unije, mogu biti dogovoreni u planu i dovesti do plaćanja za rezultate na terenu.

| (25) | Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje, potrebno je provesti tehničku pomoć na inicijativu države članice putem paušalne stope koja se temelji na napretku u provedbi programa. Ta tehnička pomoć može biti nadopunjena ciljanim mjerama jačanja administrativnih kapaciteta
  , kao što je evaluacija vještina ljudskih resursa,
  primjenom metoda povrata koje nisu povezane s troškovima. Djelovanja i rezultati, kao i odgovarajuća plaćanja Unije, mogu biti dogovoreni u planu i dovesti do plaćanja za rezultate na terenu. |
| --- | --- |

(25)

Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje, potrebno je provesti tehničku pomoć na inicijativu države članice putem paušalne stope koja se temelji na napretku u provedbi programa. Ta tehnička pomoć može biti nadopunjena ciljanim mjerama jačanja administrativnih kapaciteta
  , kao što je evaluacija vještina ljudskih resursa,
  primjenom metoda povrata koje nisu povezane s troškovima. Djelovanja i rezultati, kao i odgovarajuća plaćanja Unije, mogu biti dogovoreni u planu i dovesti do plaćanja za rezultate na terenu.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | Kako bi se ispitala uspješnost programa, država članica trebala bi osnovati odbore za praćenje. Za EFRR, ESF+ i Kohezijski fond godišnja izvješća o provedbi trebala bi biti zamijenjena godišnjim strukturiranim dijalogom o politici koji se temelji na posljednjim informacijama i podacima o provedbi programa koje je objavila država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

Kako bi se ispitala uspješnost programa, država članica trebala bi osnovati odbore za praćenje. Za EFRR, ESF+ i Kohezijski fond godišnja izvješća o provedbi trebala bi biti zamijenjena godišnjim strukturiranim dijalogom o politici koji se temelji na posljednjim informacijama i podacima o provedbi programa koje je objavila država članica.

| (27) | Kako bi se ispitala uspješnost programa, država članica trebala bi osnovati odbore za praćenje
  koji bi se, među ostalim, sastojali od predstavnika civilnog društva i socijalnih partnera
  . Za EFRR, ESF+ i Kohezijski fond godišnja izvješća o provedbi trebala bi biti zamijenjena godišnjim strukturiranim dijalogom o politici koji se temelji na posljednjim informacijama i podacima o provedbi programa koje je objavila država članica. |
| --- | --- |

(27)

Kako bi se ispitala uspješnost programa, država članica trebala bi osnovati odbore za praćenje
  koji bi se, među ostalim, sastojali od predstavnika civilnog društva i socijalnih partnera
  . Za EFRR, ESF+ i Kohezijski fond godišnja izvješća o provedbi trebala bi biti zamijenjena godišnjim strukturiranim dijalogom o politici koji se temelji na posljednjim informacijama i podacima o provedbi programa koje je objavila država članica.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (16), potrebno je ocijeniti fondove na temelju podataka prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje, izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativno opterećenje, posebice za države članice. Ti zahtjevi, ako je to primjereno, mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka fondova na terenu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (16), potrebno je ocijeniti fondove na temelju podataka prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje, izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativno opterećenje, posebice za države članice. Ti zahtjevi, ako je to primjereno, mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka fondova na terenu.

| (28) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (16), potrebno je ocijeniti fondove na temelju podataka prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje, izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativno opterećenje, posebice za države članice. Ti zahtjevi, ako je to primjereno, mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka fondova na terenu.
  Pokazatelji bi se, kada je to moguće, trebali razvijati na rodno osjetljiv način. |
| --- | --- |

(28)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (16), potrebno je ocijeniti fondove na temelju podataka prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje, izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativno opterećenje, posebice za države članice. Ti zahtjevi, ako je to primjereno, mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka fondova na terenu.
  Pokazatelji bi se, kada je to moguće, trebali razvijati na rodno osjetljiv način.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | Kako bi se zajamčila dostupnost sveobuhvatnih i ažurnih informacija o provedbi programa, treba zahtijevati
  češće
  elektroničko izvješćivanje o kvantitativnim podacima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

Kako bi se zajamčila dostupnost sveobuhvatnih i ažurnih informacija o provedbi programa, treba zahtijevati
  češće
  elektroničko izvješćivanje o kvantitativnim podacima.

| (29) | Kako bi se zajamčila dostupnost sveobuhvatnih i ažurnih informacija o provedbi programa, treba zahtijevati
  učinkovito i pravovremeno
  elektroničko izvješćivanje o kvantitativnim podacima. |
| --- | --- |

(29)

Kako bi se zajamčila dostupnost sveobuhvatnih i ažurnih informacija o provedbi programa, treba zahtijevati
  učinkovito i pravovremeno
  elektroničko izvješćivanje o kvantitativnim podacima.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | U svrhu pružanja potpore pripremi povezanih programa i aktivnosti za sljedeće programsko razdoblje, Komisija treba provesti evaluaciju fondova u sredini programskog razdoblja. Na kraju programskog razdoblja, Komisija bi trebala provesti naknadnu ocjenu fondova koja bi trebala biti usmjerena na učinak fondova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

U svrhu pružanja potpore pripremi povezanih programa i aktivnosti za sljedeće programsko razdoblje, Komisija treba provesti evaluaciju fondova u sredini programskog razdoblja. Na kraju programskog razdoblja, Komisija bi trebala provesti naknadnu ocjenu fondova koja bi trebala biti usmjerena na učinak fondova.

| (30) | U svrhu pružanja potpore pripremi povezanih programa i aktivnosti za sljedeće programsko razdoblje, Komisija treba provesti evaluaciju fondova u sredini programskog razdoblja. Na kraju programskog razdoblja, Komisija bi trebala provesti naknadnu ocjenu fondova koja bi trebala biti usmjerena na učinak fondova.
  Rezultate tih evaluacija trebalo bi objaviti. |
| --- | --- |

(30)

U svrhu pružanja potpore pripremi povezanih programa i aktivnosti za sljedeće programsko razdoblje, Komisija treba provesti evaluaciju fondova u sredini programskog razdoblja. Na kraju programskog razdoblja, Komisija bi trebala provesti naknadnu ocjenu fondova koja bi trebala biti usmjerena na učinak fondova.
  Rezultate tih evaluacija trebalo bi objaviti.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 34.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (34) | U pogledu bespovratnih sredstava koja se pružaju korisnicima države članice trebale bi sve više upotrebljavati pojednostavnjene mogućnosti obračuna troškova. Prag povezan s obveznom upotrebom pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova treba biti povezan s ukupnim troškovima operacije kako bi se zajamčilo isto postupanje sa svim operacijama ispod praga, neovisno o tome je li potpora javna ili privatna. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(34)

U pogledu bespovratnih sredstava koja se pružaju korisnicima države članice trebale bi sve više upotrebljavati pojednostavnjene mogućnosti obračuna troškova. Prag povezan s obveznom upotrebom pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova treba biti povezan s ukupnim troškovima operacije kako bi se zajamčilo isto postupanje sa svim operacijama ispod praga, neovisno o tome je li potpora javna ili privatna.

| (34) | U pogledu bespovratnih sredstava koja se pružaju korisnicima države članice trebale bi sve više upotrebljavati pojednostavnjene mogućnosti obračuna troškova. Prag povezan s obveznom upotrebom pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova treba biti povezan s ukupnim troškovima operacije kako bi se zajamčilo isto postupanje sa svim operacijama ispod praga, neovisno o tome je li potpora javna ili privatna.
  Ako država članica namjerava predložiti upotrebu pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova, može se savjetovati s odborom za praćenje. |
| --- | --- |

(34)

U pogledu bespovratnih sredstava koja se pružaju korisnicima države članice trebale bi sve više upotrebljavati pojednostavnjene mogućnosti obračuna troškova. Prag povezan s obveznom upotrebom pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova treba biti povezan s ukupnim troškovima operacije kako bi se zajamčilo isto postupanje sa svim operacijama ispod praga, neovisno o tome je li potpora javna ili privatna.
  Ako država članica namjerava predložiti upotrebu pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova, može se savjetovati s odborom za praćenje.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 36.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (36) | Kako bi se optimiziralo širenje primjene sufinanciranih ulaganja u okoliš, trebalo bi osigurati sinergije s Programom za okoliš i klimatske aktivnosti LIFE, posebno putem strateških integriranih projekata
  istrateške prirode
  projekata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36)

Kako bi se optimiziralo širenje primjene sufinanciranih ulaganja u okoliš, trebalo bi osigurati sinergije s Programom za okoliš i klimatske aktivnosti LIFE, posebno putem strateških integriranih projekata
  istrateške prirode
  projekata.

| (36) | Kako bi se optimiziralo širenje primjene sufinanciranih ulaganja u okoliš, trebalo bi osigurati sinergije s Programom za okoliš i klimatske aktivnosti LIFE, posebno putem strateških integriranih projekata
  i strateških
  projekata
  za prirodu, kao i s projektima financiranima u sklopu programa Obzor Europa i drugih programa Unije
  . |
| --- | --- |

(36)

Kako bi se optimiziralo širenje primjene sufinanciranih ulaganja u okoliš, trebalo bi osigurati sinergije s Programom za okoliš i klimatske aktivnosti LIFE, posebno putem strateških integriranih projekata
  i strateških
  projekata
  za prirodu, kao i s projektima financiranima u sklopu programa Obzor Europa i drugih programa Unije
  .

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 38.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (38) | Da bi se osigurale
  djelotvornost
  , pravednost i održivost učinka intervencije fondova, trebale bi postojati odredbe kojima se osigurava da su dugotrajna ulaganja u infrastrukturu ili produktivna ulaganja dugoročna te sprečava upotreba fondova za ostvarivanje neopravdane prednosti. Upravljačka tijela trebaju obratiti posebnu pozornost na to da ne podupiru premještanje pri odabiru operacija i da sa svim iznosima nepropisno isplaćenim operacijama koje ne ispunjavaju zahtjev trajnosti postupaju kao s nepravilnostima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(38)

Da bi se osigurale
  djelotvornost
  , pravednost i održivost učinka intervencije fondova, trebale bi postojati odredbe kojima se osigurava da su dugotrajna ulaganja u infrastrukturu ili produktivna ulaganja dugoročna te sprečava upotreba fondova za ostvarivanje neopravdane prednosti. Upravljačka tijela trebaju obratiti posebnu pozornost na to da ne podupiru premještanje pri odabiru operacija i da sa svim iznosima nepropisno isplaćenim operacijama koje ne ispunjavaju zahtjev trajnosti postupaju kao s nepravilnostima.

| (38) | Da bi se osigurale
  uključivost
  ,
  učinkovitost,
  pravednost i održivost učinka intervencije fondova, trebale bi postojati odredbe kojima se osigurava da su dugotrajna ulaganja u infrastrukturu ili produktivna ulaganja
  nediskriminirajuća i
  dugoročna te sprečava upotreba fondova za ostvarivanje neopravdane prednosti. Upravljačka tijela trebaju obratiti posebnu pozornost na to da ne podupiru premještanje pri odabiru operacija i da sa svim iznosima nepropisno isplaćenim operacijama koje ne ispunjavaju zahtjev trajnosti postupaju kao s nepravilnostima. |
| --- | --- |

(38)

Da bi se osigurale
  uključivost
  ,
  učinkovitost,
  pravednost i održivost učinka intervencije fondova, trebale bi postojati odredbe kojima se osigurava da su dugotrajna ulaganja u infrastrukturu ili produktivna ulaganja
  nediskriminirajuća i
  dugoročna te sprečava upotreba fondova za ostvarivanje neopravdane prednosti. Upravljačka tijela trebaju obratiti posebnu pozornost na to da ne podupiru premještanje pri odabiru operacija i da sa svim iznosima nepropisno isplaćenim operacijama koje ne ispunjavaju zahtjev trajnosti postupaju kao s nepravilnostima.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 40.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (40) | Kako bi se optimizirala dodana vrijednost od ulaganja koja su u cijelosti ili djelomično financirana iz proračuna Unije, treba nastojati ostvariti sinergije, osobito između fondova i instrumenata kojima se izravno upravlja, uključujući instrument za provedbu reformi. Te bi se sinergije trebale postizati ključnim mehanizmima, osobito priznavanjem paušalnih stopa za prihvatljive troškove iz programa Obzor Europa za sličnu operaciju te mogućnost da se u istoj operaciji kombinira financiranje iz različitih instrumenata Unije, izbjegavajući pritom dvostruko financiranje. Ovom bi se Uredbom stoga trebala odrediti pravila za dodatno financiranje iz fondova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40)

Kako bi se optimizirala dodana vrijednost od ulaganja koja su u cijelosti ili djelomično financirana iz proračuna Unije, treba nastojati ostvariti sinergije, osobito između fondova i instrumenata kojima se izravno upravlja, uključujući instrument za provedbu reformi. Te bi se sinergije trebale postizati ključnim mehanizmima, osobito priznavanjem paušalnih stopa za prihvatljive troškove iz programa Obzor Europa za sličnu operaciju te mogućnost da se u istoj operaciji kombinira financiranje iz različitih instrumenata Unije, izbjegavajući pritom dvostruko financiranje. Ovom bi se Uredbom stoga trebala odrediti pravila za dodatno financiranje iz fondova.

| (40) | Kako bi se optimizirala dodana vrijednost od ulaganja koja su u cijelosti ili djelomično financirana iz proračuna Unije, treba nastojati ostvariti sinergije, osobito između fondova i instrumenata kojima se izravno upravlja, uključujući instrument za provedbu reformi.
  Tom koordinacijom politika trebali bi se promicati mehanizmi koji se lako upotrebljavaju kao i upravljanje na više razina.
  Te bi se sinergije trebale postizati ključnim mehanizmima, osobito priznavanjem paušalnih stopa za prihvatljive troškove iz programa Obzor Europa za sličnu operaciju te mogućnost da se u istoj operaciji kombinira financiranje iz različitih instrumenata Unije, izbjegavajući pritom dvostruko financiranje. Ovom bi se Uredbom stoga trebala odrediti pravila za dodatno financiranje iz fondova. |
| --- | --- |

(40)

Kako bi se optimizirala dodana vrijednost od ulaganja koja su u cijelosti ili djelomično financirana iz proračuna Unije, treba nastojati ostvariti sinergije, osobito između fondova i instrumenata kojima se izravno upravlja, uključujući instrument za provedbu reformi.
  Tom koordinacijom politika trebali bi se promicati mehanizmi koji se lako upotrebljavaju kao i upravljanje na više razina.
  Te bi se sinergije trebale postizati ključnim mehanizmima, osobito priznavanjem paušalnih stopa za prihvatljive troškove iz programa Obzor Europa za sličnu operaciju te mogućnost da se u istoj operaciji kombinira financiranje iz različitih instrumenata Unije, izbjegavajući pritom dvostruko financiranje. Ovom bi se Uredbom stoga trebala odrediti pravila za dodatno financiranje iz fondova.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 42.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (42a) | Upravljačka tijela trebala bi imati mogućnost provedbe financijskih instrumenata izravnom dodjelom ugovora Grupi EIB-a, nacionalnim razvojnim bankama i međunarodnim financijskim institucijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(42a)

Upravljačka tijela trebala bi imati mogućnost provedbe financijskih instrumenata izravnom dodjelom ugovora Grupi EIB-a, nacionalnim razvojnim bankama i međunarodnim financijskim institucijama.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 44.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (44) | U potpunosti poštujući primjenjiva pravila o državnoj potpori i javnoj nabavi koja
  s eu
  već objašnjena tijekom programskog razdoblja 2014.–2020., upravljačka tijela trebala bi imati mogućnost odlučiti o najprikladnijoj mogućnosti provedbe financijskih instrumenata kako bi se odgovorilo na posebne potrebe ciljnih regija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(44)

U potpunosti poštujući primjenjiva pravila o državnoj potpori i javnoj nabavi koja
  s eu
  već objašnjena tijekom programskog razdoblja 2014.–2020., upravljačka tijela trebala bi imati mogućnost odlučiti o najprikladnijoj mogućnosti provedbe financijskih instrumenata kako bi se odgovorilo na posebne potrebe ciljnih regija.

| (44) | U potpunosti poštujući primjenjiva pravila o državnoj potpori i javnoj nabavi koja
  su
  već objašnjena tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020., upravljačka tijela trebala bi imati mogućnost odlučiti o najprikladnijoj mogućnosti provedbe financijskih instrumenata kako bi se odgovorilo na posebne potrebe ciljnih regija.
  U tom okviru Komisija bi u suradnji s Europskim revizorskim sudom revizorima, upravljačkim tijelima i korisnicima trebala davati smjernice za ocjenu usklađenosti s državnim potporama i razvoj programa državnih potpora. |
| --- | --- |

(44)

U potpunosti poštujući primjenjiva pravila o državnoj potpori i javnoj nabavi koja
  su
  već objašnjena tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020., upravljačka tijela trebala bi imati mogućnost odlučiti o najprikladnijoj mogućnosti provedbe financijskih instrumenata kako bi se odgovorilo na posebne potrebe ciljnih regija.
  U tom okviru Komisija bi u suradnji s Europskim revizorskim sudom revizorima, upravljačkim tijelima i korisnicima trebala davati smjernice za ocjenu usklađenosti s državnim potporama i razvoj programa državnih potpora.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 45.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (45a) | Radi povećanja odgovornosti i transparentnosti Komisija bi trebala osigurati sustav za rješavanje prigovora kojem mogu pristupiti svi građani i dionici u svim fazama pripreme i provedbe programâ, što uključuje i nadzor i evaluaciju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(45a)

Radi povećanja odgovornosti i transparentnosti Komisija bi trebala osigurati sustav za rješavanje prigovora kojem mogu pristupiti svi građani i dionici u svim fazama pripreme i provedbe programâ, što uključuje i nadzor i evaluaciju.

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 46.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| l
  Kako bi se olakšao brzi početak provedbe programa, treba olakšati prenošenje provedbenih mehanizama iz prethodnog programskog razdoblja. Osim ako je potrebna nova tehnologija, treba zadržati upotrebu računalnih sustava koji su već uspostavljeni za prethodno programsko razdoblje, prilagođenih prema potrebi. | (46) | Kako bi se olakšao brzi početak provedbe programa, treba olakšati prenošenje provedbenih mehanizama iz prethodnog programskog razdoblja
  , uključujući administrativne i IT sustave gdje je to moguće
  . Osim ako je potrebna nova tehnologija, treba zadržati upotrebu računalnih sustava koji su već uspostavljeni za prethodno programsko razdoblje, prilagođenih prema potrebi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

l
  Kako bi se olakšao brzi početak provedbe programa, treba olakšati prenošenje provedbenih mehanizama iz prethodnog programskog razdoblja. Osim ako je potrebna nova tehnologija, treba zadržati upotrebu računalnih sustava koji su već uspostavljeni za prethodno programsko razdoblje, prilagođenih prema potrebi.

(46)

Kako bi se olakšao brzi početak provedbe programa, treba olakšati prenošenje provedbenih mehanizama iz prethodnog programskog razdoblja
  , uključujući administrativne i IT sustave gdje je to moguće
  . Osim ako je potrebna nova tehnologija, treba zadržati upotrebu računalnih sustava koji su već uspostavljeni za prethodno programsko razdoblje, prilagođenih prema potrebi.

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 48.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (48a) | Kako bi se poduprla učinkovita uporaba fondova, potpora EIB-a trebala bi biti dostupna svim državama članicama na njihov zahtjev. To bi moglo uključivati izgradnju kapaciteta, potporu za utvrđivanje, pripremu i provedbu projekata kao i savjetovanje o financijskim instrumentima i platformama za ulaganja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(48a)

Kako bi se poduprla učinkovita uporaba fondova, potpora EIB-a trebala bi biti dostupna svim državama članicama na njihov zahtjev. To bi moglo uključivati izgradnju kapaciteta, potporu za utvrđivanje, pripremu i provedbu projekata kao i savjetovanje o financijskim instrumentima i platformama za ulaganja.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 50.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (50) | Kako bi se osigurala primjerena ravnoteža između djelotvorne i učinkovite provedbe fondova i povezanih administrativnih troškova i opterećenja, učestalost, područje primjene i opseg provjera upravljanja trebali bi se temeljiti na procjeni rizika kojim se uzimaju u obzir čimbenici kao što su vrsta operacija koje se provode, korisnici i razina rizika utvrđena u prethodnim provjerama i revizijama upravljanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(50)

Kako bi se osigurala primjerena ravnoteža između djelotvorne i učinkovite provedbe fondova i povezanih administrativnih troškova i opterećenja, učestalost, područje primjene i opseg provjera upravljanja trebali bi se temeljiti na procjeni rizika kojim se uzimaju u obzir čimbenici kao što su vrsta operacija koje se provode, korisnici i razina rizika utvrđena u prethodnim provjerama i revizijama upravljanja.

| (50) | Kako bi se osigurala primjerena ravnoteža između djelotvorne i učinkovite provedbe fondova i povezanih administrativnih troškova i opterećenja, učestalost, područje primjene i opseg provjera upravljanja trebali bi se temeljiti na procjeni rizika kojim se uzimaju u obzir čimbenici kao što su vrsta
  , složenost i broj
  operacija koje se provode, korisnici i razina rizika utvrđena u prethodnim provjerama i revizijama upravljanja.
  Mjere upravljanja i kontrole za fondove trebale bi biti razmjerne razini rizika za proračun Unije. |
| --- | --- |

(50)

Kako bi se osigurala primjerena ravnoteža između djelotvorne i učinkovite provedbe fondova i povezanih administrativnih troškova i opterećenja, učestalost, područje primjene i opseg provjera upravljanja trebali bi se temeljiti na procjeni rizika kojim se uzimaju u obzir čimbenici kao što su vrsta
  , složenost i broj
  operacija koje se provode, korisnici i razina rizika utvrđena u prethodnim provjerama i revizijama upravljanja.
  Mjere upravljanja i kontrole za fondove trebale bi biti razmjerne razini rizika za proračun Unije.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 58.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (58) | Osim toga, države članice trebaju spriječiti, otkriti i djelotvorno razriješiti svaku nepravilnost, uključujući prijevare od strane korisnika. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 (18) i uredbama (Euratom, EZ) br. 2988/95 (19) i br. 2185/96 (20) Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 (21) Ured europskog javnog tužitelja može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 (22) Europskog parlamenta i Vijeća o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima. Države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere kako bi svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije u potpunosti surađivali u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijelili Komisiji, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF), Uredu europskog javnog tužitelja (EPPO) i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuli da im sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava. Države članice trebale bi
  izvijestiti Komisiju
  o otkrivenim nepravilnostima, uključujući prijevare, i o daljnjem postupanju, kao i o praćenju istraga OLAF-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(58)

Osim toga, države članice trebaju spriječiti, otkriti i djelotvorno razriješiti svaku nepravilnost, uključujući prijevare od strane korisnika. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 (18) i uredbama (Euratom, EZ) br. 2988/95 (19) i br. 2185/96 (20) Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 (21) Ured europskog javnog tužitelja može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 (22) Europskog parlamenta i Vijeća o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima. Države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere kako bi svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije u potpunosti surađivali u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijelili Komisiji, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF), Uredu europskog javnog tužitelja (EPPO) i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuli da im sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava. Države članice trebale bi
  izvijestiti Komisiju
  o otkrivenim nepravilnostima, uključujući prijevare, i o daljnjem postupanju, kao i o praćenju istraga OLAF-a.

| (58) | Osim toga, države članice trebaju spriječiti, otkriti i djelotvorno razriješiti svaku nepravilnost, uključujući prijevare od strane korisnika. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 (18) i uredbama (Euratom, EZ) br. 2988/95 (19) i br. 2185/96 (20) Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 (21) Ured europskog javnog tužitelja može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 (22) Europskog parlamenta i Vijeća o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima. Države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere kako bi svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije u potpunosti surađivali u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijelili Komisiji, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF), Uredu europskog javnog tužitelja (EPPO) i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuli da im sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava. Države članice trebale bi
  Komisiji podnijeti detaljno izvješće
  o otkrivenim nepravilnostima, uključujući prijevare, i o daljnjem postupanju, kao i o praćenju istraga OLAF-a.
  Države članice koje ne sudjeluju u pojačanoj suradnji s EPPO-om trebale bi izvješćivati Komisiju o odlukama nacionalnih tijela za kazneni progon u vezi s nepravilnostima koje utječu na proračun Unije. |
| --- | --- |

(58)

Osim toga, države članice trebaju spriječiti, otkriti i djelotvorno razriješiti svaku nepravilnost, uključujući prijevare od strane korisnika. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 (18) i uredbama (Euratom, EZ) br. 2988/95 (19) i br. 2185/96 (20) Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 (21) Ured europskog javnog tužitelja može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 (22) Europskog parlamenta i Vijeća o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima. Države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere kako bi svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije u potpunosti surađivali u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijelili Komisiji, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF), Uredu europskog javnog tužitelja (EPPO) i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuli da im sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava. Države članice trebale bi
  Komisiji podnijeti detaljno izvješće
  o otkrivenim nepravilnostima, uključujući prijevare, i o daljnjem postupanju, kao i o praćenju istraga OLAF-a.
  Države članice koje ne sudjeluju u pojačanoj suradnji s EPPO-om trebale bi izvješćivati Komisiju o odlukama nacionalnih tijela za kazneni progon u vezi s nepravilnostima koje utječu na proračun Unije.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 61.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (61) | Trebalo bi utvrditi objektivne kriterije za određivanje regija i područja prihvatljivih za dobivanje potpore iz fondova. U tu svrhu određivanje regija i područja na razini Unije trebalo bi se temeljiti na zajedničkom sustavu klasifikacije regija koji je uspostavljen Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (23) kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 
  868/2014

   (24). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(61)

Trebalo bi utvrditi objektivne kriterije za određivanje regija i područja prihvatljivih za dobivanje potpore iz fondova. U tu svrhu određivanje regija i područja na razini Unije trebalo bi se temeljiti na zajedničkom sustavu klasifikacije regija koji je uspostavljen Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (23) kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 
  868/2014

   (24).

| (61) | Trebalo bi utvrditi objektivne kriterije za određivanje regija i područja prihvatljivih za dobivanje potpore iz fondova. U tu svrhu određivanje regija i područja na razini Unije trebalo bi se temeljiti na zajedničkom sustavu klasifikacije regija koji je uspostavljen Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (23), kako je
  zadnje
  izmijenjena Uredbom Komisije (EU)
  2016/2066

   (24). |
| --- | --- |

(61)

Trebalo bi utvrditi objektivne kriterije za određivanje regija i područja prihvatljivih za dobivanje potpore iz fondova. U tu svrhu određivanje regija i područja na razini Unije trebalo bi se temeljiti na zajedničkom sustavu klasifikacije regija koji je uspostavljen Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (23), kako je
  zadnje
  izmijenjena Uredbom Komisije (EU)
  2016/2066

   (24).

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 62.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (62) | Kako bi utvrdila odgovarajući financijski okvir za EFRR, ESF+ i Kohezijski fond, Komisija bi provedbenim aktima trebala uspostaviti godišnju raščlambu raspoloživih sredstava po državi članici u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” zajedno s popisom prihvatljivih regija, kao i sredstava za cilj „Europska teritorijalna suradnja”(Interreg). Uzimajući u obzir da bi se nacionalna sredstva država članica trebala utvrditi na osnovi statističkih podataka i prognoza dostupnih 2018. i s obzirom na nesigurnosti u predviđanju, Komisija bi trebala preispitati ukupnu dodjelu sredstava za sve države članice 2024. na temelju najnovijih raspoloživih statističkih podataka u tom trenutku i, ako postoji kumulativna divergencija od više od ± 5 %, prilagoditi ta dodijeljena sredstva za razdoblje
  2025.–2027. kako bi se rezultati preispitivanja u sredini programskog razdoblja i tehničke prilagodbe odrazili u izmjenama programa istovremeno. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(62)

Kako bi utvrdila odgovarajući financijski okvir za EFRR, ESF+ i Kohezijski fond, Komisija bi provedbenim aktima trebala uspostaviti godišnju raščlambu raspoloživih sredstava po državi članici u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” zajedno s popisom prihvatljivih regija, kao i sredstava za cilj „Europska teritorijalna suradnja”(Interreg). Uzimajući u obzir da bi se nacionalna sredstva država članica trebala utvrditi na osnovi statističkih podataka i prognoza dostupnih 2018. i s obzirom na nesigurnosti u predviđanju, Komisija bi trebala preispitati ukupnu dodjelu sredstava za sve države članice 2024. na temelju najnovijih raspoloživih statističkih podataka u tom trenutku i, ako postoji kumulativna divergencija od više od ± 5 %, prilagoditi ta dodijeljena sredstva za razdoblje
  2025.–2027. kako bi se rezultati preispitivanja u sredini programskog razdoblja i tehničke prilagodbe odrazili u izmjenama programa istovremeno.

| (62) | Kako bi utvrdila odgovarajući financijski okvir za EFRR, ESF+
  , EFPR
  i Kohezijski fond, Komisija bi provedbenim aktima trebala uspostaviti godišnju raščlambu raspoloživih sredstava po državi članici u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” zajedno s popisom prihvatljivih regija, kao i sredstava za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg). Uzimajući u obzir da bi se nacionalna sredstva država članica trebala utvrditi na osnovi statističkih podataka i prognoza dostupnih 2018. i s obzirom na nesigurnosti u predviđanju, Komisija bi trebala preispitati ukupnu dodjelu sredstava za sve države članice 2024. na temelju najnovijih raspoloživih statističkih podataka u tom trenutku i, ako postoji kumulativna divergencija od više od ± 5 %, prilagoditi ta dodijeljena sredstva za razdoblje 2025.
  – 2027
  . kako bi se rezultati preispitivanja u sredini programskog razdoblja i tehničke prilagodbe odrazili u izmjenama programa istovremeno. |
| --- | --- |

(62)

Kako bi utvrdila odgovarajući financijski okvir za EFRR, ESF+
  , EFPR
  i Kohezijski fond, Komisija bi provedbenim aktima trebala uspostaviti godišnju raščlambu raspoloživih sredstava po državi članici u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” zajedno s popisom prihvatljivih regija, kao i sredstava za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg). Uzimajući u obzir da bi se nacionalna sredstva država članica trebala utvrditi na osnovi statističkih podataka i prognoza dostupnih 2018. i s obzirom na nesigurnosti u predviđanju, Komisija bi trebala preispitati ukupnu dodjelu sredstava za sve države članice 2024. na temelju najnovijih raspoloživih statističkih podataka u tom trenutku i, ako postoji kumulativna divergencija od više od ± 5 %, prilagoditi ta dodijeljena sredstva za razdoblje 2025.
  – 2027
  . kako bi se rezultati preispitivanja u sredini programskog razdoblja i tehničke prilagodbe odrazili u izmjenama programa istovremeno.

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 63.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (63) | Projekti transeuropske prometne mreže u skladu s Uredbom (EU) br. [nova Uredba o CEF-u] (25) i dalje će se financirati iz Kohezijskog fonda s pomoću podijeljenog upravljanja i izravne provedbe u okviru Instrumenta za povezivanje Europe (CEF). Na temelju uspješnog pristupa programskog razdoblja 2014.–2020., iznos od
  10 000 000 000
   EUR iz Kohezijskog fonda trebao bi se prenijeti u CEF u tu svrhu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(63)

Projekti transeuropske prometne mreže u skladu s Uredbom (EU) br. [nova Uredba o CEF-u] (25) i dalje će se financirati iz Kohezijskog fonda s pomoću podijeljenog upravljanja i izravne provedbe u okviru Instrumenta za povezivanje Europe (CEF). Na temelju uspješnog pristupa programskog razdoblja 2014.–2020., iznos od
  10 000 000 000
   EUR iz Kohezijskog fonda trebao bi se prenijeti u CEF u tu svrhu.

| (63) | Projekti transeuropske prometne mreže u skladu s Uredbom (EU) br. [nova Uredba o CEF-u] (25) i dalje će se financirati iz Kohezijskog fonda s pomoću podijeljenog upravljanja i izravne provedbe u okviru Instrumenta za povezivanje Europe (CEF). Na temelju uspješnog pristupa programskog razdoblja 2014. – 2020. iznos od
  4 000 000 000
   EUR iz Kohezijskog fonda trebao bi se prenijeti u CEF u tu svrhu. |
| --- | --- |

(63)

Projekti transeuropske prometne mreže u skladu s Uredbom (EU) br. [nova Uredba o CEF-u] (25) i dalje će se financirati iz Kohezijskog fonda s pomoću podijeljenog upravljanja i izravne provedbe u okviru Instrumenta za povezivanje Europe (CEF). Na temelju uspješnog pristupa programskog razdoblja 2014. – 2020. iznos od
  4 000 000 000
   EUR iz Kohezijskog fonda trebao bi se prenijeti u CEF u tu svrhu.

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 64.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (64) | Određenu količinu sredstava iz EFRR-a, fonda ESF+ i Kohezijskog fonda trebalo bi dodijeliti Europskoj urbanoj inicijativi koja bi se trebala provoditi u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja Komisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(64)

Određenu količinu sredstava iz EFRR-a, fonda ESF+ i Kohezijskog fonda trebalo bi dodijeliti Europskoj urbanoj inicijativi koja bi se trebala provoditi u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja Komisije.

| (64) | Određenu količinu sredstava iz EFRR-a, fonda ESF+ i Kohezijskog fonda trebalo bi dodijeliti Europskoj urbanoj inicijativi koja bi se trebala provoditi u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja Komisije.
  U budućnosti bi se trebala dodatno razmotriti i posebna potpora koja se pruža regijama i zajednicama u nepovoljnom položaju. |
| --- | --- |

(64)

Određenu količinu sredstava iz EFRR-a, fonda ESF+ i Kohezijskog fonda trebalo bi dodijeliti Europskoj urbanoj inicijativi koja bi se trebala provoditi u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja Komisije.
  U budućnosti bi se trebala dodatno razmotriti i posebna potpora koja se pruža regijama i zajednicama u nepovoljnom položaju.

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 65.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (65a) | Kako bi se odgovorilo na izazove s kojima su suočene regije sa srednjim dohotkom, kako je navedeno u Sedmom izvješću o koheziji

   (1a)

  (nizak rast u usporedbi s razvijenijim regijama, ali i u usporedbi s manje razvijenim regijama, s čime se posebice suočavaju regije s BDP-om po stanovniku između 90 % i 100 % prosječnog BDP-a država EU-27), „tranzicijske regije” trebale bi dobiti odgovarajuću potporu i biti definirane kao regije čiji je BDP po stanovniku između 75 % i 100 % prosječnog BDP-a država EU-27. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(65a)

Kako bi se odgovorilo na izazove s kojima su suočene regije sa srednjim dohotkom, kako je navedeno u Sedmom izvješću o koheziji

   (1a)

  (nizak rast u usporedbi s razvijenijim regijama, ali i u usporedbi s manje razvijenim regijama, s čime se posebice suočavaju regije s BDP-om po stanovniku između 90 % i 100 % prosječnog BDP-a država EU-27), „tranzicijske regije” trebale bi dobiti odgovarajuću potporu i biti definirane kao regije čiji je BDP po stanovniku između 75 % i 100 % prosječnog BDP-a država EU-27.

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 66.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (66a) | U kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije nekoliko će regija i država članica biti izloženije posljedicama tog povlačenja od drugih regija zbog svojih geografskih značajki, prirode i/ili opsega trgovinskih veza. Stoga je važno utvrditi praktična rješenja za potporu, među ostalim i u okviru kohezijske politike, kako bi se odgovorilo na izazove s kojima će se suočiti dotične regije i države članice nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine. Nadalje, bit će potrebno uspostaviti trajnu suradnju, uključujući razmjenu informacija i dobrih praksi na razini lokalnih i regionalnih tijela i država članica na koje će to povlačenje najviše utjecati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(66a)

U kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije nekoliko će regija i država članica biti izloženije posljedicama tog povlačenja od drugih regija zbog svojih geografskih značajki, prirode i/ili opsega trgovinskih veza. Stoga je važno utvrditi praktična rješenja za potporu, među ostalim i u okviru kohezijske politike, kako bi se odgovorilo na izazove s kojima će se suočiti dotične regije i države članice nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine. Nadalje, bit će potrebno uspostaviti trajnu suradnju, uključujući razmjenu informacija i dobrih praksi na razini lokalnih i regionalnih tijela i država članica na koje će to povlačenje najviše utjecati.

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 67.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (67) | Nužno odrediti najviše stope sufinanciranja u području kohezijske politike po kategoriji regije kako bi se osiguralo poštovanje načela sufinanciranja određenom razinom javne ili privatne nacionalne potpore. Predmetne stope trebaju odražavati razinu gospodarskog razvoja država članica u smislu BND-a po stanovniku u odnosu na prosjek EU-27. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(67)

Nužno odrediti najviše stope sufinanciranja u području kohezijske politike po kategoriji regije kako bi se osiguralo poštovanje načela sufinanciranja određenom razinom javne ili privatne nacionalne potpore. Predmetne stope trebaju odražavati razinu gospodarskog razvoja država članica u smislu BND-a po stanovniku u odnosu na prosjek EU-27.

| (67) | Nužno
  je
  odrediti najviše stope sufinanciranja u području kohezijske politike po kategoriji regije kako bi se osiguralo poštovanje načela sufinanciranja određenom razinom javne ili privatne nacionalne potpore. Predmetne stope trebaju odražavati razinu gospodarskog razvoja država članica u smislu BND-a po stanovniku u odnosu na prosjek EU-27
  , uz ništa manju razinu povlaštenog tretmana zbog promjena u njihovoj kategorizaciji
  . |
| --- | --- |

(67)

Nužno
  je
  odrediti najviše stope sufinanciranja u području kohezijske politike po kategoriji regije kako bi se osiguralo poštovanje načela sufinanciranja određenom razinom javne ili privatne nacionalne potpore. Predmetne stope trebaju odražavati razinu gospodarskog razvoja država članica u smislu BND-a po stanovniku u odnosu na prosjek EU-27
  , uz ništa manju razinu povlaštenog tretmana zbog promjena u njihovoj kategorizaciji
  .

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 69.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (69) | Uz to, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu utvrđivanja kriterija za utvrđivanje slučajeva nepravilnosti koje treba prijaviti, definicija jediničnih troškova, paušalnih stopa, fiksnih stopa i financiranja koje nije povezano s troškovima koje se primjenjuju na sve države članice, kao i na uspostavu standardiziranih brzih metodologija uzorkovanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(69)

Uz to, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu utvrđivanja kriterija za utvrđivanje slučajeva nepravilnosti koje treba prijaviti, definicija jediničnih troškova, paušalnih stopa, fiksnih stopa i financiranja koje nije povezano s troškovima koje se primjenjuju na sve države članice, kao i na uspostavu standardiziranih brzih metodologija uzorkovanja.

| (69) | Uz to, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu
  izmjene europskog kodeksa ponašanja za partnerstvo u skladu s ovom Uredbom,
  utvrđivanja kriterija za utvrđivanje slučajeva nepravilnosti koje treba prijaviti, definicija jediničnih troškova, paušalnih stopa, fiksnih stopa i financiranja koje nije povezano s troškovima koje se primjenjuju na sve države članice, kao i na uspostavu standardiziranih brzih metodologija uzorkovanja. |
| --- | --- |

(69)

Uz to, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu
  izmjene europskog kodeksa ponašanja za partnerstvo u skladu s ovom Uredbom,
  utvrđivanja kriterija za utvrđivanje slučajeva nepravilnosti koje treba prijaviti, definicija jediničnih troškova, paušalnih stopa, fiksnih stopa i financiranja koje nije povezano s troškovima koje se primjenjuju na sve države članice, kao i na uspostavu standardiziranih brzih metodologija uzorkovanja.

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 70.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (70) | Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
  Osobito
  , s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(70)

Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
  Osobito
  , s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (70) | Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća
  i transparentna
  savjetovanja
  sa svim zainteresiranim stranama
  , uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
  Konkretno,
  s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(70)

Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća
  i transparentna
  savjetovanja
  sa svim zainteresiranim stranama
  , uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
  Konkretno,
  s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 73.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (73) | Ciljeve ove Uredbe, to jest jačanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije i utvrđivanje zajedničkih financijskih pravila za dio proračuna Unije koji se provodi u okviru podijeljenog upravljanja, ne mogu dostatno ostvariti države članice zbog, s jedne strane, opsega razlika između razina razvijenosti različitih regija i 
  zaostalosti regija
  u najnepovoljnijem položaju, kao i ograničenja financijskih sredstava država članica i regija, a s druge strane zbog potrebe za dosljednim okvirom provedbe koji obuhvaća nekoliko fondova Unije u okviru podijeljenog upravljanja. Budući da se ti ciljevi stoga mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(73)

Ciljeve ove Uredbe, to jest jačanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije i utvrđivanje zajedničkih financijskih pravila za dio proračuna Unije koji se provodi u okviru podijeljenog upravljanja, ne mogu dostatno ostvariti države članice zbog, s jedne strane, opsega razlika između razina razvijenosti različitih regija i 
  zaostalosti regija
  u najnepovoljnijem položaju, kao i ograničenja financijskih sredstava država članica i regija, a s druge strane zbog potrebe za dosljednim okvirom provedbe koji obuhvaća nekoliko fondova Unije u okviru podijeljenog upravljanja. Budući da se ti ciljevi stoga mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (73) | Ciljeve ove Uredbe, to jest jačanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije i utvrđivanje zajedničkih financijskih pravila za dio proračuna Unije koji se provodi u okviru podijeljenog upravljanja, ne mogu dostatno ostvariti države članice zbog, s jedne strane, opsega razlika između razina razvijenosti različitih regija i 
  posebnih izazova s kojima se suočavaju regije
  u najnepovoljnijem položaju, kao i ograničenja financijskih sredstava država članica i regija, a s druge strane zbog potrebe za dosljednim okvirom provedbe koji obuhvaća nekoliko fondova Unije u okviru podijeljenog upravljanja. Budući da se ti ciljevi stoga mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(73)

Ciljeve ove Uredbe, to jest jačanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije i utvrđivanje zajedničkih financijskih pravila za dio proračuna Unije koji se provodi u okviru podijeljenog upravljanja, ne mogu dostatno ostvariti države članice zbog, s jedne strane, opsega razlika između razina razvijenosti različitih regija i 
  posebnih izazova s kojima se suočavaju regije
  u najnepovoljnijem položaju, kao i ograničenja financijskih sredstava država članica i regija, a s druge strane zbog potrebe za dosljednim okvirom provedbe koji obuhvaća nekoliko fondova Unije u okviru podijeljenog upravljanja. Budući da se ti ciljevi stoga mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | financijska pravila za Europski fond za regionalni razvoj („EFRR”), Europski socijalni fond plus („ESF+”), Kohezijski fond, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo („EFPR”), Fond za azil i migracije („FAMI”), Fond za unutarnju sigurnost („FUS”) i Instrument za upravljanje granicama i vize („BMVI”) („fondovi”); |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

financijska pravila za Europski fond za regionalni razvoj („EFRR”), Europski socijalni fond plus („ESF+”), Kohezijski fond, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo („EFPR”), Fond za azil i migracije („FAMI”), Fond za unutarnju sigurnost („FUS”) i Instrument za upravljanje granicama i vize („BMVI”) („fondovi”);

| (a) | financijska pravila za Europski fond za regionalni razvoj („EFRR”), Europski socijalni fond plus („ESF+”), Kohezijski fond, Europski
  poljoprivredni
  fond za
  ruralni razvoj („EPFRR”), Europski fond za
  pomorstvo i ribarstvo („EFPR”), Fond za azil i migracije („FAMI”), Fond za unutarnju sigurnost („FUS”) i Instrument za upravljanje granicama i vize („BMVI”) („fondovi”); |
| --- | --- |

(a)

financijska pravila za Europski fond za regionalni razvoj („EFRR”), Europski socijalni fond plus („ESF+”), Kohezijski fond, Europski
  poljoprivredni
  fond za
  ruralni razvoj („EPFRR”), Europski fond za
  pomorstvo i ribarstvo („EFPR”), Fond za azil i migracije („FAMI”), Fond za unutarnju sigurnost („FUS”) i Instrument za upravljanje granicama i vize („BMVI”) („fondovi”);

Amandman 431

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | zajedničke odredbe koje se primjenjuju na EFRR, ESF+, Kohezijski fond i EFPR. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

zajedničke odredbe koje se primjenjuju na EFRR, ESF+, Kohezijski fond i EFPR.

| (b) | zajedničke odredbe koje se primjenjuju na EFRR, ESF+, Kohezijski fond i EFPR
  te na EPFRR, kako je propisano u stavku 1.a ovog članka
  . |
| --- | --- |

(b)

zajedničke odredbe koje se primjenjuju na EFRR, ESF+, Kohezijski fond i EFPR
  te na EPFRR, kako je propisano u stavku 1.a ovog članka
  .

Amandman 432

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Glava I. poglavlje I. – članak 2. – stavak 4.a, poglavlje II. – članak 5., glava III. poglavlje II. – članci od 22. do 28. i glava IV. – poglavlje III. – odjeljak I. – članci 41. do 43. primjenjuju se na mjere potpore koje se financiraju iz EPFRR-a te glava I. – poglavlje 1. – članak 2. – stavci od 15. do 25. kao i glava V. poglavlje II. – odjeljak II – članci od 52. do 56. primjenjuju se na financijske instrumente predviđene člankom 74. Uredbe (EU).../... (Uredba o strateškim planovima u okviru ZPP-a) i primaju potporu u okviru EPFRR-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.a
     
  Glava I. poglavlje I. – članak 2. – stavak 4.a, poglavlje II. – članak 5., glava III. poglavlje II. – članci od 22. do 28. i glava IV. – poglavlje III. – odjeljak I. – članci 41. do 43. primjenjuju se na mjere potpore koje se financiraju iz EPFRR-a te glava I. – poglavlje 1. – članak 2. – stavci od 15. do 25. kao i glava V. poglavlje II. – odjeljak II – članci od 52. do 56. primjenjuju se na financijske instrumente predviđene člankom 74. Uredbe (EU).../... (Uredba o strateškim planovima u okviru ZPP-a) i primaju potporu u okviru EPFRR-a.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | „relevantne preporuke za pojedinu zemlju” znači preporuke Vijeća donesene u skladu s 
  člankom 121
  .
  stavkom 2.
  i 
  člankom 148
  .
  stavkom 4.
  UFEU-a koje se odnose na strukturne probleme za koje je primjereno da se rješavaju višegodišnjim ulaganjima koja su obuhvaćena područjem primjene fondova kako je određeno uredbama za pojedine fondove, i relevantne preporuke donesene u skladu s člankom [XX] Uredbe (EU) [broj nove Uredbe o upravljanju energetskom unijom] Europskog parlamenta i Vijeća; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)

„relevantne preporuke za pojedinu zemlju” znači preporuke Vijeća donesene u skladu s 
  člankom 121
  .
  stavkom 2.
  i 
  člankom 148
  .
  stavkom 4.
  UFEU-a koje se odnose na strukturne probleme za koje je primjereno da se rješavaju višegodišnjim ulaganjima koja su obuhvaćena područjem primjene fondova kako je određeno uredbama za pojedine fondove, i relevantne preporuke donesene u skladu s člankom [XX] Uredbe (EU) [broj nove Uredbe o upravljanju energetskom unijom] Europskog parlamenta i Vijeća;

člankom 121

stavkom 2.

člankom 148

stavkom 4.

| (1) | „relevantne preporuke za pojedinu zemlju” znači preporuke Vijeća donesene u skladu s 
  člankom 121
  .
  stavcima 2.
  i 
  4
  .
  i člankom 148. stavkom 4.
  UFEU-a koje se odnose na strukturne probleme za koje je primjereno da se rješavaju višegodišnjim ulaganjima koja su obuhvaćena područjem primjene fondova kako je određeno uredbama za pojedine fondove, i relevantne preporuke donesene u skladu s člankom [XX] Uredbe (EU) [broj nove Uredbe o upravljanju energetskom unijom] Europskog parlamenta i Vijeća; |
| --- | --- |

(1)

„relevantne preporuke za pojedinu zemlju” znači preporuke Vijeća donesene u skladu s 
  člankom 121
  .
  stavcima 2.
  i 
  4
  .
  i člankom 148. stavkom 4.
  UFEU-a koje se odnose na strukturne probleme za koje je primjereno da se rješavaju višegodišnjim ulaganjima koja su obuhvaćena područjem primjene fondova kako je određeno uredbama za pojedine fondove, i relevantne preporuke donesene u skladu s člankom [XX] Uredbe (EU) [broj nove Uredbe o upravljanju energetskom unijom] Europskog parlamenta i Vijeća;

člankom 121

stavcima 2.

4

i člankom 148. stavkom 4.

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | „uvjet koji omogućuje provedbu” znači konkretan i precizno određen čimbenik koji je istinski povezan s izravnim učinkom na djelotvorno i učinkovito ostvarivanje posebnog cilja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1a)

(1a)

„uvjet koji omogućuje provedbu” znači konkretan i precizno određen čimbenik koji je istinski povezan s izravnim učinkom na djelotvorno i učinkovito ostvarivanje posebnog cilja;

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | „program” u kontekstu EPFRR-a znači strateške planove u okviru ZPP-a kako su navedeni u Uredbi (EU) [...] („Uredba o strateškim planovima u okviru ZPP-a”); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4a)

(4a)

„program” u kontekstu EPFRR-a znači strateške planove u okviru ZPP-a kako su navedeni u Uredbi (EU) [...] („Uredba o strateškim planovima u okviru ZPP-a”);

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 8. – podtočka c

Članak 2. – stavak 1. – točka 8. – podtočka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | u kontekstu programa državne potpore, poduzeće koje prima potporu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

u kontekstu programa državne potpore, poduzeće koje prima potporu;

| (c) | u kontekstu programa državne potpore,
  tijelo ili
  poduzeće
  , ovisno o slučaju,
  koje prima potporu
  , osim ako je potpora za pojedino poduzeće manja od 200 000 EUR: tada dotična država članica može odlučiti da je korisnik tijelo koje dodjeljuje potporu, ne dovodeći u pitanje uredbe Komisije (EU) br. 1407/2013

   (1a)

  , (EU) br. 1408/2013

   (1b)

  i (EU) br. 717/2014

   (1c); |
| --- | --- |

(c)

u kontekstu programa državne potpore,
  tijelo ili
  poduzeće
  , ovisno o slučaju,
  koje prima potporu
  , osim ako je potpora za pojedino poduzeće manja od 200 000 EUR: tada dotična država članica može odlučiti da je korisnik tijelo koje dodjeljuje potporu, ne dovodeći u pitanje uredbe Komisije (EU) br. 1407/2013

   (1a)

  , (EU) br. 1408/2013

   (1b)

  i (EU) br. 717/2014

   (1c);

tijelo ili

, ovisno o slučaju,

, osim ako je potpora za pojedino poduzeće manja od 200 000 EUR: tada dotična država članica može odlučiti da je korisnik tijelo koje dodjeljuje potporu, ne dovodeći u pitanje uredbe Komisije (EU) br. 1407/2013

1a

, (EU) br. 1408/2013

1b

i (EU) br. 717/2014

1c

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 9.

Članak 2. – stavak 1. – točka 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | „fond za male projekte” znači operacija u programu Interrega usmjerena na odabir i provedbu projekata ograničenog financijskog opsega; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(9)

„fond za male projekte” znači operacija u programu Interrega usmjerena na odabir i provedbu projekata ograničenog financijskog opsega;

| (9) | „fond za male projekte” znači operacija u programu Interrega usmjerena na odabir i provedbu projekata
  , između ostalog, programa „od građana za građane”
  ograničenog financijskog opsega; |
| --- | --- |

(9)

„fond za male projekte” znači operacija u programu Interrega usmjerena na odabir i provedbu projekata
  , između ostalog, programa „od građana za građane”
  ograničenog financijskog opsega;

, između ostalog, programa „od građana za građane”

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 21.

Članak 2. – stavak 1. – točka 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | „posebni fond” znači fond koji
  je uspostavilo
  upravljačko tijelo ili holding fond u 
  svrhu osiguravanja financijskih proizvoda
  za krajnje primatelje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(21)

„posebni fond” znači fond koji
  je uspostavilo
  upravljačko tijelo ili holding fond u 
  svrhu osiguravanja financijskih proizvoda
  za krajnje primatelje;

je uspostavilo

svrhu osiguravanja financijskih proizvoda

| (21) | „posebni fond” znači fond koji
  su uspostavili
  upravljačko tijelo ili holding fond u 
  okviru kojeg osiguravaju financijske proizvode
  za krajnje primatelje; |
| --- | --- |

(21)

„posebni fond” znači fond koji
  su uspostavili
  upravljačko tijelo ili holding fond u 
  okviru kojeg osiguravaju financijske proizvode
  za krajnje primatelje;

su uspostavili

okviru kojeg osiguravaju financijske proizvode

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 36.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 36.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (36a) | načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” znači da se prednost pri donošenju energetskih planova, politika i odluka o ulaganju daje mjerama za povećanje učinkovitosti potražnje i ponude energije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(36a)

(36a)

načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” znači da se prednost pri donošenju energetskih planova, politika i odluka o ulaganju daje mjerama za povećanje učinkovitosti potražnje i ponude energije;

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 37.

Članak 2. – stavak 1. – točka 37.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (37) | „prilagodba na promjenu klime” znači postupak kojim se osigurava da je infrastruktura otporna na negativne učinke klimatskih promjena u skladu s nacionalnim pravilima i smjernicama, ako su dostupni,
  ili međunarodno priznatim standardima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(37)

„prilagodba na promjenu klime” znači postupak kojim se osigurava da je infrastruktura otporna na negativne učinke klimatskih promjena u skladu s nacionalnim pravilima i smjernicama, ako su dostupni,
  ili međunarodno priznatim standardima.

ili međunarodno priznatim standardima.

| (37) | „prilagodba na promjenu klime” znači postupak kojim se osigurava da je infrastruktura otporna na negativne učinke klimatskih promjena u skladu s 
  međunarodno priznatim standardima ili
  nacionalnim pravilima i smjernicama, ako su dostupni,
  da se poštuje načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu i da su odabrane specifične metode za smanjenje emisija i dekarbonizaciju; |
| --- | --- |

(37)

„prilagodba na promjenu klime” znači postupak kojim se osigurava da je infrastruktura otporna na negativne učinke klimatskih promjena u skladu s 
  međunarodno priznatim standardima ili
  nacionalnim pravilima i smjernicama, ako su dostupni,
  da se poštuje načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu i da su odabrane specifične metode za smanjenje emisija i dekarbonizaciju;

međunarodno priznatim standardima ili

da se poštuje načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu i da su odabrane specifične metode za smanjenje emisija i dekarbonizaciju;

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 37.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 37.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (37a) | „EIB” znači Europska investicijska banka, Europski investicijski fond ili bilo koje ovisno društvo Europske investicijske banke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(37a)

(37a)

„EIB” znači Europska investicijska banka, Europski investicijski fond ili bilo koje ovisno društvo Europske investicijske banke.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka a

Članak 4. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | pametnija Europa promicanjem inovativne i pametne gospodarske preobrazbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

pametnija Europa promicanjem inovativne i pametne gospodarske preobrazbe;

| (a) | konkurentnija i
  pametnija Europa promicanjem inovativne i pametne gospodarske preobrazbe
  te jačanje malih i srednjih poduzeća
  ; |
| --- | --- |

(a)

konkurentnija i
  pametnija Europa promicanjem inovativne i pametne gospodarske preobrazbe
  te jačanje malih i srednjih poduzeća
  ;

konkurentnija i

te jačanje malih i srednjih poduzeća

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka b

Članak 4. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | zelenija Europa s niskom razinom emisija ugljika promicanjem prelaska za čistu i pravednu energiju, zelenih i plavih ulaganja, kružnog gospodarstva, prilagodbe klimatskim promjenama i upravljanja rizikom i njegova sprječavanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

zelenija Europa s niskom razinom emisija ugljika promicanjem prelaska za čistu i pravednu energiju, zelenih i plavih ulaganja, kružnog gospodarstva, prilagodbe klimatskim promjenama i upravljanja rizikom i njegova sprječavanja;

| (b) | zelenija
  , otporna
  Europa s niskom razinom emisija
  koja prelazi na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija
  ugljika promicanjem prelaska za čistu i pravednu energiju, zelenih i plavih ulaganja, kružnog gospodarstva, prilagodbe klimatskim promjenama i 
  ublažavanja klimatskih promjena te
  upravljanja rizikom i njegova sprječavanja; |
| --- | --- |

(b)

zelenija
  , otporna
  Europa s niskom razinom emisija
  koja prelazi na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija
  ugljika promicanjem prelaska za čistu i pravednu energiju, zelenih i plavih ulaganja, kružnog gospodarstva, prilagodbe klimatskim promjenama i 
  ublažavanja klimatskih promjena te
  upravljanja rizikom i njegova sprječavanja;

, otporna

koja prelazi na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija

ublažavanja klimatskih promjena te

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka c

Članak 4. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | povezanija Europa jačanjem mobilnosti i regionalne povezanosti ICT-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

povezanija Europa jačanjem mobilnosti i regionalne povezanosti ICT-a;

| (c) | povezanija Europa jačanjem mobilnosti
  , uključujući pametne
  i 
  održive mobilnosti, i
  regionalne povezanosti ICT-a; |
| --- | --- |

(c)

povezanija Europa jačanjem mobilnosti
  , uključujući pametne
  i 
  održive mobilnosti, i
  regionalne povezanosti ICT-a;

, uključujući pametne

održive mobilnosti, i

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka d

Članak 4. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | Europa s istaknutijom socijalnom komponentom provedbom europskog stupa socijalnih prava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

Europa s istaknutijom socijalnom komponentom provedbom europskog stupa socijalnih prava;

| (d) | uključivija
  Europa s istaknutijom socijalnom komponentom provedbom europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

(d)

uključivija
  Europa s istaknutijom socijalnom komponentom provedbom europskog stupa socijalnih prava;

uključivija

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka e

Članak 4. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | Europa bliža građanima poticanjem održivog i integriranog razvoja
  urbanih, ruralnih i obalnih
  područja te lokalnih inicijativa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

Europa bliža građanima poticanjem održivog i integriranog razvoja
  urbanih, ruralnih i obalnih
  područja te lokalnih inicijativa.

urbanih, ruralnih i obalnih

| (e) | Europa bliža građanima poticanjem održivog i integriranog razvoja
  svih regija,
  područja te lokalnih inicijativa. |
| --- | --- |

(e)

Europa bliža građanima poticanjem održivog i integriranog razvoja
  svih regija,
  područja te lokalnih inicijativa.

svih regija,

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 3.

Članak 4. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Države članice pružaju informacije o potpori ciljevima u području zaštite okoliša i klime upotrebom metodologije utemeljene na vrstama intervencija za svaki od fondova. Ta se metodologija sastoji od ponderiranja potpore koja se dodjeljuje na razini koja odražava opseg do kojeg ta potpora pridonosi ciljevima u području zaštite okoliša i klime. Za EFRR, fond ESF+ i Kohezijski fond ponderirane vrijednosti dodaju se dimenzijama i oznakama za vrste intervencija koje su utvrđene u Prilogu I. | 3.   Države članice
  u cjelokupnom postupku planiranja i provedbe osiguravaju prilagodbu relevantnih operacija na promjene klime i
  pružaju informacije o potpori ciljevima u području zaštite okoliša i klime upotrebom metodologije utemeljene na vrstama intervencija za svaki od fondova. Ta se metodologija sastoji od ponderiranja potpore koja se dodjeljuje na razini koja odražava opseg do kojeg ta potpora pridonosi ciljevima u području zaštite okoliša i klime. Za EFRR, fond ESF+ i Kohezijski fond ponderirane vrijednosti dodaju se dimenzijama i oznakama za vrste intervencija koje su utvrđene u Prilogu I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Države članice pružaju informacije o potpori ciljevima u području zaštite okoliša i klime upotrebom metodologije utemeljene na vrstama intervencija za svaki od fondova. Ta se metodologija sastoji od ponderiranja potpore koja se dodjeljuje na razini koja odražava opseg do kojeg ta potpora pridonosi ciljevima u području zaštite okoliša i klime. Za EFRR, fond ESF+ i Kohezijski fond ponderirane vrijednosti dodaju se dimenzijama i oznakama za vrste intervencija koje su utvrđene u Prilogu I.

3.   Države članice
  u cjelokupnom postupku planiranja i provedbe osiguravaju prilagodbu relevantnih operacija na promjene klime i
  pružaju informacije o potpori ciljevima u području zaštite okoliša i klime upotrebom metodologije utemeljene na vrstama intervencija za svaki od fondova. Ta se metodologija sastoji od ponderiranja potpore koja se dodjeljuje na razini koja odražava opseg do kojeg ta potpora pridonosi ciljevima u području zaštite okoliša i klime. Za EFRR, fond ESF+ i Kohezijski fond ponderirane vrijednosti dodaju se dimenzijama i oznakama za vrste intervencija koje su utvrđene u Prilogu I.

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4.

Članak 4. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice i Komisija osiguravaju koordinaciju, komplementarnost i dosljednost među fondovima i ostalim instrumentima Unije, kao što je Program potpore strukturnim reformama, uključujući instrument za provedbu reformi i instrument tehničke potpore. Optimiziraju mehanizme za koordinaciju među onima koji su odgovorni
  za izbjegavanje udvostručavanja
  tijekom planiranja i provedbe. | 4.   
  U skladu sa svojim nadležnostima te načelima supsidijarnosti i višerazinskog upravljanja
  države članice i Komisija osiguravaju koordinaciju, komplementarnost i dosljednost među fondovima i ostalim instrumentima Unije, kao što je Program potpore strukturnim reformama, uključujući instrument za provedbu reformi i instrument tehničke potpore. Optimiziraju mehanizme za koordinaciju među onima koji su odgovorni
  kako bi se izbjeglo udvostručavanje
  tijekom planiranja i provedbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Države članice i Komisija osiguravaju koordinaciju, komplementarnost i dosljednost među fondovima i ostalim instrumentima Unije, kao što je Program potpore strukturnim reformama, uključujući instrument za provedbu reformi i instrument tehničke potpore. Optimiziraju mehanizme za koordinaciju među onima koji su odgovorni
  za izbjegavanje udvostručavanja
  tijekom planiranja i provedbe.

4.   
  U skladu sa svojim nadležnostima te načelima supsidijarnosti i višerazinskog upravljanja
  države članice i Komisija osiguravaju koordinaciju, komplementarnost i dosljednost među fondovima i ostalim instrumentima Unije, kao što je Program potpore strukturnim reformama, uključujući instrument za provedbu reformi i instrument tehničke potpore. Optimiziraju mehanizme za koordinaciju među onima koji su odgovorni
  kako bi se izbjeglo udvostručavanje
  tijekom planiranja i provedbe.

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4.a (novi)

Članak 4. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Države članice i Komisija osiguravaju poštovanje relevantnih pravila o državnim potporama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Države članice i Komisija osiguravaju poštovanje relevantnih pravila o državnim potporama.

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1.

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice i Komisija izvršavaju proračun Unije dodijeljen fondovima u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s člankom [63.] Uredbe (EU, Euratom) [broj nove Financijske uredbe] („Financijska uredba”). | 1.   Države članice
  , u skladu sa svojim institucionalnim
  i 
  pravnim okvirima, i
  Komisija izvršavaju proračun Unije dodijeljen fondovima u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s člankom [63.] Uredbe (EU, Euratom) [broj nove Financijske uredbe] („Financijska uredba”). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice i Komisija izvršavaju proračun Unije dodijeljen fondovima u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s člankom [63.] Uredbe (EU, Euratom) [broj nove Financijske uredbe] („Financijska uredba”).

1.   Države članice
  , u skladu sa svojim institucionalnim
  i 
  pravnim okvirima, i
  Komisija izvršavaju proračun Unije dodijeljen fondovima u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s člankom [63.] Uredbe (EU, Euratom) [broj nove Financijske uredbe] („Financijska uredba”).

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2.

Članak 5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Međutim
  , Komisija izvršava iznos potpore prenesene iz Kohezijskog fonda u Instrument za povezivanje Europe (CEF), Europsku urbanu inicijativu i Međuregionalna inovativna ulaganja te iznos potpore prenesene iz fonda ESF+ u transnacionalnu suradnju, kao i iznos doprinosa za InvestEU (37) i tehničku potporu na inicijativu Komisije u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja u skladu s [člankom 62. stavkom 1. točkama (a) i (c)] Financijske uredbe. | 2.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 1. stavak 2.
  , Komisija izvršava iznos potpore prenesene iz Kohezijskog fonda u Instrument za povezivanje Europe (CEF), Europsku urbanu inicijativu i Međuregionalna inovativna ulaganja te iznos potpore prenesene iz fonda ESF+ u transnacionalnu suradnju, kao i iznos doprinosa za InvestEU (37) i tehničku potporu na inicijativu Komisije u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja u skladu s [člankom 62. stavkom 1. točkama (a) i (c)] Financijske uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Međutim
  , Komisija izvršava iznos potpore prenesene iz Kohezijskog fonda u Instrument za povezivanje Europe (CEF), Europsku urbanu inicijativu i Međuregionalna inovativna ulaganja te iznos potpore prenesene iz fonda ESF+ u transnacionalnu suradnju, kao i iznos doprinosa za InvestEU (37) i tehničku potporu na inicijativu Komisije u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja u skladu s [člankom 62. stavkom 1. točkama (a) i (c)] Financijske uredbe.

2.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 1. stavak 2.
  , Komisija izvršava iznos potpore prenesene iz Kohezijskog fonda u Instrument za povezivanje Europe (CEF), Europsku urbanu inicijativu i Međuregionalna inovativna ulaganja te iznos potpore prenesene iz fonda ESF+ u transnacionalnu suradnju, kao i iznos doprinosa za InvestEU (37) i tehničku potporu na inicijativu Komisije u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja u skladu s [člankom 62. stavkom 1. točkama (a) i (c)] Financijske uredbe.

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 3.

Članak 5. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija može provoditi suradnju najudaljenijih regija u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) u okviru
  podijeljenog
  upravljanja. | 3.   Komisija
  uz pristanak dotične države članice i regije
  može provoditi suradnju najudaljenijih regija u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) u okviru
  neizravnog
  upravljanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Komisija može provoditi suradnju najudaljenijih regija u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) u okviru
  podijeljenog
  upravljanja.

3.   Komisija
  uz pristanak dotične države članice i regije
  može provoditi suradnju najudaljenijih regija u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) u okviru
  neizravnog
  upravljanja.

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 6. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Svaka država članica organizira partnerstvo
  s nadležnim regionalnim i lokalnim tijelima
  . To partnerstvo uključuje najmanje sljedeće partnere: | 1.   
  Za sporazum o partnerstvu i svaki pojedini program
  svaka država članica
  , u skladu sa svojim institucionalnim i pravnim okvirom,
  organizira
  pravo, učinkovito
  partnerstvo. To partnerstvo uključuje najmanje sljedeće partnere: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Svaka država članica organizira partnerstvo
  s nadležnim regionalnim i lokalnim tijelima
  . To partnerstvo uključuje najmanje sljedeće partnere:

1.   
  Za sporazum o partnerstvu i svaki pojedini program
  svaka država članica
  , u skladu sa svojim institucionalnim i pravnim okvirom,
  organizira
  pravo, učinkovito
  partnerstvo. To partnerstvo uključuje najmanje sljedeće partnere:

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka a

Članak 6. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | gradska i druga javna tijela; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

gradska i druga javna tijela;

| (a) | regionalna, lokalna,
  gradska i druga javna tijela; |
| --- | --- |

(a)

regionalna, lokalna,
  gradska i druga javna tijela;

regionalna, lokalna,

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka c

Članak 6. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | relevantna tijela koja predstavljaju civilno društvo,
  partnere
  u području okoliša i tijela odgovorna za promicanje socijalne uključenosti, temeljnih prava, prava osoba s invaliditetom, ravnopravnosti spolova i nediskriminacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

relevantna tijela koja predstavljaju civilno društvo,
  partnere
  u području okoliša i tijela odgovorna za promicanje socijalne uključenosti, temeljnih prava, prava osoba s invaliditetom, ravnopravnosti spolova i nediskriminacije.

partnere

| (c) | relevantna tijela koja predstavljaju civilno društvo,
  kao što su partneri
  u području
  zaštite
  okoliša
  , nevladine organizacije
  i tijela odgovorna za promicanje socijalne uključenosti, temeljnih prava, prava osoba s invaliditetom, ravnopravnosti spolova i nediskriminacije. |
| --- | --- |

(c)

relevantna tijela koja predstavljaju civilno društvo,
  kao što su partneri
  u području
  zaštite
  okoliša
  , nevladine organizacije
  i tijela odgovorna za promicanje socijalne uključenosti, temeljnih prava, prava osoba s invaliditetom, ravnopravnosti spolova i nediskriminacije.

kao što su partneri

zaštite

, nevladine organizacije

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka ca (nova)

Članak 6. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | po potrebi, istraživačke institucije i sveučilišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

po potrebi, istraživačke institucije i sveučilišta.

po potrebi, istraživačke institucije i sveučilišta.

Amandmani 78 i 459

Amandmani 78 i 459

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2.

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   U skladu s načelom upravljanja na više razina države članice uključuju te partnere u izradu sporazuma o partnerstvu i tijekom pripreme i 
  provedbe
  programa, uključujući sudjelovanjem u odborima za praćenje programa u skladu s člankom 34. | 2.   U skladu s načelom upravljanja na više razina
  i pristupom „odozdo prema gore”
  države članice uključuju te partnere u izradu sporazuma o partnerstvu i tijekom pripreme
  , provedbe
  i 
  evaluacije
  programa, uključujući sudjelovanjem u odborima za praćenje programa u skladu s člankom 34.
  U tom kontekstu države članice dodjeljuju odgovarajući postotak sredstava iz fondova za izgradnju administrativnih kapaciteta socijalnih partnera i organizacija civilnog društva. Za prekogranične programe dotične države članice uključuju svoje partnere iz svih država članica sudionica |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   U skladu s načelom upravljanja na više razina države članice uključuju te partnere u izradu sporazuma o partnerstvu i tijekom pripreme i 
  provedbe
  programa, uključujući sudjelovanjem u odborima za praćenje programa u skladu s člankom 34.

2.   U skladu s načelom upravljanja na više razina
  i pristupom „odozdo prema gore”
  države članice uključuju te partnere u izradu sporazuma o partnerstvu i tijekom pripreme
  , provedbe
  i 
  evaluacije
  programa, uključujući sudjelovanjem u odborima za praćenje programa u skladu s člankom 34.
  U tom kontekstu države članice dodjeljuju odgovarajući postotak sredstava iz fondova za izgradnju administrativnih kapaciteta socijalnih partnera i organizacija civilnog društva. Za prekogranične programe dotične države članice uključuju svoje partnere iz svih država članica sudionica

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 3.

Članak 6. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Organizacija i provedba partnerstva provodi se u skladu s Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014 (38) . | 3.   Organizacija i provedba partnerstva provodi se u skladu s Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014 (38) .
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 107. kako bi izmijenila Delegiranu uredbu (EU) br. 240/2014 kako bi je prilagodila je ovoj Uredbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Organizacija i provedba partnerstva provodi se u skladu s Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014 (38) .

3.   Organizacija i provedba partnerstva provodi se u skladu s Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014 (38) .
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 107. kako bi izmijenila Delegiranu uredbu (EU) br. 240/2014 kako bi je prilagodila je ovoj Uredbi.

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 4.

Članak 6. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija se najmanje jednom godišnje savjetuje s organizacijama koje predstavljaju partnere na razini Unije o provedbi programa. | 4.   Komisija se najmanje jednom godišnje savjetuje s organizacijama koje predstavljaju partnere na razini Unije o provedbi programa
  te o ishodu savjetovanja obavješćuje Europski parlament i Vijeće
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija se najmanje jednom godišnje savjetuje s organizacijama koje predstavljaju partnere na razini Unije o provedbi programa.

4.   Komisija se najmanje jednom godišnje savjetuje s organizacijama koje predstavljaju partnere na razini Unije o provedbi programa
  te o ishodu savjetovanja obavješćuje Europski parlament i Vijeće
  .

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6.a (novi)

Članak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 6.a |
| | Horizontalna načela |
| | 1.
     
  Države članice i Komisija tijekom provedbe fondova osiguravaju poštovanje temeljnih prava i sukladnost s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. |
| | 2.
     
  Države članice i Komisija osiguravaju da se ravnopravnost žena i muškaraca, rodno osviještena politika i integracija rodne perspektive promiču i uzimaju u obzir tijekom pripreme i provedbe programa, među ostalim, kada je riječ o njihovu praćenju, evaluaciji te izvješćivanju o njima. |
| | 3.
     
  Države članice i Komisija poduzimaju odgovarajuće korake za sprečavanje svake diskriminacije na temelju roda, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije tijekom izrade, provedbe, praćenja i evaluacije programa te izvješćivanja o njima. Pristupačnost za osobe s invaliditetom posebno će se uzeti u obzir tijekom izrade i provedbe programa. |
| | 4.
     
  Ciljevi fondova moraju se ostvarivati u skladu s načelom održivog razvoja, uzimajući pritom u obzir ciljeve održivog razvoja UN-a, i promicanjem cilja Unije koji se odnosi na očuvanje, zaštitu i unapređenje kvalitete okoliša te borbu protiv klimatskih promjena, na temelju načela „onečišćivač plaća”, kako je određeno u skladu s članku člankom 191. stavcima 1. i 2. UFEU-a. |
| | Države članice i Komisija osiguravaju da se tijekom pripreme i provedbe programâ podupiru zahtjevi u pogledu zaštite okoliša, učinkovitost resursa, načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu, socijalno pravedna energetska tranzicija, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba istima, biološka raznolikost, spremnost na katastrofe te prevencija rizika i upravljanje njima. Cilj im je izbjeći ulaganja povezana s proizvodnjom, preradom, distribucijom, skladištenjem ili izgaranjem fosilnih goriva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 6.a

Članak 6.a

Horizontalna načela

Horizontalna načela

1.
     
  Države članice i Komisija tijekom provedbe fondova osiguravaju poštovanje temeljnih prava i sukladnost s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.

2.
     
  Države članice i Komisija osiguravaju da se ravnopravnost žena i muškaraca, rodno osviještena politika i integracija rodne perspektive promiču i uzimaju u obzir tijekom pripreme i provedbe programa, među ostalim, kada je riječ o njihovu praćenju, evaluaciji te izvješćivanju o njima.

3.
     
  Države članice i Komisija poduzimaju odgovarajuće korake za sprečavanje svake diskriminacije na temelju roda, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije tijekom izrade, provedbe, praćenja i evaluacije programa te izvješćivanja o njima. Pristupačnost za osobe s invaliditetom posebno će se uzeti u obzir tijekom izrade i provedbe programa.

4.
     
  Ciljevi fondova moraju se ostvarivati u skladu s načelom održivog razvoja, uzimajući pritom u obzir ciljeve održivog razvoja UN-a, i promicanjem cilja Unije koji se odnosi na očuvanje, zaštitu i unapređenje kvalitete okoliša te borbu protiv klimatskih promjena, na temelju načela „onečišćivač plaća”, kako je određeno u skladu s članku člankom 191. stavcima 1. i 2. UFEU-a.

Države članice i Komisija osiguravaju da se tijekom pripreme i provedbe programâ podupiru zahtjevi u pogledu zaštite okoliša, učinkovitost resursa, načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu, socijalno pravedna energetska tranzicija, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba istima, biološka raznolikost, spremnost na katastrofe te prevencija rizika i upravljanje njima. Cilj im je izbjeći ulaganja povezana s proizvodnjom, preradom, distribucijom, skladištenjem ili izgaranjem fosilnih goriva.

Države članice i Komisija osiguravaju da se tijekom pripreme i provedbe programâ podupiru zahtjevi u pogledu zaštite okoliša, učinkovitost resursa, načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu, socijalno pravedna energetska tranzicija, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba istima, biološka raznolikost, spremnost na katastrofe te prevencija rizika i upravljanje njima. Cilj im je izbjeći ulaganja povezana s proizvodnjom, preradom, distribucijom, skladištenjem ili izgaranjem fosilnih goriva.

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1.

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Svaka država članica izrađuje sporazum o partnerstvu u kojem su utvrđeni mehanizmi za djelotvornu i učinkovitu upotrebu fondova u razdoblju od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. | 1.   Svaka država članica izrađuje sporazum o partnerstvu u kojem su utvrđeni mehanizmi za djelotvornu i učinkovitu upotrebu fondova u razdoblju od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.
  Takav sporazum o partnerstvu sastavlja se u skladu s kodeksom ponašanja uspostavljenim Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Svaka država članica izrađuje sporazum o partnerstvu u kojem su utvrđeni mehanizmi za djelotvornu i učinkovitu upotrebu fondova u razdoblju od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.

1.   Svaka država članica izrađuje sporazum o partnerstvu u kojem su utvrđeni mehanizmi za djelotvornu i učinkovitu upotrebu fondova u razdoblju od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.
  Takav sporazum o partnerstvu sastavlja se u skladu s kodeksom ponašanja uspostavljenim Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014.

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 2.

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Država članica dostavlja sporazum o partnerstvu Komisiji prije podnošenja prvog programa ili zajedno s njim. | 2.   Država članica dostavlja sporazum o partnerstvu Komisiji prije podnošenja prvog programa ili zajedno s njim
  , i to najkasnije do


  30
  .
  travnja 2021. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Država članica dostavlja sporazum o partnerstvu Komisiji prije podnošenja prvog programa ili zajedno s njim.

2.   Država članica dostavlja sporazum o partnerstvu Komisiji prije podnošenja prvog programa ili zajedno s njim
  , i to najkasnije do


  30
  .
  travnja 2021.

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 3.

Članak 7. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Sporazum o partnerstvu može se dostaviti zajedno s relevantnim godišnjim nacionalnim programom reformi. | 3.   Sporazum o partnerstvu može se dostaviti zajedno s relevantnim godišnjim nacionalnim programom reformi
  te nacionalnim energetskim i klimatskim planovima
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Sporazum o partnerstvu može se dostaviti zajedno s relevantnim godišnjim nacionalnim programom reformi.

3.   Sporazum o partnerstvu može se dostaviti zajedno s relevantnim godišnjim nacionalnim programom reformi
  te nacionalnim energetskim i klimatskim planovima
  .

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka a

Članak 8. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | odabrane ciljeve politike uz upućivanje na fondove i programe kojima će se postizati i
  , prema potrebi,
  obrazloženje
  za upotrebu načina provedbe fonda InvestEU
  , uzimajući u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

odabrane ciljeve politike uz upućivanje na fondove i programe kojima će se postizati i
  , prema potrebi,
  obrazloženje
  za upotrebu načina provedbe fonda InvestEU
  , uzimajući u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju;

, prema potrebi,

za upotrebu načina provedbe fonda InvestEU

| (a) | odabrane ciljeve politike uz upućivanje na fondove i programe kojima će se postizati i 
  priloženo
  obrazloženje, uzimajući u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju
  , pobrojane na popisu, kao i regionalne izazove
  ; |
| --- | --- |

(a)

odabrane ciljeve politike uz upućivanje na fondove i programe kojima će se postizati i 
  priloženo
  obrazloženje, uzimajući u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju
  , pobrojane na popisu, kao i regionalne izazove
  ;

priloženo

, pobrojane na popisu, kao i regionalne izazove

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka b – podtočka i.

Članak 8. – stavak 1. – točka b – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i
  ) | i
  . sažetak odabira politike i glavne rezultate koji se očekuju za svaki od fondova
  , uključujući, prema potrebi, putem upotrebe fonda InvestEU
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i
  )

)

i
  . sažetak odabira politike i glavne rezultate koji se očekuju za svaki od fondova
  , uključujući, prema potrebi, putem upotrebe fonda InvestEU
  ;

i

, uključujući, prema potrebi, putem upotrebe fonda InvestEU

| i. | sažetak odabira politike i glavne rezultate koji se očekuju za svaki od fondova; |
| --- | --- |

i.

sažetak odabira politike i glavne rezultate koji se očekuju za svaki od fondova;

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka b – podtočka ii.

Članak 8. – stavak 1. – točka b – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | koordinaciju, razgraničavanje i komplementarnosti između fondova i, prema potrebi, koordinaciju između nacionalnih i regionalnih programa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

koordinaciju, razgraničavanje i komplementarnosti između fondova i, prema potrebi, koordinaciju između nacionalnih i regionalnih programa;

| ii. | koordinaciju, razgraničavanje i komplementarnosti između fondova i, prema potrebi, koordinaciju između nacionalnih i regionalnih programa
  , posebno s obzirom na strateške planove u okviru ZPP-a iz Uredbe (EU) [...] („Uredba o strateškim planovima u okviru ZPP-a”)
  ; |
| --- | --- |

ii.

koordinaciju, razgraničavanje i komplementarnosti između fondova i, prema potrebi, koordinaciju između nacionalnih i regionalnih programa
  , posebno s obzirom na strateške planove u okviru ZPP-a iz Uredbe (EU) [...] („Uredba o strateškim planovima u okviru ZPP-a”)
  ;

, posebno s obzirom na strateške planove u okviru ZPP-a iz Uredbe (EU) [...] („Uredba o strateškim planovima u okviru ZPP-a”)

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka b – podtočka iii.

Članak 8. – stavak 1. – točka b – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iii. | komplementarnosti između fondova i ostalih instrumenata Unije, uključujući, u okviru programa LIFE, strateške integrirane projekte i strateške projekte za prirodu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.

komplementarnosti između fondova i ostalih instrumenata Unije, uključujući, u okviru programa LIFE, strateške integrirane projekte i strateške projekte za prirodu;

| iii. | Komplementarnosti
  i sinergije
  između fondova i ostalih instrumenata Unije, uključujući, u okviru programa LIFE, strateške integrirane projekte i strateške projekte za prirodu
  te, po potrebi, projekte koji se financiraju u okviru Obzora Europa
  ; |
| --- | --- |

iii.

Komplementarnosti
  i sinergije
  između fondova i ostalih instrumenata Unije, uključujući, u okviru programa LIFE, strateške integrirane projekte i strateške projekte za prirodu
  te, po potrebi, projekte koji se financiraju u okviru Obzora Europa
  ;

i sinergije

te, po potrebi, projekte koji se financiraju u okviru Obzora Europa

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka b – podtočka iii.a (nova)

Članak 8. – stavak 1. – točka b – podtočka iii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (iiia) | ostvarivanje ciljeva, politika i mjera u okviru nacionalnih energetskih i klimatskih planova; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iiia)

(iiia)

ostvarivanje ciljeva, politika i mjera u okviru nacionalnih energetskih i klimatskih planova;

ostvarivanje ciljeva, politika i mjera u okviru nacionalnih energetskih i klimatskih planova;

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka c

Članak 8. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | preliminarnu financijsku dodjelu sredstava iz svakog od fondova po cilju politike na nacionalnoj razini, uz poštovanje pravila za pojedine fondove o tematskoj koncentraciji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

preliminarnu financijsku dodjelu sredstava iz svakog od fondova po cilju politike na nacionalnoj razini, uz poštovanje pravila za pojedine fondove o tematskoj koncentraciji;

| (c) | preliminarnu financijsku dodjelu sredstava iz svakog od fondova po cilju politike na nacionalnoj
  i, po potrebi, regionalnoj
  razini, uz poštovanje pravila za pojedine fondove o tematskoj koncentraciji; |
| --- | --- |

(c)

preliminarnu financijsku dodjelu sredstava iz svakog od fondova po cilju politike na nacionalnoj
  i, po potrebi, regionalnoj
  razini, uz poštovanje pravila za pojedine fondove o tematskoj koncentraciji;

i, po potrebi, regionalnoj

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka d

Članak 8. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | prema potrebi,
  raščlambu financijskih sredstava po kategoriji regija izrađenu u skladu s člankom 102. stavkom 2. i iznose dodijeljenih sredstava za koje je predložen prijenos između kategorija regija u skladu s člankom 105.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

prema potrebi,
  raščlambu financijskih sredstava po kategoriji regija izrađenu u skladu s člankom 102. stavkom 2. i iznose dodijeljenih sredstava za koje je predložen prijenos između kategorija regija u skladu s člankom 105.;

prema potrebi,

| (d) | raščlambu financijskih sredstava po kategoriji regija izrađenu u skladu s člankom 102. stavkom 2. i iznose dodijeljenih sredstava za koje je predložen prijenos između kategorija regija u skladu s člankom 105.; |
| --- | --- |

(d)

raščlambu financijskih sredstava po kategoriji regija izrađenu u skladu s člankom 102. stavkom 2. i iznose dodijeljenih sredstava za koje je predložen prijenos između kategorija regija u skladu s člankom 105.;

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka e

Članak 8. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | iznose koje treba doprinijeti fondu InvestEU po fondu i po kategoriji regija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

(e)

iznose koje treba doprinijeti fondu InvestEU po fondu i po kategoriji regija;

iznose koje treba doprinijeti fondu InvestEU po fondu i po kategoriji regija;

Briše se.

Briše se.

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka g

Članak 8. – stavak 1. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | sažetak djelovanja koje predmetne države članice poduzimaju kako bi ojačale svoje administrativne kapacitete za provedbu fondova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

sažetak djelovanja koje predmetne države članice poduzimaju kako bi ojačale svoje administrativne kapacitete za provedbu fondova.

| (g) | sažetak djelovanja koje predmetne države članice poduzimaju kako bi ojačale svoje administrativne kapacitete za provedbu fondova
  te svoju sustav kontrole i upravljanja
  . |
| --- | --- |

(g)

sažetak djelovanja koje predmetne države članice poduzimaju kako bi ojačale svoje administrativne kapacitete za provedbu fondova
  te svoju sustav kontrole i upravljanja
  .

te svoju sustav kontrole i upravljanja

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka ga (nova)

Članak 8. – stavak 1. – točka ga (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ga) | prema potrebi, integrirani pristup usmjeren na demografske izazove regija i/ili posebne potrebe regija i područja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ga)

(ga)

prema potrebi, integrirani pristup usmjeren na demografske izazove regija i/ili posebne potrebe regija i područja;

prema potrebi, integrirani pristup usmjeren na demografske izazove regija i/ili posebne potrebe regija i područja;

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka gb (nova)

Članak 8. – stavak 1. – točka gb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (gb) | strategiju u pogledu komunikacije i vidljivosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(gb)

(gb)

strategiju u pogledu komunikacije i vidljivosti.

strategiju u pogledu komunikacije i vidljivosti.

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.a (novi)

Članak 8. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Na zahtjev države članice EIB može sudjelovati u pripremi sporazuma o partnerstvu te u aktivnostima povezanima s pripremom operacija, financijskim instrumentima i javno-privatnim partnerstvima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Na zahtjev države članice EIB može sudjelovati u pripremi sporazuma o partnerstvu te u aktivnostima povezanima s pripremom operacija, financijskim instrumentima i javno-privatnim partnerstvima.

Na zahtjev države članice EIB može sudjelovati u pripremi sporazuma o partnerstvu te u aktivnostima povezanima s pripremom operacija, financijskim instrumentima i javno-privatnim partnerstvima.

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U pogledu cilja „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) sporazum o partnerstvu mora sadržavati samo popis planiranih programa. | U pogledu cilja „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) sporazum o partnerstvu mora sadržavati samo popis planiranih programa
  i potrebe za prekograničnim ulaganjima u dotičnoj državi članici
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U pogledu cilja „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) sporazum o partnerstvu mora sadržavati samo popis planiranih programa.

U pogledu cilja „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) sporazum o partnerstvu mora sadržavati samo popis planiranih programa
  i potrebe za prekograničnim ulaganjima u dotičnoj državi članici
  .

i potrebe za prekograničnim ulaganjima u dotičnoj državi članici

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1.

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija ocjenjuje sporazum o partnerstvu i njegovu usklađenost s ovom Uredbom i s pravilima za pojedine fondove. Komisija
  osobito
  uzima u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju. | 1.   Komisija ocjenjuje sporazum o partnerstvu i njegovu usklađenost s ovom Uredbom i s pravilima za pojedine fondove.
  U svojoj ocjeni
  Komisija uzima u obzir
  odredbe članaka 4. i 6.,
  relevantne preporuke za pojedinu zemlju
  , mjere povezane s integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima te način na koji se u vezi s njima postupa
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija ocjenjuje sporazum o partnerstvu i njegovu usklađenost s ovom Uredbom i s pravilima za pojedine fondove. Komisija
  osobito
  uzima u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju.

1.   Komisija ocjenjuje sporazum o partnerstvu i njegovu usklađenost s ovom Uredbom i s pravilima za pojedine fondove.
  U svojoj ocjeni
  Komisija uzima u obzir
  odredbe članaka 4. i 6.,
  relevantne preporuke za pojedinu zemlju
  , mjere povezane s integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima te način na koji se u vezi s njima postupa
  .

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2.

Članak 9. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija može dati primjedbe u roku od
  tri mjeseca
  od datuma na koji je država članica podnijela sporazum o partnerstvu. | 2.   Komisija može dati primjedbe u roku od
  dva mjeseca
  od datuma na koji je država članica podnijela sporazum o partnerstvu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija može dati primjedbe u roku od
  tri mjeseca
  od datuma na koji je država članica podnijela sporazum o partnerstvu.

2.   Komisija može dati primjedbe u roku od
  dva mjeseca
  od datuma na koji je država članica podnijela sporazum o partnerstvu.

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3.

Članak 9. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Države članice preispituju sporazum o partnerstvu uzimajući u obzir primjedbe Komisije. | 3.   Države članice preispituju sporazum o partnerstvu uzimajući u obzir primjedbe Komisije
  u roku od mjesec dana od njihova podnošenja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Države članice preispituju sporazum o partnerstvu uzimajući u obzir primjedbe Komisije.

3.   Države članice preispituju sporazum o partnerstvu uzimajući u obzir primjedbe Komisije
  u roku od mjesec dana od njihova podnošenja
  .

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 4.

Članak 9. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija donosi odluku
  putem
  provedbenog akta o odobravanju sporazuma o partnerstvu u roku od četiri mjeseca od datuma
  podnošenja tog sporazuma
  o partnerstvu
  dotične države članice
  . Sporazum o partnerstvu ne smije se mijenjati. | 4.   Komisija donosi odluku
  u vidu
  provedbenog akta o odobravanju sporazuma o partnerstvu u roku od četiri mjeseca od datuma
  kada dotična država članica prvi put podnese sporazum
  o partnerstvu. Sporazum o partnerstvu ne smije se mijenjati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija donosi odluku
  putem
  provedbenog akta o odobravanju sporazuma o partnerstvu u roku od četiri mjeseca od datuma
  podnošenja tog sporazuma
  o partnerstvu
  dotične države članice
  . Sporazum o partnerstvu ne smije se mijenjati.

4.   Komisija donosi odluku
  u vidu
  provedbenog akta o odobravanju sporazuma o partnerstvu u roku od četiri mjeseca od datuma
  kada dotična država članica prvi put podnese sporazum
  o partnerstvu. Sporazum o partnerstvu ne smije se mijenjati.

Amandman 428

Amandman 428

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice mogu dodijeliti, u 
  sporazumu o partnerstvu ili u
  zahtjevu za izmjenu programa,
  iznos
  iz EFRR-a, fonda ESF+, Kohezijskog fonda i EFPR-a
  kojim će se doprinijeti
  fondu InvestEU
  i
  koji će se isporučiti
  putem
  proračunskih jamstava.
  Iznos kojim se doprinosi
  fondu InvestEU
  ne smije premašivati 5 %
  ukupnih dodijeljenih sredstava svakog od fondova. Ti
  se
  doprinosi
  ne smatraju prijenosima sredstava
  u skladu s 
  člankom 21
  . | 1.   
  Od 1. siječnja 2023.
  države članice
  u dogovoru s dotičnim upravljačkim tijelima
  mogu dodijeliti, u zahtjevu za izmjenu programa,
  do 2 % sredstava
  iz EFRR-a, fonda ESF+, Kohezijskog fonda i EFPR-a
  kao doprinos
  fondu InvestEU koji će se isporučiti
  u obliku
  proračunskih jamstava.
  U okviru preispitivanja u sredini programskog razdoblja
  fondu InvestEU
  može se dodatno dodijeliti do 3 %
  ukupnih dodijeljenih sredstava svakog od fondova. Ti doprinosi
  dostupni su za ulaganja
  u skladu s 
  ciljevima kohezijske politike i u istoj kategoriji regija na koje su usmjereni izvorni fondovi
  .
  Kad god se iznos iz fondova EFRR, ESF+ i Kohezijskog fonda dodijeli za InvestEU, primjenjuju se uvjeti koji omogućuju provedbu, kako su opisani u članku 11. ove Uredbe i njezinim prilozima III. i IV. Dodjeljivati se mogu samo sredstva za sljedeću kalendarsku godinu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice mogu dodijeliti, u 
  sporazumu o partnerstvu ili u
  zahtjevu za izmjenu programa,
  iznos
  iz EFRR-a, fonda ESF+, Kohezijskog fonda i EFPR-a
  kojim će se doprinijeti
  fondu InvestEU
  i
  koji će se isporučiti
  putem
  proračunskih jamstava.
  Iznos kojim se doprinosi
  fondu InvestEU
  ne smije premašivati 5 %
  ukupnih dodijeljenih sredstava svakog od fondova. Ti
  se
  doprinosi
  ne smatraju prijenosima sredstava
  u skladu s 
  člankom 21
  .

1.   
  Od 1. siječnja 2023.
  države članice
  u dogovoru s dotičnim upravljačkim tijelima
  mogu dodijeliti, u zahtjevu za izmjenu programa,
  do 2 % sredstava
  iz EFRR-a, fonda ESF+, Kohezijskog fonda i EFPR-a
  kao doprinos
  fondu InvestEU koji će se isporučiti
  u obliku
  proračunskih jamstava.
  U okviru preispitivanja u sredini programskog razdoblja
  fondu InvestEU
  može se dodatno dodijeliti do 3 %
  ukupnih dodijeljenih sredstava svakog od fondova. Ti doprinosi
  dostupni su za ulaganja
  u skladu s 
  ciljevima kohezijske politike i u istoj kategoriji regija na koje su usmjereni izvorni fondovi
  .
  Kad god se iznos iz fondova EFRR, ESF+ i Kohezijskog fonda dodijeli za InvestEU, primjenjuju se uvjeti koji omogućuju provedbu, kako su opisani u članku 11. ove Uredbe i njezinim prilozima III. i IV. Dodjeljivati se mogu samo sredstva za sljedeću kalendarsku godinu.

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 2.

Članak 10. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.
     
  Za sporazum o partnerstvu mogu se dodijeliti samo sredstva trenutačne kalendarske godine i budućih kalendarskih godina. Za zahtjev za izmjenu programa mogu se dodijeliti samo sredstva budućih kalendarskih godina. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.
     
  Za sporazum o partnerstvu mogu se dodijeliti samo sredstva trenutačne kalendarske godine i budućih kalendarskih godina. Za zahtjev za izmjenu programa mogu se dodijeliti samo sredstva budućih kalendarskih godina.

Briše se.

Briše se.

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 3.

Članak 10. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Iznos iz stavka 1. upotrebljava se za izdvajanje rezervacija dijela jamstva EU-a u okviru odjeljka države članice. | 3.   Iznos iz stavka 1. upotrebljava se za izdvajanje rezervacija dijela jamstva EU-a u okviru odjeljka
  dotične
  države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Iznos iz stavka 1. upotrebljava se za izdvajanje rezervacija dijela jamstva EU-a u okviru odjeljka države članice.

3.   Iznos iz stavka 1. upotrebljava se za izdvajanje rezervacija dijela jamstva EU-a u okviru odjeljka
  dotične
  države članice.

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 4. – podstavak 1.

Članak 10. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako sporazum o doprinosima, kako je utvrđen u članku 9. [Uredbe o fondu InvestEU] nije sklopljen do 31. prosinca
  2021
  . za iznos iz stavka 1.
  dodijeljen u sporazumu o partnerstvu
  , država članica podnosi zahtjev za izmjenu jednog programa ili više njih radi upotrebe odgovarajućeg iznosa. | Ako sporazum o doprinosima, kako je utvrđen u članku 9. [Uredbe o fondu InvestEU] nije sklopljen do 31. prosinca
  2023
  . za iznos iz stavka 1., država članica podnosi zahtjev za izmjenu jednog programa ili više njih radi upotrebe odgovarajućeg iznosa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako sporazum o doprinosima, kako je utvrđen u članku 9. [Uredbe o fondu InvestEU] nije sklopljen do 31. prosinca
  2021
  . za iznos iz stavka 1.
  dodijeljen u sporazumu o partnerstvu
  , država članica podnosi zahtjev za izmjenu jednog programa ili više njih radi upotrebe odgovarajućeg iznosa.

2021

dodijeljen u sporazumu o partnerstvu

Ako sporazum o doprinosima, kako je utvrđen u članku 9. [Uredbe o fondu InvestEU] nije sklopljen do 31. prosinca
  2023
  . za iznos iz stavka 1., država članica podnosi zahtjev za izmjenu jednog programa ili više njih radi upotrebe odgovarajućeg iznosa.

2023

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 4. – podstavak 2.

Članak 10. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Sporazum o doprinosima za iznos iz stavka 1. dodijeljen u zahtjevu za izmjenu programa sklapa se istodobno s donošenjem odluke o izmjeni programa. | Sporazum o doprinosima za iznos iz stavka 1. dodijeljen u zahtjevu za izmjenu programa sklapa se
  ili izmjenjuje, ovisno o slučaju,
  istodobno s donošenjem odluke o izmjeni programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Sporazum o doprinosima za iznos iz stavka 1. dodijeljen u zahtjevu za izmjenu programa sklapa se istodobno s donošenjem odluke o izmjeni programa.

Sporazum o doprinosima za iznos iz stavka 1. dodijeljen u zahtjevu za izmjenu programa sklapa se
  ili izmjenjuje, ovisno o slučaju,
  istodobno s donošenjem odluke o izmjeni programa.

ili izmjenjuje, ovisno o slučaju,

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 5.

Članak 10. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Ako sporazum o jamstvu, kako je utvrđen u članku [9.] [Uredbe o fondu InvestEU] , nije sklopljen u roku od devet mjeseci od odobrenja sporazuma o doprinosima, odgovarajući iznosi uplaćeni u zajednički fond za rezervacije kao izdvajanje rezervacija prenose se natrag u 
  jedan
  program ili više njih te država članica podnosi odgovarajući zahtjev za izmjenu programa. | 5.   Ako sporazum o jamstvu, kako je utvrđen u članku [9.] [Uredbe o fondu InvestEU], nije sklopljen u roku od devet mjeseci od odobrenja sporazuma o doprinosima, odgovarajući iznosi uplaćeni u zajednički fond za rezervacije kao izdvajanje rezervacija prenose se natrag u 
  izvorni
  program ili više njih te država članica podnosi odgovarajući zahtjev za izmjenu programa.
  U tom slučaju sredstva iz proteklih kalendarskih godina podložna su izmjenama sve dok obveze još nisu provedene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Ako sporazum o jamstvu, kako je utvrđen u članku [9.] [Uredbe o fondu InvestEU] , nije sklopljen u roku od devet mjeseci od odobrenja sporazuma o doprinosima, odgovarajući iznosi uplaćeni u zajednički fond za rezervacije kao izdvajanje rezervacija prenose se natrag u 
  jedan
  program ili više njih te država članica podnosi odgovarajući zahtjev za izmjenu programa.

5.   Ako sporazum o jamstvu, kako je utvrđen u članku [9.] [Uredbe o fondu InvestEU], nije sklopljen u roku od devet mjeseci od odobrenja sporazuma o doprinosima, odgovarajući iznosi uplaćeni u zajednički fond za rezervacije kao izdvajanje rezervacija prenose se natrag u 
  izvorni
  program ili više njih te država članica podnosi odgovarajući zahtjev za izmjenu programa.
  U tom slučaju sredstva iz proteklih kalendarskih godina podložna su izmjenama sve dok obveze još nisu provedene.

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 7.

Članak 10. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Sredstva ostvarena iznosima kojima se doprinosi fondu InvestEU, ili sredstva koja se mogu pripisati tim iznosima, te se isporučuju putem proračunskih jamstava, stavljaju se na raspolaganje državi članici i upotrebljavaju se za potporu u okviru istog cilja ili ciljeva u obliku
  fnancijskih
  instrumenata. | 7.   Sredstva ostvarena iznosima kojima se doprinosi fondu InvestEU, ili sredstva koja se mogu pripisati tim iznosima, te se isporučuju putem proračunskih jamstava, stavljaju se na raspolaganje državi članici i 
  regionalnim ili lokalnim tijelima kojih se taj doprinos tiče i
  upotrebljavaju se za potporu u okviru istog cilja ili ciljeva u obliku
  financijskih
  instrumenata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Sredstva ostvarena iznosima kojima se doprinosi fondu InvestEU, ili sredstva koja se mogu pripisati tim iznosima, te se isporučuju putem proračunskih jamstava, stavljaju se na raspolaganje državi članici i upotrebljavaju se za potporu u okviru istog cilja ili ciljeva u obliku
  fnancijskih
  instrumenata.

7.   Sredstva ostvarena iznosima kojima se doprinosi fondu InvestEU, ili sredstva koja se mogu pripisati tim iznosima, te se isporučuju putem proračunskih jamstava, stavljaju se na raspolaganje državi članici i 
  regionalnim ili lokalnim tijelima kojih se taj doprinos tiče i
  upotrebljavaju se za potporu u okviru istog cilja ili ciljeva u obliku
  financijskih
  instrumenata.

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za svaki posebni cilj preduvjeti za njegovu djelotvornu i učinkovitu provedbu („uvjeti koji omogućuju provedbu”) utvrđeni su u ovoj Uredbi. | Za svaki posebni cilj preduvjeti za njegovu djelotvornu i učinkovitu provedbu („uvjeti koji omogućuju provedbu”) utvrđeni su u ovoj Uredbi.
  Uvjeti koji omogućuju provedbu primjenjuju se u mjeri u kojoj doprinose postizanju posebnih ciljeva programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za svaki posebni cilj preduvjeti za njegovu djelotvornu i učinkovitu provedbu („uvjeti koji omogućuju provedbu”) utvrđeni su u ovoj Uredbi.

Za svaki posebni cilj preduvjeti za njegovu djelotvornu i učinkovitu provedbu („uvjeti koji omogućuju provedbu”) utvrđeni su u ovoj Uredbi.
  Uvjeti koji omogućuju provedbu primjenjuju se u mjeri u kojoj doprinose postizanju posebnih ciljeva programa.

Uvjeti koji omogućuju provedbu primjenjuju se u mjeri u kojoj doprinose postizanju posebnih ciljeva programa.

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 2.

Članak 11. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Tijekom pripreme programa ili uvođenja novog posebnog cilja u okviru izmjene programa država članica ocjenjuje jesu li ispunjeni uvjeti koji omogućuju provedbu povezani s odabranim posebnim ciljem. Uvjet koji omogućuje provedbu ispunjen je ako su zadovoljeni svi povezani kriteriji. Država članica u svakom programu ili izmjeni programa utvrđuje ispunjene i neispunjene uvjete koji omogućuju provedbu i daje obrazloženje ako smatra da je ispunjen uvjet koji omogućuje provedbu. | 2.   Tijekom pripreme programa ili uvođenja novog posebnog cilja u okviru izmjene programa država članica ocjenjuje jesu li ispunjeni uvjeti koji omogućuju provedbu povezani s odabranim posebnim ciljem. Uvjet koji omogućuje provedbu ispunjen je ako su zadovoljeni svi povezani kriteriji. Država članica u svakom programu ili izmjeni programa utvrđuje ispunjene i neispunjene uvjete koji omogućuju provedbu i daje obrazloženje ako smatra da je ispunjen uvjet koji omogućuje provedbu.
  Na zahtjev države članice EIB može doprinijeti ocjenjivanju mjera potrebnih za ispunjavanje uvjeta koji omogućuju provedbu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Tijekom pripreme programa ili uvođenja novog posebnog cilja u okviru izmjene programa država članica ocjenjuje jesu li ispunjeni uvjeti koji omogućuju provedbu povezani s odabranim posebnim ciljem. Uvjet koji omogućuje provedbu ispunjen je ako su zadovoljeni svi povezani kriteriji. Država članica u svakom programu ili izmjeni programa utvrđuje ispunjene i neispunjene uvjete koji omogućuju provedbu i daje obrazloženje ako smatra da je ispunjen uvjet koji omogućuje provedbu.

2.   Tijekom pripreme programa ili uvođenja novog posebnog cilja u okviru izmjene programa država članica ocjenjuje jesu li ispunjeni uvjeti koji omogućuju provedbu povezani s odabranim posebnim ciljem. Uvjet koji omogućuje provedbu ispunjen je ako su zadovoljeni svi povezani kriteriji. Država članica u svakom programu ili izmjeni programa utvrđuje ispunjene i neispunjene uvjete koji omogućuju provedbu i daje obrazloženje ako smatra da je ispunjen uvjet koji omogućuje provedbu.
  Na zahtjev države članice EIB može doprinijeti ocjenjivanju mjera potrebnih za ispunjavanje uvjeta koji omogućuju provedbu.

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 4. – podstavak 1.

Članak 11. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija u roku od
  tri mjeseca
  od primitka informacije iz stavka 3. provodi procjenu i obavješćuje državu članicu ako je suglasna s ispunjenjem. | Komisija u roku od
  dva mjeseca
  od primitka informacije iz stavka 3. provodi procjenu i obavješćuje državu članicu ako je suglasna s ispunjenjem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija u roku od
  tri mjeseca
  od primitka informacije iz stavka 3. provodi procjenu i obavješćuje državu članicu ako je suglasna s ispunjenjem.

tri mjeseca

Komisija u roku od
  dva mjeseca
  od primitka informacije iz stavka 3. provodi procjenu i obavješćuje državu članicu ako je suglasna s ispunjenjem.

dva mjeseca

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 4. – podstavak 2.

Članak 11. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako se Komisija ne slaže s procjenom države članice, o tome obavješćuje državu članicu i daje joj priliku da dostavi primjedbe u roku od
  mjesec dana
  . | Ako se Komisija ne slaže s procjenom države članice, o tome obavješćuje državu članicu i daje joj priliku da dostavi primjedbe u roku od
  najviše dva mjeseca
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako se Komisija ne slaže s procjenom države članice, o tome obavješćuje državu članicu i daje joj priliku da dostavi primjedbe u roku od
  mjesec dana
  .

mjesec dana

Ako se Komisija ne slaže s procjenom države članice, o tome obavješćuje državu članicu i daje joj priliku da dostavi primjedbe u roku od
  najviše dva mjeseca
  .

najviše dva mjeseca

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 5. – podstavak 1.

Članak 11. – stavak 5. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Rashodi koji se odnose na operacije povezane s posebnim ciljem
  ne
  mogu biti
  uključene
  u zahtjeve za plaćanje
  sve dok
  Komisija
  ne
  obavijesti državu članicu o ispunjenju uvjeta koji omogućuje provedbu na temelju stavka 4. | Rashodi koji se odnose na operacije povezane s posebnim ciljem mogu biti
  uključeni
  u zahtjeve za plaćanje
  prije nego što
  Komisija obavijesti državu članicu o ispunjenju uvjeta koji omogućuje provedbu na temelju stavka 4.
  , ne dovodeći u pitanje suspenziju nadoknade dok ne dođe do ispunjenja uvjeta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Rashodi koji se odnose na operacije povezane s posebnim ciljem
  ne
  mogu biti
  uključene
  u zahtjeve za plaćanje
  sve dok
  Komisija
  ne
  obavijesti državu članicu o ispunjenju uvjeta koji omogućuje provedbu na temelju stavka 4.

ne

uključene

sve dok

ne

Rashodi koji se odnose na operacije povezane s posebnim ciljem mogu biti
  uključeni
  u zahtjeve za plaćanje
  prije nego što
  Komisija obavijesti državu članicu o ispunjenju uvjeta koji omogućuje provedbu na temelju stavka 4.
  , ne dovodeći u pitanje suspenziju nadoknade dok ne dođe do ispunjenja uvjeta.

uključeni

prije nego što

, ne dovodeći u pitanje suspenziju nadoknade dok ne dođe do ispunjenja uvjeta.

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 12. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Država članica uspostavlja okvir uspješnosti koji omogućuje praćenje, izvješćivanje i evaluaciju uspješnosti programa tijekom njegove provedbe te koji pridonosi mjerenju ukupne uspješnosti fondova. | Država članica
  , po potrebi, nakon savjetovanja s lokalnim i regionalnim tijelima
  uspostavlja okvir uspješnosti koji omogućuje praćenje, izvješćivanje i evaluaciju uspješnosti programa tijekom njegove provedbe te koji pridonosi mjerenju ukupne uspješnosti fondova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Država članica uspostavlja okvir uspješnosti koji omogućuje praćenje, izvješćivanje i evaluaciju uspješnosti programa tijekom njegove provedbe te koji pridonosi mjerenju ukupne uspješnosti fondova.

Država članica
  , po potrebi, nakon savjetovanja s lokalnim i regionalnim tijelima
  uspostavlja okvir uspješnosti koji omogućuje praćenje, izvješćivanje i evaluaciju uspješnosti programa tijekom njegove provedbe te koji pridonosi mjerenju ukupne uspješnosti fondova.

, po potrebi, nakon savjetovanja s lokalnim i regionalnim tijelima

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 2.

Članak 12. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđuju se u odnosu na svaki posebni cilj u okviru programa, osim tehničke pomoći i posebnog cilja suzbijanja materijalne oskudice iz članka [4. točke
  (c)
  podtočke
  vii
  .] Uredbe o ESF-u plus. | 2.   Ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđuju se u odnosu na svaki posebni cilj u okviru programa, osim tehničke pomoći i posebnog cilja suzbijanja materijalne oskudice iz članka [4. točke
  1.
  podtočke
  xi
  .] Uredbe o ESF-u plus. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđuju se u odnosu na svaki posebni cilj u okviru programa, osim tehničke pomoći i posebnog cilja suzbijanja materijalne oskudice iz članka [4. točke
  (c)
  podtočke
  vii
  .] Uredbe o ESF-u plus.

2.   Ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđuju se u odnosu na svaki posebni cilj u okviru programa, osim tehničke pomoći i posebnog cilja suzbijanja materijalne oskudice iz članka [4. točke
  1.
  podtočke
  xi
  .] Uredbe o ESF-u plus.

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 14. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Za programe koji primaju potporu fondova EFRR, ESF+ i Kohezijskog fonda država članica
  preispituje
  svaki program, uzimajući u obzir sljedeće elemente: | 1.   Za programe koji primaju potporu fondova EFRR, ESF+ i Kohezijskog fonda država članica
  i relevantno upravljačko tijelo preispituju
  svaki program, uzimajući u obzir sljedeće elemente: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Za programe koji primaju potporu fondova EFRR, ESF+ i Kohezijskog fonda država članica
  preispituje
  svaki program, uzimajući u obzir sljedeće elemente:

1.   Za programe koji primaju potporu fondova EFRR, ESF+ i Kohezijskog fonda država članica
  i relevantno upravljačko tijelo preispituju
  svaki program, uzimajući u obzir sljedeće elemente:

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – točka a

Članak 14. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | izazove utvrđene u relevantnim preporukama za pojedinu zemlju donesenima 2024.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

izazove utvrđene u relevantnim preporukama za pojedinu zemlju donesenima 2024.;

| (a) | nove
  izazove utvrđene u relevantnim preporukama za pojedinu zemlju donesenima 2024.
  i, prema potrebi, ciljeve utvrđene u provedbi integriranih nacionalnih klimatskih i energetskih planova. |
| --- | --- |

(a)

nove
  izazove utvrđene u relevantnim preporukama za pojedinu zemlju donesenima 2024.
  i, prema potrebi, ciljeve utvrđene u provedbi integriranih nacionalnih klimatskih i energetskih planova.

nove

i, prema potrebi, ciljeve utvrđene u provedbi integriranih nacionalnih klimatskih i energetskih planova.

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – točka b

Članak 14. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | socioekonomsku situaciju predmetne države članice ili regije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

socioekonomsku situaciju predmetne države članice ili regije;

| (b) | socioekonomsku situaciju predmetne države članice ili regije
  , uključujući stanje provedbe europskog stupa socijalnih prava i teritorijalnih potreba s ciljem smanjenja nejednakosti kao i gospodarskih i društvenih nejednakosti
  ; |
| --- | --- |

(b)

socioekonomsku situaciju predmetne države članice ili regije
  , uključujući stanje provedbe europskog stupa socijalnih prava i teritorijalnih potreba s ciljem smanjenja nejednakosti kao i gospodarskih i društvenih nejednakosti
  ;

, uključujući stanje provedbe europskog stupa socijalnih prava i teritorijalnih potreba s ciljem smanjenja nejednakosti kao i gospodarskih i društvenih nejednakosti

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – točka da (nova)

Članak 14. – stavak 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | sva veća negativna financijska ili gospodarska kretanja koja zahtijevaju prilagodbu programâ, među ostalim, i kada je to posljedica simetričnih ili asimetričnih šokova u Uniji i njezinim regijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

sva veća negativna financijska ili gospodarska kretanja koja zahtijevaju prilagodbu programâ, među ostalim, i kada je to posljedica simetričnih ili asimetričnih šokova u Uniji i njezinim regijama.

sva veća negativna financijska ili gospodarska kretanja koja zahtijevaju prilagodbu programâ, među ostalim, i kada je to posljedica simetričnih ili asimetričnih šokova u Uniji i njezinim regijama.

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1.

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Država članica do 31. ožujka 2025. dostavlja Komisiji zahtjev za izmjenu svakog programa u skladu s člankom 19. stavkom 1. Država članica obrazlaže izmjenu na temelju elemenata utvrđenih u stavku 1. | U skladu s ishodom preispitivanja
  država članica do 31. ožujka 2025. dostavlja Komisiji zahtjev za izmjenu svakog programa u skladu s člankom 19. stavkom 1.
  ili izjavljuje da se ne podnosi zahtjev za izmjenom.
  Država članica obrazlaže izmjenu na temelju elemenata utvrđenih u stavku 1.
  ili, po potrebi, obrazlaže zašto se ne podnosi zahtjev za izmjenom programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Država članica do 31. ožujka 2025. dostavlja Komisiji zahtjev za izmjenu svakog programa u skladu s člankom 19. stavkom 1. Država članica obrazlaže izmjenu na temelju elemenata utvrđenih u stavku 1.

U skladu s ishodom preispitivanja
  država članica do 31. ožujka 2025. dostavlja Komisiji zahtjev za izmjenu svakog programa u skladu s člankom 19. stavkom 1.
  ili izjavljuje da se ne podnosi zahtjev za izmjenom.
  Država članica obrazlaže izmjenu na temelju elemenata utvrđenih u stavku 1.
  ili, po potrebi, obrazlaže zašto se ne podnosi zahtjev za izmjenom programa.

U skladu s ishodom preispitivanja

ili izjavljuje da se ne podnosi zahtjev za izmjenom.

ili, po potrebi, obrazlaže zašto se ne podnosi zahtjev za izmjenom programa.

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. — stavak 2. — podstavak 2. — točka a

Članak 14. — stavak 2. — podstavak 2. — točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | dodijeljena financijska sredstva po prioritetu, uključujući iznose za godine 2026. i 2027.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

dodijeljena financijska sredstva po prioritetu, uključujući iznose za godine 2026. i 2027.;

| (a) | preispitana početno
  dodijeljena financijska sredstva po prioritetu, uključujući iznose za godine 2026. i 2027.; |
| --- | --- |

(a)

preispitana početno
  dodijeljena financijska sredstva po prioritetu, uključujući iznose za godine 2026. i 2027.;

preispitana početno

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 2. – točka ba (nova)

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | doprinose za fond InvestEU raščlanjene, ovisno o potrebi, prema fondu i kategoriji regija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

doprinose za fond InvestEU raščlanjene, ovisno o potrebi, prema fondu i kategoriji regija;

doprinose za fond InvestEU raščlanjene, ovisno o potrebi, prema fondu i kategoriji regija;

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 3.a (novi)

Članak 14. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija do 31. ožujka 2026. donosi izvješće koje sadržava sažetak rezultata preispitivanja iz stavaka 1. i 2. Komisija izvješće dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  Komisija do 31. ožujka 2026. donosi izvješće koje sadržava sažetak rezultata preispitivanja iz stavaka 1. i 2. Komisija izvješće dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija.

Amandmani 425/rev, 444/rev, 448 i 469

Amandmani 425/rev, 444/rev, 448 i 469

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15.

Članak 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

[...]

Briše se.

Briše se.

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1.

Članak 16. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice pripremaju programe za provedbu fondova za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. | 1.   Države članice
  u suradnji s partnerima iz članka 6.
  pripremaju programe za provedbu fondova za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice pripremaju programe za provedbu fondova za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.

1.   Države članice
  u suradnji s partnerima iz članka 6.
  pripremaju programe za provedbu fondova za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 2. – podstavak 1.

Članak 17. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Program se sastoji od prioriteta. Svaki prioritet odnosi se na jedan
  cilj
  politike ili na tehničku pomoć. Prioritet koji se odnosi na jedan cilj politike sadržava jedan posebni cilj ili više njih. Više se prioriteta može odnositi na isti cilj politike. | Program se sastoji od prioriteta. Svaki prioritet odnosi se na jedan
  ili više ciljeva
  politike ili na tehničku pomoć. Prioritet koji se odnosi na jedan cilj politike sadržava jedan posebni cilj ili više njih. Više se prioriteta može odnositi na isti cilj politike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Program se sastoji od prioriteta. Svaki prioritet odnosi se na jedan
  cilj
  politike ili na tehničku pomoć. Prioritet koji se odnosi na jedan cilj politike sadržava jedan posebni cilj ili više njih. Više se prioriteta može odnositi na isti cilj politike.

cilj

Program se sastoji od prioriteta. Svaki prioritet odnosi se na jedan
  ili više ciljeva
  politike ili na tehničku pomoć. Prioritet koji se odnosi na jedan cilj politike sadržava jedan posebni cilj ili više njih. Više se prioriteta može odnositi na isti cilj politike.

ili više ciljeva

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a – podtočka i.

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | gospodarske, socijalne i teritorijalne nejednakosti, osim za programe koje podupire EFPR; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

gospodarske, socijalne i teritorijalne nejednakosti, osim za programe koje podupire EFPR;

| i. | gospodarske, socijalne i teritorijalne
  razlike kao i
  nejednakosti, osim za programe koje podupire EFPR; |
| --- | --- |

i.

gospodarske, socijalne i teritorijalne
  razlike kao i
  nejednakosti, osim za programe koje podupire EFPR;

razlike kao i

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a – podtočka i.

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | tržišne nedostatke, potrebe za ulaganjem i komplementarnost s drugim oblicima potpore; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

tržišne nedostatke, potrebe za ulaganjem i komplementarnost s drugim oblicima potpore;

| ii. | tržišne nedostatke, potrebe za ulaganjem, komplementarnost i 
  sinergije
  s drugim oblicima potpore; |
| --- | --- |

ii.

tržišne nedostatke, potrebe za ulaganjem, komplementarnost i 
  sinergije
  s drugim oblicima potpore;

sinergije

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a – podtočka iii.

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iii. | izazove utvrđene u relevantnim preporukama za pojedinu zemlju
  i ostale relevantne preporuke Unije upućene državi članici, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.

izazove utvrđene u relevantnim preporukama za pojedinu zemlju
  i ostale relevantne preporuke Unije upućene državi članici,

i ostale relevantne preporuke Unije upućene državi članici,

| iii. | izazove utvrđene u relevantnim preporukama za pojedinu zemlju; |
| --- | --- |

iii.

izazove utvrđene u relevantnim preporukama za pojedinu zemlju;

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a – podtočka iv.

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a – podtočka iv.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iv. | izazove u pogledu administrativnih kapaciteta i upravljanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iv.

izazove u pogledu administrativnih kapaciteta i upravljanja;

| iv. | izazove u pogledu administrativnih kapaciteta i upravljanja
  te mjere pojednostavnjenja
  ; |
| --- | --- |

iv.

izazove u pogledu administrativnih kapaciteta i upravljanja
  te mjere pojednostavnjenja
  ;

te mjere pojednostavnjenja

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a – podtočka iv.a (nova)

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a – podtočka iv.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (iva) | integrirani pristup u reagiranju na demografska kretanja, gdje je to relevantno; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iva)

(iva)

integrirani pristup u reagiranju na demografska kretanja, gdje je to relevantno;

integrirani pristup u reagiranju na demografska kretanja, gdje je to relevantno;

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a – podtočka vi.a (nova)

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a – podtočka vi.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (via) | izazove i povezane ciljeve utvrđene u okviru nacionalnih energetskih i klimatskih planova i u europskom stupu socijalnih prava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(via)

(via)

izazove i povezane ciljeve utvrđene u okviru nacionalnih energetskih i klimatskih planova i u europskom stupu socijalnih prava;

izazove i povezane ciljeve utvrđene u okviru nacionalnih energetskih i klimatskih planova i u europskom stupu socijalnih prava;

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a – podtočka vii.

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a – podtočka vii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| vii. | za programe kojima pružaju potporu FAMI, FUS i BMVI, napredak u provedbi relevantne pravne stečevine Unije i akcijskih planova; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

vii.

za programe kojima pružaju potporu FAMI, FUS i BMVI, napredak u provedbi relevantne pravne stečevine Unije i akcijskih planova;

| vii. | za programe kojima pružaju potporu FAMI, FUS i BMVI, napredak u provedbi relevantne pravne stečevine Unije i akcijskih planova
  te utvrđene nedostatke
  ; |
| --- | --- |

vii.

za programe kojima pružaju potporu FAMI, FUS i BMVI, napredak u provedbi relevantne pravne stečevine Unije i akcijskih planova
  te utvrđene nedostatke
  ;

te utvrđene nedostatke

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka d – podtočka i.

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka d – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | povezane vrste aktivnosti, uključujući popis planiranih operacija od strateške važnosti, te njihov očekivani doprinos tim posebnim ciljevima i makroregionalnim strategijama i strategijama morskih bazena, prema potrebi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

povezane vrste aktivnosti, uključujući popis planiranih operacija od strateške važnosti, te njihov očekivani doprinos tim posebnim ciljevima i makroregionalnim strategijama i strategijama morskih bazena, prema potrebi;

| i. | povezane vrste aktivnosti, uključujući
  okvirni
  popis
  i vremenski raspored
  planiranih operacija od strateške važnosti, te njihov očekivani doprinos tim posebnim ciljevima i makroregionalnim strategijama i strategijama morskih bazena, prema potrebi; |
| --- | --- |

i.

povezane vrste aktivnosti, uključujući
  okvirni
  popis
  i vremenski raspored
  planiranih operacija od strateške važnosti, te njihov očekivani doprinos tim posebnim ciljevima i makroregionalnim strategijama i strategijama morskih bazena, prema potrebi;

okvirni

i vremenski raspored

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka d – podtočka iii.a (nova)

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka d – podtočka iii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (iiia) | aktivnosti za zaštitu ravnopravnosti, uključenosti i nediskriminacije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iiia)

(iiia)

aktivnosti za zaštitu ravnopravnosti, uključenosti i nediskriminacije;

aktivnosti za zaštitu ravnopravnosti, uključenosti i nediskriminacije;

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka d – podtočka v.

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka d – podtočka v.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| v. | međuregionalne
  i
  transnacionalne aktivnosti s korisnicima iz barem jedne druge države članice; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

v.

međuregionalne
  i
  transnacionalne aktivnosti s korisnicima iz barem jedne druge države članice;

i

| v. | međuregionalne
  , prekogranične i
  transnacionalne aktivnosti s korisnicima iz barem jedne druge države članice; |
| --- | --- |

v.

međuregionalne
  , prekogranične i
  transnacionalne aktivnosti s korisnicima iz barem jedne druge države članice;

, prekogranične i

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka d – podtočka v.a (nova)

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka d – podtočka v.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (va) | održivost ulaganja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(va)

(va)

održivost ulaganja;

održivost ulaganja;

Amandman 153

Amandman 153

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka d – podtočka vii.a (nova)

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka d – podtočka vii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (viia) | opis načina postizanja komplementarnosti i sinergija s drugim fondovima i instrumentima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(viia)

(viia)

opis načina postizanja komplementarnosti i sinergija s drugim fondovima i instrumentima;

opis načina postizanja komplementarnosti i sinergija s drugim fondovima i instrumentima;

Amandman 154

Amandman 154

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka i

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | predviđeni pristup komunikaciji povezanoj s programom i 
  njegovo
  vidljivosti definiranjem njegovih ciljeva, ciljane publike, komunikacijskih kanala, upotrebe društvenih medija, planiranog proračuna i relevantnih pokazatelja za praćenje i evaluaciju;
  i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

predviđeni pristup komunikaciji povezanoj s programom i 
  njegovo
  vidljivosti definiranjem njegovih ciljeva, ciljane publike, komunikacijskih kanala, upotrebe društvenih medija, planiranog proračuna i relevantnih pokazatelja za praćenje i evaluaciju;
  i

njegovo

i

| i. | predviđeni pristup komunikaciji povezanoj s programom i 
  njegovom
  vidljivosti definiranjem njegovih ciljeva, ciljane publike, komunikacijskih kanala,
  te, prema potrebi,
  upotrebe društvenih medija
  kao i
  planiranog proračuna i relevantnih pokazatelja za praćenje i evaluaciju; |
| --- | --- |

i.

predviđeni pristup komunikaciji povezanoj s programom i 
  njegovom
  vidljivosti definiranjem njegovih ciljeva, ciljane publike, komunikacijskih kanala,
  te, prema potrebi,
  upotrebe društvenih medija
  kao i
  planiranog proračuna i relevantnih pokazatelja za praćenje i evaluaciju;

njegovom

te, prema potrebi,

kao i

Amandman 155

Amandman 155

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka j

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1. – točka j

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (j) | upravljačko tijelo, tijelo za reviziju i tijelo kojem Komisija vrši uplate. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(j)

upravljačko tijelo, tijelo za reviziju i tijelo kojem Komisija vrši uplate.

| (j) | upravljačko tijelo, tijelo za reviziju
  , tijelo odgovorno za računovodstvenu funkciju iz članka 70.
  i tijelo kojem Komisija vrši uplate. |
| --- | --- |

(j)

upravljačko tijelo, tijelo za reviziju
  , tijelo odgovorno za računovodstvenu funkciju iz članka 70.
  i tijelo kojem Komisija vrši uplate.

, tijelo odgovorno za računovodstvenu funkciju iz članka 70.

Amandman 156

Amandman 156

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 2.

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Točke (c) i (d) ovog stavka ne primjenjuju se na posebni cilj utvrđen u članku [4.
  točki (c) podtočki vii
  .] Uredbe o ESF-u plus. | Točke (c) i (d) ovog stavka ne primjenjuju se na posebni cilj utvrđen u članku [4.
  stavku 1
  .
  točki xi.
  ] Uredbe o ESF-u plus. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Točke (c) i (d) ovog stavka ne primjenjuju se na posebni cilj utvrđen u članku [4.
  točki (c) podtočki vii
  .] Uredbe o ESF-u plus.

točki (c) podtočki vii

Točke (c) i (d) ovog stavka ne primjenjuju se na posebni cilj utvrđen u članku [4.
  stavku 1
  .
  točki xi.
  ] Uredbe o ESF-u plus.

stavku 1

točki xi.

Amandman 157

Amandman 157

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 2.a (novi)

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Izvješće o okolišu koje sadržava relevantne informacije o učincima na okoliš u skladu s Direktivom 2001/42/EZ prilaže se programu, čime se uzimaju u obzir potrebe ublažavanja klimatskih promjena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Izvješće o okolišu koje sadržava relevantne informacije o učincima na okoliš u skladu s Direktivom 2001/42/EZ prilaže se programu, čime se uzimaju u obzir potrebe ublažavanja klimatskih promjena.

Izvješće o okolišu koje sadržava relevantne informacije o učincima na okoliš u skladu s Direktivom 2001/42/EZ prilaže se programu, čime se uzimaju u obzir potrebe ublažavanja klimatskih promjena.

Amandman 158

Amandman 158

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 6.

Članak 17. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Za programe u okviru EFRR-a, fonda ESF+ i Kohezijskog fonda podnesene u skladu s člankom 16. tablica iz stavka 3. točke (f) podtočke ii. sadržava
  samo
  iznose za godine od 2021. do
  2025
  . | 6.   Za programe u okviru EFRR-a, fonda ESF+ i Kohezijskog fonda podnesene u skladu s člankom 16. tablica iz stavka 3. točke (f) podtočke ii. sadržava iznose za godine od 2021. do
  2027
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Za programe u okviru EFRR-a, fonda ESF+ i Kohezijskog fonda podnesene u skladu s člankom 16. tablica iz stavka 3. točke (f) podtočke ii. sadržava
  samo
  iznose za godine od 2021. do
  2025
  .

6.   Za programe u okviru EFRR-a, fonda ESF+ i Kohezijskog fonda podnesene u skladu s člankom 16. tablica iz stavka 3. točke (f) podtočke ii. sadržava iznose za godine od 2021. do
  2027
  .

Amandman 160

Amandman 160

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1.

Članak 18. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija ocjenjuje program i njegovu usklađenost s ovom Uredbom i s uredbama za pojedine fondove, kao i njegovu dosljednost sa sporazumom o partnerstvu. Komisija osobito uzima u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju. | 1.   Komisija ocjenjuje program i njegovu usklađenost s ovom Uredbom i s uredbama za pojedine fondove, kao i njegovu dosljednost sa sporazumom o partnerstvu. Komisija osobito uzima u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju
  i relevantne izazove utvrđene u okviru provedbe integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova te Europskog stupa socijalnih prava kao i način na koji se s njima u vezi postupa
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija ocjenjuje program i njegovu usklađenost s ovom Uredbom i s uredbama za pojedine fondove, kao i njegovu dosljednost sa sporazumom o partnerstvu. Komisija osobito uzima u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju.

1.   Komisija ocjenjuje program i njegovu usklađenost s ovom Uredbom i s uredbama za pojedine fondove, kao i njegovu dosljednost sa sporazumom o partnerstvu. Komisija osobito uzima u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju
  i relevantne izazove utvrđene u okviru provedbe integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova te Europskog stupa socijalnih prava kao i način na koji se s njima u vezi postupa
  .

Amandman 161

Amandman 161

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 2.

Članak 18. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija može dati primjedbe u roku od
  tri
  mjeseca od datuma na koji je država članica podnijela program. | 2.   Komisija može dati primjedbe u roku od
  dva
  mjeseca od datuma na koji je država članica podnijela program. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija može dati primjedbe u roku od
  tri
  mjeseca od datuma na koji je država članica podnijela program.

2.   Komisija može dati primjedbe u roku od
  dva
  mjeseca od datuma na koji je država članica podnijela program.

Amandman 162

Amandman 162

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 3.

Članak 18. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Država članica revidira program uzimajući u obzir primjedbe Komisije. | 3.   Država članica revidira program uzimajući u obzir primjedbe Komisije
  u roku od mjesec dana od njihova podnošenja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Država članica revidira program uzimajući u obzir primjedbe Komisije.

3.   Država članica revidira program uzimajući u obzir primjedbe Komisije
  u roku od mjesec dana od njihova podnošenja
  .

Amandman 163

Amandman 163

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 4.

Članak 18. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija donosi odluku putem provedbenog akta o odobravanju programa u roku od
  šest
  mjeseci od datuma na koji je država članica podnijela program. | 4.   Komisija donosi odluku putem provedbenog akta o odobravanju programa u roku od
  pet
  mjeseci od datuma na koji je država članica
  prvi put
  podnijela program. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija donosi odluku putem provedbenog akta o odobravanju programa u roku od
  šest
  mjeseci od datuma na koji je država članica podnijela program.

4.   Komisija donosi odluku putem provedbenog akta o odobravanju programa u roku od
  pet
  mjeseci od datuma na koji je država članica
  prvi put
  podnijela program.

Amandman 164

Amandman 164

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 2.

Članak 19. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija ocjenjuje izmjenu i njezinu usklađenost s ovom Uredbom i s uredbama za pojedine fondove, uključujući zahtjeve na nacionalnoj razini, te daje primjedbe u roku od
  tri mjeseca
  od podnošenja izmijenjenog programa. | 2.   Komisija ocjenjuje izmjenu i njezinu usklađenost s ovom Uredbom i s uredbama za pojedine fondove, uključujući zahtjeve na nacionalnoj razini, te daje primjedbe u roku od
  dva mjeseca
  od podnošenja izmijenjenog programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija ocjenjuje izmjenu i njezinu usklađenost s ovom Uredbom i s uredbama za pojedine fondove, uključujući zahtjeve na nacionalnoj razini, te daje primjedbe u roku od
  tri mjeseca
  od podnošenja izmijenjenog programa.

2.   Komisija ocjenjuje izmjenu i njezinu usklađenost s ovom Uredbom i s uredbama za pojedine fondove, uključujući zahtjeve na nacionalnoj razini, te daje primjedbe u roku od
  dva mjeseca
  od podnošenja izmijenjenog programa.

Amandman 165

Amandman 165

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 3.

Članak 19. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Država članica revidira izmijenjeni program i uzima u obzir primjedbe Komisije. | 3.   Država članica revidira izmijenjeni program i uzima u obzir primjedbe Komisije
  u roku od dva mjeseca od njihova podnošenja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Država članica revidira izmijenjeni program i uzima u obzir primjedbe Komisije.

3.   Država članica revidira izmijenjeni program i uzima u obzir primjedbe Komisije
  u roku od dva mjeseca od njihova podnošenja
  .

Amandman 166

Amandman 166

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 4.

Članak 19. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija odobrava izmjenu programa najkasnije
  šest mjeseci
  nakon što država članica podnese zahtjev za izmjenu. | 4.   Komisija odobrava izmjenu programa najkasnije
  tri mjeseca
  nakon što država članica podnese zahtjev za izmjenu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija odobrava izmjenu programa najkasnije
  šest mjeseci
  nakon što država članica podnese zahtjev za izmjenu.

4.   Komisija odobrava izmjenu programa najkasnije
  tri mjeseca
  nakon što država članica podnese zahtjev za izmjenu.

Amandman 167

Amandman 167

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 5. – podstavak 1.

Članak 19. – stavak 5. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Država članica može tijekom programskog razdoblja prenijeti iznos od najviše
  5 %
  početne dodjele sredstava prioritetu i ne više od
  3 %
  proračuna programa drugom prioritetu istog fonda istog programa. Za programe koji primaju potporu iz fondova EFRR i ESF+, prijenos se odnosi samo na sredstva za istu kategoriju regije. | Država članica može tijekom programskog razdoblja prenijeti iznos od najviše
  7 %
  početne dodjele sredstava prioritetu i ne više od
  5 %
  proračuna programa drugom prioritetu istog fonda istog programa.
  Pritom država članica poštuje kodeks ponašanja uspostavljen Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014.
  Za programe koji primaju potporu iz fondova EFRR i ESF+, prijenos se odnosi samo na sredstva za istu kategoriju regije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Država članica može tijekom programskog razdoblja prenijeti iznos od najviše
  5 %
  početne dodjele sredstava prioritetu i ne više od
  3 %
  proračuna programa drugom prioritetu istog fonda istog programa. Za programe koji primaju potporu iz fondova EFRR i ESF+, prijenos se odnosi samo na sredstva za istu kategoriju regije.

5 %

3 %

Država članica može tijekom programskog razdoblja prenijeti iznos od najviše
  7 %
  početne dodjele sredstava prioritetu i ne više od
  5 %
  proračuna programa drugom prioritetu istog fonda istog programa.
  Pritom država članica poštuje kodeks ponašanja uspostavljen Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014.
  Za programe koji primaju potporu iz fondova EFRR i ESF+, prijenos se odnosi samo na sredstva za istu kategoriju regije.

7 %

5 %

Pritom država članica poštuje kodeks ponašanja uspostavljen Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014.

Amandman 168

Amandman 168

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 6.

Članak 19. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Odobrenje Komisije ne zahtijeva se za ispravke isključivo administrativne ili uredničke prirode koje ne utječu na provedbu programa. Države članice obavješćuju Komisiju o takvim ispravcima. | 6.   Odobrenje Komisije ne zahtijeva se za ispravke isključivo administrativne
  , tehničke
  ili uredničke prirode koje ne utječu na provedbu programa. Države članice obavješćuju Komisiju o takvim ispravcima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Odobrenje Komisije ne zahtijeva se za ispravke isključivo administrativne ili uredničke prirode koje ne utječu na provedbu programa. Države članice obavješćuju Komisiju o takvim ispravcima.

6.   Odobrenje Komisije ne zahtijeva se za ispravke isključivo administrativne
  , tehničke
  ili uredničke prirode koje ne utječu na provedbu programa. Države članice obavješćuju Komisiju o takvim ispravcima.

Amandman 169

Amandman 169

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 2.

Članak 20. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Iz fondova EFRR i ESF+ može se financirati, kao dopuna i do granice od
  10 %
  potpore iz tih fondova za svaki prioritet programa, cijela operacija ili njezin dio čiji troškovi ispunjavaju uvjete za potporu iz drugog fonda na temelju pravila o prihvatljivosti koja se primjenjuju na taj fond, pod uvjetom da su takvi troškovi nužni za provedbu. | 2.   Iz fondova EFRR i ESF+ može se financirati, kao dopuna i do granice od
  15 %
  potpore iz tih fondova za svaki prioritet programa, cijela operacija ili njezin dio čiji troškovi ispunjavaju uvjete za potporu iz drugog fonda na temelju pravila o prihvatljivosti koja se primjenjuju na taj fond, pod uvjetom da su takvi troškovi nužni za provedbu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Iz fondova EFRR i ESF+ može se financirati, kao dopuna i do granice od
  10 %
  potpore iz tih fondova za svaki prioritet programa, cijela operacija ili njezin dio čiji troškovi ispunjavaju uvjete za potporu iz drugog fonda na temelju pravila o prihvatljivosti koja se primjenjuju na taj fond, pod uvjetom da su takvi troškovi nužni za provedbu.

2.   Iz fondova EFRR i ESF+ može se financirati, kao dopuna i do granice od
  15 %
  potpore iz tih fondova za svaki prioritet programa, cijela operacija ili njezin dio čiji troškovi ispunjavaju uvjete za potporu iz drugog fonda na temelju pravila o prihvatljivosti koja se primjenjuju na taj fond, pod uvjetom da su takvi troškovi nužni za provedbu.

Amandman 170

Amandman 170

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1.

Članak 21. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice mogu podnijeti zahtjev za prijenos od najviše 5 % programskih financijskih sredstava dodijeljenih iz bilo kojeg
  od fondova u bilo koji drugi
  fond
  u okviru podijeljenog upravljanja ili u instrument pod izravnim ili neizravnim upravljanjem
  . | 1.   
  Radi osiguranja fleksibilnosti
  države članice mogu
  , ako je tako dogovoreno s odborom za praćenje programa,
  podnijeti zahtjev za prijenos od najviše 5 % programskih financijskih sredstava dodijeljenih iz bilo kojeg
  fonda u Europski
  fond
  za regionalni razvoj, Europski socijalni fond plus, Kohezijski fond ili Europski fond za pomorstvo i ribarstvo
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice mogu podnijeti zahtjev za prijenos od najviše 5 % programskih financijskih sredstava dodijeljenih iz bilo kojeg
  od fondova u bilo koji drugi
  fond
  u okviru podijeljenog upravljanja ili u instrument pod izravnim ili neizravnim upravljanjem
  .

1.   
  Radi osiguranja fleksibilnosti
  države članice mogu
  , ako je tako dogovoreno s odborom za praćenje programa,
  podnijeti zahtjev za prijenos od najviše 5 % programskih financijskih sredstava dodijeljenih iz bilo kojeg
  fonda u Europski
  fond
  za regionalni razvoj, Europski socijalni fond plus, Kohezijski fond ili Europski fond za pomorstvo i ribarstvo
  .

Amandmani 171 i 434

Amandmani 171 i 434

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 2.

Članak 21. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Prenesena sredstva izvršit će se u skladu s pravilima fonda ili instrumenta u koji se sredstva prenose
  i, u slučaju prijenosa sredstava u instrumente pod izravnim ili neizravnim upravljanjem, u korist predmetne države članice
  . | 2.   Prenesena sredstva izvršit će se u skladu s pravilima fonda ili instrumenta u koji se sredstva prenose. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Prenesena sredstva izvršit će se u skladu s pravilima fonda ili instrumenta u koji se sredstva prenose
  i, u slučaju prijenosa sredstava u instrumente pod izravnim ili neizravnim upravljanjem, u korist predmetne države članice
  .

2.   Prenesena sredstva izvršit će se u skladu s pravilima fonda ili instrumenta u koji se sredstva prenose.

Amandmani 172, 433 i 434

Amandmani 172, 433 i 434

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 3.

Članak 21. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Zahtjevi iz stavka 1. sadržavaju ukupni iznos koji fond prenosi za svaku godinu, po fondu i kategoriji regije, prema potrebi, moraju biti propisno opravdani te im se prilaže revidirani program ili programi iz kojih se trebaju prenijeti sredstva u skladu s člankom 19. koji upućuju na to u koji se drugi fond ili instrument iznosi prenose. | 3.   Zahtjevi iz stavka 1. sadržavaju ukupni iznos koji fond prenosi za svaku godinu, po fondu i kategoriji regije, prema potrebi, moraju biti propisno opravdani
  radi postizanja komplementarnosti i učinka
  te im se prilaže revidirani program ili programi iz kojih se trebaju prenijeti sredstva u skladu s člankom 19. koji upućuju na to u koji se drugi fond ili instrument iznosi prenose. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Zahtjevi iz stavka 1. sadržavaju ukupni iznos koji fond prenosi za svaku godinu, po fondu i kategoriji regije, prema potrebi, moraju biti propisno opravdani te im se prilaže revidirani program ili programi iz kojih se trebaju prenijeti sredstva u skladu s člankom 19. koji upućuju na to u koji se drugi fond ili instrument iznosi prenose.

3.   Zahtjevi iz stavka 1. sadržavaju ukupni iznos koji fond prenosi za svaku godinu, po fondu i kategoriji regije, prema potrebi, moraju biti propisno opravdani
  radi postizanja komplementarnosti i učinka
  te im se prilaže revidirani program ili programi iz kojih se trebaju prenijeti sredstva u skladu s člankom 19. koji upućuju na to u koji se drugi fond ili instrument iznosi prenose.

Amandman 173

Amandman 173

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Glava 5. – poglavlje 1.a (novi)

Glava 5. – poglavlje 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | POGLAVLJE I.a – Veliki projekti |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

POGLAVLJE I.a – Veliki projekti

POGLAVLJE I.a – Veliki projekti

Amandman 174

Amandman 174

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21.a (novi)

Članak 21.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 21.a




  Sadržaj




  U okviru jednog ili više programa iz EFRR-a i Kohezijskog fonda može se pružiti financijska potpora operaciji koja obuhvaća niz radova, aktivnosti ili usluga za izvršenje nedjeljive zadaće precizne gospodarske ili tehničke prirode s jasno utvrđenim ciljevima i čiji ukupni prihvatljivi trošak premašuje 100 000 000 EUR („veliki projekt”). Financijski instrumenti ne smatraju se velikim projektima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 21.a

Sadržaj

U okviru jednog ili više programa iz EFRR-a i Kohezijskog fonda može se pružiti financijska potpora operaciji koja obuhvaća niz radova, aktivnosti ili usluga za izvršenje nedjeljive zadaće precizne gospodarske ili tehničke prirode s jasno utvrđenim ciljevima i čiji ukupni prihvatljivi trošak premašuje 100 000 000 EUR („veliki projekt”). Financijski instrumenti ne smatraju se velikim projektima.

Amandman 175

Amandman 175

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21.b (novi)

Članak 21.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 21.b |
| | Podaci koji su nužni za odobravanje velikog projekta |
| | Prije odobravanja velikog projekta upravljačko tijelo Komisiji podnosi sljedeće podatke: |
| | (a) | pojedinosti o nadležnom tijelu za provedbu velikog projekta i njegov kapacitet; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 21.b

Članak 21.b

Podaci koji su nužni za odobravanje velikog projekta

Podaci koji su nužni za odobravanje velikog projekta

Prije odobravanja velikog projekta upravljačko tijelo Komisiji podnosi sljedeće podatke:

Prije odobravanja velikog projekta upravljačko tijelo Komisiji podnosi sljedeće podatke:

(a)

(a)

pojedinosti o nadležnom tijelu za provedbu velikog projekta i njegov kapacitet;

pojedinosti o nadležnom tijelu za provedbu velikog projekta i njegov kapacitet;

| (b) | opis ulaganja i njegovu lokaciju; |
| --- | --- |

(b)

(b)

opis ulaganja i njegovu lokaciju;

opis ulaganja i njegovu lokaciju;

| (c) | ukupni trošak i ukupni prihvatljivi trošak; |
| --- | --- |

(c)

(c)

ukupni trošak i ukupni prihvatljivi trošak;

ukupni trošak i ukupni prihvatljivi trošak;

| (d) | provedene studije izvedivosti, uključujući analizu opcija i rezultate; |
| --- | --- |

(d)

(d)

provedene studije izvedivosti, uključujući analizu opcija i rezultate;

provedene studije izvedivosti, uključujući analizu opcija i rezultate;

| (e) | analizu troškova i koristi, uključujući gospodarsku i financijsku analizu te procjenu rizika; |
| --- | --- |

(e)

(e)

analizu troškova i koristi, uključujući gospodarsku i financijsku analizu te procjenu rizika;

analizu troškova i koristi, uključujući gospodarsku i financijsku analizu te procjenu rizika;

| (f) | analizu utjecaja na okoliš, uzimajući u obzir prilagodbu klimatskim promjenama i potrebu njihova ublažavanja te otpornost na katastrofe; |
| --- | --- |

(f)

(f)

analizu utjecaja na okoliš, uzimajući u obzir prilagodbu klimatskim promjenama i potrebu njihova ublažavanja te otpornost na katastrofe;

analizu utjecaja na okoliš, uzimajući u obzir prilagodbu klimatskim promjenama i potrebu njihova ublažavanja te otpornost na katastrofe;

| (g) | objašnjenje u pogledu toga kako je veliki projekt usklađen s odgovarajućim prioritetima predmetnog programa ili više njih te očekivani doprinos postizanju konkretnih ciljeva tih prioriteta i očekivani doprinos socioekonomskom razvoju; |
| --- | --- |

(g)

(g)

objašnjenje u pogledu toga kako je veliki projekt usklađen s odgovarajućim prioritetima predmetnog programa ili više njih te očekivani doprinos postizanju konkretnih ciljeva tih prioriteta i očekivani doprinos socioekonomskom razvoju;

objašnjenje u pogledu toga kako je veliki projekt usklađen s odgovarajućim prioritetima predmetnog programa ili više njih te očekivani doprinos postizanju konkretnih ciljeva tih prioriteta i očekivani doprinos socioekonomskom razvoju;

| (h) | plan financiranja u kojemu se navode ukupna planirana financijska sredstva i planirana potpora iz fondova, EIB-a i svih drugih izvora financiranja, zajedno s fizičkim i financijskim pokazateljima za praćenje napretka, uzimajući u obzir utvrđene rizike; |
| --- | --- |

(h)

(h)

plan financiranja u kojemu se navode ukupna planirana financijska sredstva i planirana potpora iz fondova, EIB-a i svih drugih izvora financiranja, zajedno s fizičkim i financijskim pokazateljima za praćenje napretka, uzimajući u obzir utvrđene rizike;

plan financiranja u kojemu se navode ukupna planirana financijska sredstva i planirana potpora iz fondova, EIB-a i svih drugih izvora financiranja, zajedno s fizičkim i financijskim pokazateljima za praćenje napretka, uzimajući u obzir utvrđene rizike;

| (i) | raspored provedbe velikog projekta i, ako se očekuje da će razdoblje provedbe biti duže od programskog razdoblja, faze za koje se traži potpora iz fondova tijekom programskog razdoblja. |
| --- | --- |

(i)

(i)

raspored provedbe velikog projekta i, ako se očekuje da će razdoblje provedbe biti duže od programskog razdoblja, faze za koje se traži potpora iz fondova tijekom programskog razdoblja.

raspored provedbe velikog projekta i, ako se očekuje da će razdoblje provedbe biti duže od programskog razdoblja, faze za koje se traži potpora iz fondova tijekom programskog razdoblja.

Amandman 176

Amandman 176

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21.c (novi)

Članak 21.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 21.c |
| | Odluka o velikom projektu |
| | 1.
     
  Komisija ocjenjuje veliki projekt na temelju informacija iz članka 21.b kako bi utvrdila je li zatraženi financijski doprinos za veliki projekt koji je odabralo upravljačko tijelo opravdan. Komisija provedbenim aktom donosi odluku o odobravanju financijskog doprinosa za odabrani veliki projekt najkasnije tri mjeseca nakon datuma dostavljanja informacija iz članka 21.b. |
| | 2.
     
  Odobrenje Komisije u skladu sa stavkom 1. uvjetovano je sklapanjem prvog ugovora o radovima ili, u slučaju operacija koje se provode u okviru struktura JPP-a, o potpisivanju sporazuma o JPP-u između tijela iz javnog sektora i tijela iz privatnog sektora u roku od tri godine od datuma odobrenja. |
| | 3.
     
  Ako Komisija ne odobri financijski doprinos za odabrani veliki projekt, ona u svojoj odluci navodi razloge odbijanja. |
| | 4.
     
  Veliki projekti za koje se podnosi zahtjev za odobrenje u skladu sa stavkom 1. navedeni su u popisu velikih projekata u programu. |
| | 5.
     
  Izdaci povezani s velikim projektom mogu biti uključeni u zahtjev za plaćanje nakon podnošenja za odobrenje iz stavka 1. Ako Komisija ne odobri veliki projekt koji je odabralo upravljačko tijelo, izjava o izdacima ispravlja se na odgovarajući način nakon što država članica povuče zahtjev ili nakon donošenja odluke Komisije. |
| | (Ova izmjena iziskuje posljedičnu prilagodbu Priloga V.) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 21.c

Članak 21.c

Odluka o velikom projektu

Odluka o velikom projektu

1.
     
  Komisija ocjenjuje veliki projekt na temelju informacija iz članka 21.b kako bi utvrdila je li zatraženi financijski doprinos za veliki projekt koji je odabralo upravljačko tijelo opravdan. Komisija provedbenim aktom donosi odluku o odobravanju financijskog doprinosa za odabrani veliki projekt najkasnije tri mjeseca nakon datuma dostavljanja informacija iz članka 21.b.

2.
     
  Odobrenje Komisije u skladu sa stavkom 1. uvjetovano je sklapanjem prvog ugovora o radovima ili, u slučaju operacija koje se provode u okviru struktura JPP-a, o potpisivanju sporazuma o JPP-u između tijela iz javnog sektora i tijela iz privatnog sektora u roku od tri godine od datuma odobrenja.

3.
     
  Ako Komisija ne odobri financijski doprinos za odabrani veliki projekt, ona u svojoj odluci navodi razloge odbijanja.

4.
     
  Veliki projekti za koje se podnosi zahtjev za odobrenje u skladu sa stavkom 1. navedeni su u popisu velikih projekata u programu.

5.
     
  Izdaci povezani s velikim projektom mogu biti uključeni u zahtjev za plaćanje nakon podnošenja za odobrenje iz stavka 1. Ako Komisija ne odobri veliki projekt koji je odabralo upravljačko tijelo, izjava o izdacima ispravlja se na odgovarajući način nakon što država članica povuče zahtjev ili nakon donošenja odluke Komisije.

(Ova izmjena iziskuje posljedičnu prilagodbu Priloga V.)

(Ova izmjena iziskuje posljedičnu prilagodbu Priloga V.)

Amandman 177

Amandman 177

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 1. – točka c

Članak 22. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | putem drugog teritorijalnog alata kojim se pruža potpora inicijativama države članice za ulaganja programirana
  za EFRR
  u okviru cilja politike iz članka 4. stavka 1. točke (e). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

putem drugog teritorijalnog alata kojim se pruža potpora inicijativama države članice za ulaganja programirana
  za EFRR
  u okviru cilja politike iz članka 4. stavka 1. točke (e).

za EFRR

| (c) | putem drugog teritorijalnog alata kojim se pruža potpora inicijativama države članice za ulaganja programirana u okviru cilja politike iz članka 4. stavka 1. točke (e). |
| --- | --- |

(c)

putem drugog teritorijalnog alata kojim se pruža potpora inicijativama države članice za ulaganja programirana u okviru cilja politike iz članka 4. stavka 1. točke (e).

Amandman 178

Amandman 178

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 1.a (novi)

Članak 22. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Država članica jamči dosljednost i koordinaciju kada se lokalne razvojne strategije financiraju iz više fondova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Država članica jamči dosljednost i koordinaciju kada se lokalne razvojne strategije financiraju iz više fondova.

Država članica jamči dosljednost i koordinaciju kada se lokalne razvojne strategije financiraju iz više fondova.

Amandman 179

Amandman 179

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. — stavak 1. — podstavak 1. — točka a

Članak 23. — stavak 1. — podstavak 1. — točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | zemljopisno područje koje ta strategija obuhvaća; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

zemljopisno područje koje ta strategija obuhvaća;

| (a) | zemljopisno područje koje ta strategija obuhvaća
  , uključujući gospodarske, socijalne i okolišne međupovezanosti
  ; |
| --- | --- |

(a)

zemljopisno područje koje ta strategija obuhvaća
  , uključujući gospodarske, socijalne i okolišne međupovezanosti
  ;

, uključujući gospodarske, socijalne i okolišne međupovezanosti

Amandman 180

Amandman 180

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1. – podstavak 1. – točka d

Članak 23. – stavak 1. – podstavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | opis sudjelovanja partnera u pripremi i provedbi strategije
  u skladu s člankom
   6. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

opis sudjelovanja partnera u pripremi i provedbi strategije
  u skladu s člankom
   6.

u skladu s člankom

| (d) | opis sudjelovanja partnera u pripremi i provedbi strategije
  na temelju članka
   6. |
| --- | --- |

(d)

opis sudjelovanja partnera u pripremi i provedbi strategije
  na temelju članka
   6.

na temelju članka

Amandman 181

Amandman 181

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 2.

Članak 23. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Za
  izradu
  teritorijalnih strategija odgovorna su relevantna
  gradska
  , lokalna
  ili
  druga
  teritorijalna
  tijela
  ili druga tijela
  . | 2.   Za
  pripremu i podržavanje
  teritorijalnih strategija odgovorna su relevantna
  regionalna
  , lokalna
  i
  druga
  javna
  tijela
  . Postojeće strateške dokumente o uključenim područjima moguće je ažurirati i upotrijebiti za teritorijalne strategije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Za
  izradu
  teritorijalnih strategija odgovorna su relevantna
  gradska
  , lokalna
  ili
  druga
  teritorijalna
  tijela
  ili druga tijela
  .

2.   Za
  pripremu i podržavanje
  teritorijalnih strategija odgovorna su relevantna
  regionalna
  , lokalna
  i
  druga
  javna
  tijela
  . Postojeće strateške dokumente o uključenim područjima moguće je ažurirati i upotrijebiti za teritorijalne strategije
  .

Amandman 182

Amandman 182

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 23. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako popis operacija kojima će se pružiti potpora nije uključen u teritorijalnu strategiju, relevantna
  gradska
  , lokalna ili druga teritorijalna tijela ili druga tijela odabiru operacije ili sudjeluju u 
  njhovu
  odabiru. | Ako popis operacija kojima će se pružiti potpora nije uključen u teritorijalnu strategiju, relevantna
  regionalna
  , lokalna ili druga teritorijalna tijela ili druga tijela odabiru operacije ili sudjeluju u 
  njihovu
  odabiru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako popis operacija kojima će se pružiti potpora nije uključen u teritorijalnu strategiju, relevantna
  gradska
  , lokalna ili druga teritorijalna tijela ili druga tijela odabiru operacije ili sudjeluju u 
  njhovu
  odabiru.

gradska

njhovu

Ako popis operacija kojima će se pružiti potpora nije uključen u teritorijalnu strategiju, relevantna
  regionalna
  , lokalna ili druga teritorijalna tijela ili druga tijela odabiru operacije ili sudjeluju u 
  njihovu
  odabiru.

regionalna

njihovu

Amandman 183

Amandman 183

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 3.a (novi)

Članak 23. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Tijekom pripreme teritorijalnih strategija tijela iz stavka 2. surađuju s relevantnim upravljačkim tijelima kako bi se odredio opseg operacija kojima se pruža potpora u okviru relevantnog programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Tijekom pripreme teritorijalnih strategija tijela iz stavka 2. surađuju s relevantnim upravljačkim tijelima kako bi se odredio opseg operacija kojima se pruža potpora u okviru relevantnog programa.

Amandman 184

Amandman 184

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 4.

Članak 23. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Ako
  gradska
  , lokalna ili druga
  teritorijalna
  tijela ili druga tijela izvršavaju zadaće obuhvaćene odgovornošću upravljačkog tijela osim odabira operacija, upravljačko tijelo utvrđuje to tijelo kao posredničko tijelo. | 4.   Ako
  regionalna
  , lokalna ili druga
  javna
  tijela ili druga tijela izvršavaju zadaće obuhvaćene odgovornošću upravljačkog tijela osim odabira operacija, upravljačko tijelo utvrđuje to tijelo kao posredničko tijelo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Ako
  gradska
  , lokalna ili druga
  teritorijalna
  tijela ili druga tijela izvršavaju zadaće obuhvaćene odgovornošću upravljačkog tijela osim odabira operacija, upravljačko tijelo utvrđuje to tijelo kao posredničko tijelo.

4.   Ako
  regionalna
  , lokalna ili druga
  javna
  tijela ili druga tijela izvršavaju zadaće obuhvaćene odgovornošću upravljačkog tijela osim odabira operacija, upravljačko tijelo utvrđuje to tijelo kao posredničko tijelo.

Amandman 185

Amandman 185

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 4. – podstavak 1.a (novi)

Članak 23. – stavak 4. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Odabranim operacijama potpora se može pružati u okviru više prioriteta istog programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Odabranim operacijama potpora se može pružati u okviru više prioriteta istog programa.

Odabranim operacijama potpora se može pružati u okviru više prioriteta istog programa.

Amandman 186

Amandman 186

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 1.

Članak 24. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako strategija koja se provodi u skladu s člankom 23. obuhvaća ulaganja koja primaju potporu iz jednog
  fonda
  ili više
  njih
  , iz nekoliko programa ili iz nekoliko prioriteta istog programa, djelovanja se mogu provoditi kao integrirano teritorijalno ulaganje (ITU). | 1.   Ako strategija koja se provodi u skladu s člankom 23. obuhvaća ulaganja koja primaju potporu iz jednog ili više
  fondova
  , iz nekoliko programa ili iz nekoliko prioriteta istog programa, djelovanja se mogu provoditi kao integrirano teritorijalno ulaganje (ITU).
  Prema potrebi, svako integrirano teritorijalno ulaganje može biti dopunjeno financijskom potporom iz EPFRR-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ako strategija koja se provodi u skladu s člankom 23. obuhvaća ulaganja koja primaju potporu iz jednog
  fonda
  ili više
  njih
  , iz nekoliko programa ili iz nekoliko prioriteta istog programa, djelovanja se mogu provoditi kao integrirano teritorijalno ulaganje (ITU).

1.   Ako strategija koja se provodi u skladu s člankom 23. obuhvaća ulaganja koja primaju potporu iz jednog ili više
  fondova
  , iz nekoliko programa ili iz nekoliko prioriteta istog programa, djelovanja se mogu provoditi kao integrirano teritorijalno ulaganje (ITU).
  Prema potrebi, svako integrirano teritorijalno ulaganje može biti dopunjeno financijskom potporom iz EPFRR-a.

Amandman 187

Amandman 187

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 2.a (novi)

Članak 24. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ako popis operacija kojima će se pružiti potpora nije uključen u teritorijalnu strategiju, relevantna regionalna, lokalna i druga javna tijela ili druga tijela odabiru operacije ili sudjeluju u njihovu odabiru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Ako popis operacija kojima će se pružiti potpora nije uključen u teritorijalnu strategiju, relevantna regionalna, lokalna i druga javna tijela ili druga tijela odabiru operacije ili sudjeluju u njihovu odabiru.

Amandman 188

Amandman 188

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 1.

Članak 25. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Fondovi EFRR, ESF+ i 
  EFPR
  mogu poduprijeti lokalni razvoj pod vodstvom zajednice. | 1.   Fondovi EFRR, ESF+
  , EFPR
  i 
  EPFRR
  mogu poduprijeti lokalni razvoj pod vodstvom zajednice.
  U kontekstu EPFRR-a takav se razvoj određuje kao lokalni razvoj „LEADER”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Fondovi EFRR, ESF+ i 
  EFPR
  mogu poduprijeti lokalni razvoj pod vodstvom zajednice.

1.   Fondovi EFRR, ESF+
  , EFPR
  i 
  EPFRR
  mogu poduprijeti lokalni razvoj pod vodstvom zajednice.
  U kontekstu EPFRR-a takav se razvoj određuje kao lokalni razvoj „LEADER”.

Amandman 189

Amandman 189

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 2. – točka b

Članak 25. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | da njime upravljaju lokalne akcijske skupine koje sačinjavaju predstavnici javnih i privatnih lokalnih socioekonomskih interesa, pri čemu nijedna skupina nema kontrolu nad donošenjem odluka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

da njime upravljaju lokalne akcijske skupine koje sačinjavaju predstavnici javnih i privatnih lokalnih socioekonomskih interesa, pri čemu nijedna skupina nema kontrolu nad donošenjem odluka;

| (b) | da njime upravljaju lokalne akcijske skupine koje sačinjavaju predstavnici javnih i privatnih lokalnih socioekonomskih interesa, pri čemu nijedna skupina
  , uključujući javni sektor,
  nema kontrolu nad donošenjem odluka; |
| --- | --- |

(b)

da njime upravljaju lokalne akcijske skupine koje sačinjavaju predstavnici javnih i privatnih lokalnih socioekonomskih interesa, pri čemu nijedna skupina
  , uključujući javni sektor,
  nema kontrolu nad donošenjem odluka;

, uključujući javni sektor,

Amandman 190

Amandman 190

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 2. – točka d

Članak 25. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | da se njime pruža potpora umrežavanju, inovativnim značajkama u lokalnom kontekstu te, prema potrebi, suradnji s drugim teritorijalnim sudionicima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

da se njime pruža potpora umrežavanju, inovativnim značajkama u lokalnom kontekstu te, prema potrebi, suradnji s drugim teritorijalnim sudionicima.

| (d) | da se njime pruža potpora umrežavanju,
  pristupima odozdo prema gore, pristupačnosti,
  inovativnim značajkama u lokalnom kontekstu te, prema potrebi, suradnji s drugim teritorijalnim sudionicima. |
| --- | --- |

(d)

da se njime pruža potpora umrežavanju,
  pristupima odozdo prema gore, pristupačnosti,
  inovativnim značajkama u lokalnom kontekstu te, prema potrebi, suradnji s drugim teritorijalnim sudionicima.

pristupima odozdo prema gore, pristupačnosti,

Amandman 191

Amandman 191

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 4.

Članak 25. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Ako provedba takve strategije obuhvaća potporu iz više fondova, relevantna upravljačka tijela mogu odabrati jedan od predmetnih fondova kao glavni fond. | 4.   Ako provedba takve strategije obuhvaća potporu iz više fondova, relevantna upravljačka tijela mogu odabrati jedan od predmetnih fondova kao glavni fond.
  Mogu se utvrditi i vrste mjera i operacija koje će se financirati iz svakog obuhvaćenog fonda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Ako provedba takve strategije obuhvaća potporu iz više fondova, relevantna upravljačka tijela mogu odabrati jedan od predmetnih fondova kao glavni fond.

4.   Ako provedba takve strategije obuhvaća potporu iz više fondova, relevantna upravljačka tijela mogu odabrati jedan od predmetnih fondova kao glavni fond.
  Mogu se utvrditi i vrste mjera i operacija koje će se financirati iz svakog obuhvaćenog fonda.

Amandman 192

Amandman 192

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 1. – točka d

Članak 26. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | ciljevi te strategije, uključujući mjerljive ciljne vrijednosti u pogledu rezultata, i povezana planirana djelovanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

ciljevi te strategije, uključujući mjerljive ciljne vrijednosti u pogledu rezultata, i povezana planirana djelovanja;

| (d) | ciljevi te strategije, uključujući mjerljive ciljne vrijednosti u pogledu rezultata, i povezana planirana djelovanja
  u skladu s lokalnim potrebama koje je utvrdila lokalna zajednica
  ; |
| --- | --- |

(d)

ciljevi te strategije, uključujući mjerljive ciljne vrijednosti u pogledu rezultata, i povezana planirana djelovanja
  u skladu s lokalnim potrebama koje je utvrdila lokalna zajednica
  ;

u skladu s lokalnim potrebama koje je utvrdila lokalna zajednica

Amandman 193

Amandman 193

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 1. – točka f

Članak 26. – stavak 1. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | financijski plan, uključujući planiranu raspodjelu sredstava iz svakog predmetnog fonda i programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

financijski plan, uključujući planiranu raspodjelu sredstava iz svakog predmetnog fonda i programa.

| (f) | financijski plan, uključujući planiranu raspodjelu sredstava iz svakog predmetnog fonda
  , među ostalim
  i 
  EPFRR-a, i svakog predmetnog
  programa. |
| --- | --- |

(f)

financijski plan, uključujući planiranu raspodjelu sredstava iz svakog predmetnog fonda
  , među ostalim
  i 
  EPFRR-a, i svakog predmetnog
  programa.

, među ostalim

EPFRR-a, i svakog predmetnog

Amandman 194

Amandman 194

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 4.

Članak 26. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   U odluci o odobrenju strategije utvrđuju se sredstva iz svakog od predmetnih fondova i programa te odgovornosti za zadaće upravljanja i kontrole u okviru jednog programa ili više njih. | 4.   U odluci o odobrenju strategije utvrđuju se sredstva iz svakog od predmetnih fondova i programa te odgovornosti za zadaće upravljanja i kontrole u okviru jednog programa ili više njih.
  Odgovarajući nacionalni javni doprinosi jamče se unaprijed za cijelo razdoblje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   U odluci o odobrenju strategije utvrđuju se sredstva iz svakog od predmetnih fondova i programa te odgovornosti za zadaće upravljanja i kontrole u okviru jednog programa ili više njih.

4.   U odluci o odobrenju strategije utvrđuju se sredstva iz svakog od predmetnih fondova i programa te odgovornosti za zadaće upravljanja i kontrole u okviru jednog programa ili više njih.
  Odgovarajući nacionalni javni doprinosi jamče se unaprijed za cijelo razdoblje.

Amandman 195

Amandman 195

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2.

Članak 27. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Upravljačka tijela osiguravaju da lokalne akcijske skupine odaberu jednog partnera iz skupine kao glavnog partnera u administrativnim i financijskim pitanjima ili da se udruže u zajedničku strukturu s pravnim statusom. | 2.   Upravljačka tijela osiguravaju da
  su
  lokalne akcijske skupine
  uključive i da
  odaberu jednog partnera iz skupine kao glavnog partnera u administrativnim i financijskim pitanjima ili da se udruže u zajedničku strukturu s pravnim statusom
  radi izvršavanja zadaća povezanih sa strategijom lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Upravljačka tijela osiguravaju da lokalne akcijske skupine odaberu jednog partnera iz skupine kao glavnog partnera u administrativnim i financijskim pitanjima ili da se udruže u zajedničku strukturu s pravnim statusom.

2.   Upravljačka tijela osiguravaju da
  su
  lokalne akcijske skupine
  uključive i da
  odaberu jednog partnera iz skupine kao glavnog partnera u administrativnim i financijskim pitanjima ili da se udruže u zajedničku strukturu s pravnim statusom
  radi izvršavanja zadaća povezanih sa strategijom lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice
  .

Amandman 196

Amandman 196

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 3. – točka a

Članak 27. – stavak 3. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | jačanje kapaciteta lokalnih sudionika za razvoj i provedbu operacija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

jačanje kapaciteta lokalnih sudionika za razvoj i provedbu operacija;

| (a) | jačanje
  administrativnog
  kapaciteta lokalnih sudionika za razvoj i provedbu operacija; |
| --- | --- |

(a)

jačanje
  administrativnog
  kapaciteta lokalnih sudionika za razvoj i provedbu operacija;

administrativnog

Amandman 197

Amandman 197

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 5.

Članak 27. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Lokalna akcijska skupina može biti korisnik i može provoditi operacije u skladu sa strategijom. | 5.   Lokalna akcijska skupina može biti korisnik i može provoditi operacije u skladu sa strategijom
  , potičući razdvajanje funkcija unutar lokalne akcijske skupine
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Lokalna akcijska skupina može biti korisnik i može provoditi operacije u skladu sa strategijom.

5.   Lokalna akcijska skupina može biti korisnik i može provoditi operacije u skladu sa strategijom
  , potičući razdvajanje funkcija unutar lokalne akcijske skupine
  .

Amandman 198

Amandman 198

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 28. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Država
  članica osigurava da potpora iz fondova za lokalni razvoj pod vodstvom zajednice uključuje: | 1.   
  Radi osiguranja komplementarnosti i sinergija, država
  članica osigurava da potpora iz fondova za lokalni razvoj pod vodstvom zajednice uključuje: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Država
  članica osigurava da potpora iz fondova za lokalni razvoj pod vodstvom zajednice uključuje:

1.   
  Radi osiguranja komplementarnosti i sinergija, država
  članica osigurava da potpora iz fondova za lokalni razvoj pod vodstvom zajednice uključuje:

Amandman 199

Amandman 199

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 1. – točka a

Članak 28. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | izgradnja kapaciteta i pripremne radnje kojima se pruža potpora izradi i budućoj provedbi strategija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

izgradnja kapaciteta i pripremne radnje kojima se pruža potpora izradi i budućoj provedbi strategija;

| (a) | izgradnja
  administrativnog
  kapaciteta i pripremne radnje kojima se pruža potpora izradi i budućoj provedbi strategija; |
| --- | --- |

(a)

izgradnja
  administrativnog
  kapaciteta i pripremne radnje kojima se pruža potpora izradi i budućoj provedbi strategija;

administrativnog

Amandman 200

Amandman 200

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 1. – točka ba (nova)

Članak 28. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | vođenje strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice kako bi se omogućila razmjena mišljenja među dionicima, dionike informiralo i pružila potpora potencijalnim korisnicima u pripremi prijava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

vođenje strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice kako bi se omogućila razmjena mišljenja među dionicima, dionike informiralo i pružila potpora potencijalnim korisnicima u pripremi prijava;

vođenje strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice kako bi se omogućila razmjena mišljenja među dionicima, dionike informiralo i pružila potpora potencijalnim korisnicima u pripremi prijava;

Amandman 201

Amandman 201

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 1.a (novi)

Članak 29. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Mjere iz prvog podstavka posebno mogu uključivati: |
| | (a) | pomoć u pripremi i vrednovanju projekata; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Mjere iz prvog podstavka posebno mogu uključivati:

(a)

(a)

pomoć u pripremi i vrednovanju projekata;

pomoć u pripremi i vrednovanju projekata;

| (b) | potporu u jačanju institucija i izgradnji administrativnih kapaciteta s ciljem učinkovitog upravljanja fondovima; |
| --- | --- |

(b)

(b)

potporu u jačanju institucija i izgradnji administrativnih kapaciteta s ciljem učinkovitog upravljanja fondovima;

potporu u jačanju institucija i izgradnji administrativnih kapaciteta s ciljem učinkovitog upravljanja fondovima;

| (c) | studije povezane s izvješćima Komisije o fondovima i s izvješćem o koheziji; |
| --- | --- |

(c)

(c)

studije povezane s izvješćima Komisije o fondovima i s izvješćem o koheziji;

studije povezane s izvješćima Komisije o fondovima i s izvješćem o koheziji;

| (d) | mjere potrebne za analizu, upravljanje, praćenje, razmjenu informacija i provedbu fondova, kao i mjere koje se odnose na provedbu sustava kontrole te tehničke i administrativne pomoći; |
| --- | --- |

(d)

(d)

mjere potrebne za analizu, upravljanje, praćenje, razmjenu informacija i provedbu fondova, kao i mjere koje se odnose na provedbu sustava kontrole te tehničke i administrativne pomoći;

mjere potrebne za analizu, upravljanje, praćenje, razmjenu informacija i provedbu fondova, kao i mjere koje se odnose na provedbu sustava kontrole te tehničke i administrativne pomoći;

| (e) | evaluacije, stručna izvješća, statistiku i studije, uključujući one opće prirode koje se odnose na sadašnje i buduće djelovanje fondova; |
| --- | --- |

(e)

(e)

evaluacije, stručna izvješća, statistiku i studije, uključujući one opće prirode koje se odnose na sadašnje i buduće djelovanje fondova;

evaluacije, stručna izvješća, statistiku i studije, uključujući one opće prirode koje se odnose na sadašnje i buduće djelovanje fondova;

| (f) | djelovanja s ciljem širenja informacija, podrške umrežavanju gdje je to potrebno, obavljanja aktivnosti komunikacije s osobitim naglaskom na rezultate i dodanu vrijednost potpore iz Fondova, podizanja svijesti i promicanja suradnje i razmjene iskustava, među ostalim s trećim zemljama; |
| --- | --- |

(f)

(f)

djelovanja s ciljem širenja informacija, podrške umrežavanju gdje je to potrebno, obavljanja aktivnosti komunikacije s osobitim naglaskom na rezultate i dodanu vrijednost potpore iz Fondova, podizanja svijesti i promicanja suradnje i razmjene iskustava, među ostalim s trećim zemljama;

djelovanja s ciljem širenja informacija, podrške umrežavanju gdje je to potrebno, obavljanja aktivnosti komunikacije s osobitim naglaskom na rezultate i dodanu vrijednost potpore iz Fondova, podizanja svijesti i promicanja suradnje i razmjene iskustava, među ostalim s trećim zemljama;

| (g) | ugradnju, rad i međupovezivanje računalnih sustava za upravljanje, praćenje, reviziju, kontrolu i evaluaciju; |
| --- | --- |

(g)

(g)

ugradnju, rad i međupovezivanje računalnih sustava za upravljanje, praćenje, reviziju, kontrolu i evaluaciju;

ugradnju, rad i međupovezivanje računalnih sustava za upravljanje, praćenje, reviziju, kontrolu i evaluaciju;

| (h) | djelovanja u cilju poboljšanja metoda za evaluaciju i razmjenu informacija o praksi evaluacije; |
| --- | --- |

(h)

(h)

djelovanja u cilju poboljšanja metoda za evaluaciju i razmjenu informacija o praksi evaluacije;

djelovanja u cilju poboljšanja metoda za evaluaciju i razmjenu informacija o praksi evaluacije;

| (i) | mjere povezane s revizijom; |
| --- | --- |

(i)

(i)

mjere povezane s revizijom;

mjere povezane s revizijom;

| (j) | jačanje nacionalne i regionalne sposobnosti u pogledu planiranja ulaganja, financiranja potreba, pripreme, izrade i provedbe financijskih instrumenata, zajedničkih akcijskih planova i velikih projekata; |
| --- | --- |

(j)

(j)

jačanje nacionalne i regionalne sposobnosti u pogledu planiranja ulaganja, financiranja potreba, pripreme, izrade i provedbe financijskih instrumenata, zajedničkih akcijskih planova i velikih projekata;

jačanje nacionalne i regionalne sposobnosti u pogledu planiranja ulaganja, financiranja potreba, pripreme, izrade i provedbe financijskih instrumenata, zajedničkih akcijskih planova i velikih projekata;

| (k) | širenje dobre prakse kako bi se pomoglo državama članicama u osnaživanju kapaciteta relevantnih partnera iz članka 6. stavka 1. i njihovih krovnih organizacija. |
| --- | --- |

(k)

(k)

širenje dobre prakse kako bi se pomoglo državama članicama u osnaživanju kapaciteta relevantnih partnera iz članka 6. stavka 1. i njihovih krovnih organizacija.

širenje dobre prakse kako bi se pomoglo državama članicama u osnaživanju kapaciteta relevantnih partnera iz članka 6. stavka 1. i njihovih krovnih organizacija.

Amandman 202

Amandman 202

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 1.b (novi)

Članak 29. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Komisija će najmanje 15 % sredstava za tehničku pomoć na inicijativu Komisije namijeniti ostvarenju veće učinkovitosti u komunikaciji sa širom javnosti i jače sinergije među aktivnostima komunikacije poduzetima na inicijativu Komisije, širenjem baze znanja o rezultatima, osobito djelotvornim prikupljanjem i širenjem podataka, evaluacijama i izvješćivanjem, te posebno isticanjem doprinosa fondova poboljšanju ljudskih života te povećanjem vidljivosti potpore iz fondova, kao i podizanjem svijesti o rezultatima i dodanoj vrijednosti takve potpore. Mjere za informiranje, komunikaciju i vidljivost u vezi s rezultatima i dodanom vrijednosti potpore iz fondova, posebno usmjerene na operacije, ako je to primjereno, nastavit će se nakon završetka programâ. Takvim će se mjerama doprinijeti i institucijskom priopćivanju političkih prioriteta Unije ako se odnose na opće ciljeve ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.b
     
  Komisija će najmanje 15 % sredstava za tehničku pomoć na inicijativu Komisije namijeniti ostvarenju veće učinkovitosti u komunikaciji sa širom javnosti i jače sinergije među aktivnostima komunikacije poduzetima na inicijativu Komisije, širenjem baze znanja o rezultatima, osobito djelotvornim prikupljanjem i širenjem podataka, evaluacijama i izvješćivanjem, te posebno isticanjem doprinosa fondova poboljšanju ljudskih života te povećanjem vidljivosti potpore iz fondova, kao i podizanjem svijesti o rezultatima i dodanoj vrijednosti takve potpore. Mjere za informiranje, komunikaciju i vidljivost u vezi s rezultatima i dodanom vrijednosti potpore iz fondova, posebno usmjerene na operacije, ako je to primjereno, nastavit će se nakon završetka programâ. Takvim će se mjerama doprinijeti i institucijskom priopćivanju političkih prioriteta Unije ako se odnose na opće ciljeve ove Uredbe.

Amandman 203

Amandman 203

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 2.

Članak 29. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Takve mjere mogu obuhvaćati
  buduća
  i 
  prethodna
  programska razdoblja. | 2.   Takve mjere mogu obuhvaćati
  prethodna
  i 
  buduća
  programska razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Takve mjere mogu obuhvaćati
  buduća
  i 
  prethodna
  programska razdoblja.

2.   Takve mjere mogu obuhvaćati
  prethodna
  i 
  buduća
  programska razdoblja.

Amandman 204

Amandman 204

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 2.a (novi)

Članak 29. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Kako bi se izbjegle situacije u kojima su plaćanja suspendirana, Komisija osigurava da države članice i regije koje se suočavaju s poteškoćama u pogledu sukladnosti zbog nedostatka administrativnih kapaciteta dobiju odgovarajuću tehničku pomoć za poboljšanje tih administrativnih kapaciteta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Kako bi se izbjegle situacije u kojima su plaćanja suspendirana, Komisija osigurava da države članice i regije koje se suočavaju s poteškoćama u pogledu sukladnosti zbog nedostatka administrativnih kapaciteta dobiju odgovarajuću tehničku pomoć za poboljšanje tih administrativnih kapaciteta.

Amandman 205

Amandman 205

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 1.

Članak 30. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Fondovi na inicijativu države članice mogu poduprijeti mjere koje se mogu odnositi na prethodna i sljedeća programska razdoblja i koje su potrebne za djelotvorno upravljanje tim fondovima i njihovu upotrebu. | 1.   Fondovi na inicijativu države članice mogu poduprijeti mjere koje se mogu odnositi na prethodna i sljedeća programska razdoblja i koje su potrebne za djelotvorno upravljanje tim fondovima i njihovu upotrebu
  , za izgradnju kapaciteta partnera navedenih u članku 6., kao i za osiguravanje funkcija kao što su priprema, osposobljavanje, upravljanje, praćenje, evaluacija, vidljivost i komunikacija
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Fondovi na inicijativu države članice mogu poduprijeti mjere koje se mogu odnositi na prethodna i sljedeća programska razdoblja i koje su potrebne za djelotvorno upravljanje tim fondovima i njihovu upotrebu.

1.   Fondovi na inicijativu države članice mogu poduprijeti mjere koje se mogu odnositi na prethodna i sljedeća programska razdoblja i koje su potrebne za djelotvorno upravljanje tim fondovima i njihovu upotrebu
  , za izgradnju kapaciteta partnera navedenih u članku 6., kao i za osiguravanje funkcija kao što su priprema, osposobljavanje, upravljanje, praćenje, evaluacija, vidljivost i komunikacija
  .

Amandman 206

Amandman 206

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 3.

Članak 30. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   U okviru svakog programa tehnička pomoć ima oblik prioriteta koji se odnosi
  samo
  na jedan fond. | 3.   U okviru svakog programa tehnička pomoć ima oblik prioriteta koji se odnosi
  ili
  na
  samo
  jedan fond
  ili na više fondova
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   U okviru svakog programa tehnička pomoć ima oblik prioriteta koji se odnosi
  samo
  na jedan fond.

3.   U okviru svakog programa tehnička pomoć ima oblik prioriteta koji se odnosi
  ili
  na
  samo
  jedan fond
  ili na više fondova
  .

Amandman 207

Amandman 207

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 31. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Postotak
  za fondove kojim se nadoknađuje tehnička pomoć
  iznosi kako slijedi
  : | 2.   
  Na temelju dogovora između Komisije i država članica i uzimajući u obzir financijski plan programa, postotak
  za fondove kojim se nadoknađuje tehnička pomoć
  može iznositi do
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Postotak
  za fondove kojim se nadoknađuje tehnička pomoć
  iznosi kako slijedi
  :

2.   
  Na temelju dogovora između Komisije i država članica i uzimajući u obzir financijski plan programa, postotak
  za fondove kojim se nadoknađuje tehnička pomoć
  može iznositi do
  :

Amandman 208

Amandman 208

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 2. – točka a

Članak 31. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | za potporu EFRR-a u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” i za potporu Kohezijskog fonda:
  2,5
   %; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

za potporu EFRR-a u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” i za potporu Kohezijskog fonda:
  2,5
   %;

2,5

| (a) | za potporu EFRR-a u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” i za potporu Kohezijskog fonda:
  3
   %; |
| --- | --- |

(a)

za potporu EFRR-a u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” i za potporu Kohezijskog fonda:
  3
   %;

3

Amandman 209

Amandman 209

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 2. – točka b

Članak 31. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | za potporu fonda ESF+:
  4
   % i za programe u skladu s člankom 4. stavkom 1.
  točkom (c)
  podtočkom
  vii
  . Uredbe o ESF-u plus:
  5
  %; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

za potporu fonda ESF+:
  4
   % i za programe u skladu s člankom 4. stavkom 1.
  točkom (c)
  podtočkom
  vii
  . Uredbe o ESF-u plus:
  5
  %;

4

točkom (c)

vii

5

| (b) | za potporu fonda ESF+:
  5
   % i za programe u skladu s člankom 4. stavkom 1. podtočkom
  xi
  . Uredbe o ESF-u plus:
  6
  %; |
| --- | --- |

(b)

za potporu fonda ESF+:
  5
   % i za programe u skladu s člankom 4. stavkom 1. podtočkom
  xi
  . Uredbe o ESF-u plus:
  6
  %;

5

xi

6

Amandman 210

Amandman 210

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 2. – točka d

Članak 31. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | za potporu fondova FAMI, FUS i BMVI:
  6
  %. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

za potporu fondova FAMI, FUS i BMVI:
  6
  %.

6

| (d) | za potporu fondova FAMI, FUS i BMVI:
  7
  %. |
| --- | --- |

(d)

za potporu fondova FAMI, FUS i BMVI:
  7
  %.

7

Amandman 211

Amandman 211

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

Članak 31. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Za najudaljenije regije, postotak iz točaka (a), (b) i (c) bit će do 1 % viši. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za najudaljenije regije, postotak iz točaka (a), (b) i (c) bit će do 1 % viši.

Za najudaljenije regije, postotak iz točaka (a), (b) i (c) bit će do 1 % viši.

Amandman 212

Amandman 212

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 32. – stavak 1.

Članak 32. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Uz članak 31. država članica može predložiti provođenje dodatnih mjera tehničke pomoći za jačanje kapaciteta
  tijela države članice
  , korisnika i relevantnih partnera koje su potrebne za djelotvorno upravljanje fondovima i njihovu upotrebu. | Uz članak 31. država članica može predložiti provođenje dodatnih mjera tehničke pomoći za jačanje
  institucionalnog
  kapaciteta
  i učinkovitosti javne uprave i javnih službi
  , korisnika i relevantnih partnera koje su potrebne za djelotvorno upravljanje fondovima i njihovu upotrebu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Uz članak 31. država članica može predložiti provođenje dodatnih mjera tehničke pomoći za jačanje kapaciteta
  tijela države članice
  , korisnika i relevantnih partnera koje su potrebne za djelotvorno upravljanje fondovima i njihovu upotrebu.

tijela države članice

Uz članak 31. država članica može predložiti provođenje dodatnih mjera tehničke pomoći za jačanje
  institucionalnog
  kapaciteta
  i učinkovitosti javne uprave i javnih službi
  , korisnika i relevantnih partnera koje su potrebne za djelotvorno upravljanje fondovima i njihovu upotrebu.

institucionalnog

i učinkovitosti javne uprave i javnih službi

Amandman 213

Amandman 213

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 32. – stavak 2.

Članak 32. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Potpora za takve mjere provodi se financiranjem koje nije povezano s troškovima u skladu s člankom 89. | Potpora za takve mjere provodi se financiranjem koje nije povezano s troškovima u skladu s člankom 89.
  Tehnička pomoć u obliku fakultativnog posebnog programa može se provesti financiranjem koje nije povezano s troškovima za tehničku pomoć ili nadoknadom izravnih troškova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Potpora za takve mjere provodi se financiranjem koje nije povezano s troškovima u skladu s člankom 89.

Potpora za takve mjere provodi se financiranjem koje nije povezano s troškovima u skladu s člankom 89.
  Tehnička pomoć u obliku fakultativnog posebnog programa može se provesti financiranjem koje nije povezano s troškovima za tehničku pomoć ili nadoknadom izravnih troškova.

Tehnička pomoć u obliku fakultativnog posebnog programa može se provesti financiranjem koje nije povezano s troškovima za tehničku pomoć ili nadoknadom izravnih troškova.

Amandman 214

Amandman 214

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 33. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 33. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U roku od tri mjeseca od datuma dostave obavijesti o odluci o odobravanju programa državi članici, država članica osniva odbor za praćenje provedbe tog programa („odbor za praćenje”). | U roku od tri mjeseca od datuma dostave obavijesti o odluci o odobravanju programa državi članici
  i nakon savjetovanja s upravljačkim tijelom
  , država članica osniva odbor za praćenje provedbe tog programa („odbor za praćenje”). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U roku od tri mjeseca od datuma dostave obavijesti o odluci o odobravanju programa državi članici, država članica osniva odbor za praćenje provedbe tog programa („odbor za praćenje”).

U roku od tri mjeseca od datuma dostave obavijesti o odluci o odobravanju programa državi članici
  i nakon savjetovanja s upravljačkim tijelom
  , država članica osniva odbor za praćenje provedbe tog programa („odbor za praćenje”).

i nakon savjetovanja s upravljačkim tijelom

Amandman 215

Amandman 215

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 33. – stavak 2.

Članak 33. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Svaki odbor za praćenje donosi poslovnik o radu. | 2.   Svaki odbor za praćenje donosi
  svoj
  poslovnik o radu
  uzimajući u obzir potrebu za punom transparentnošću
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Svaki odbor za praćenje donosi poslovnik o radu.

2.   Svaki odbor za praćenje donosi
  svoj
  poslovnik o radu
  uzimajući u obzir potrebu za punom transparentnošću
  .

Amandman 216

Amandman 216

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 33. – stavak 5.

Članak 33. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Stavci od 1. do 4. ne primjenjuju se na programe u skladu s člankom [4.
  točkom (c)
  podtočkom 
  v
  .] Uredbe o ESF-u plus i tehničku pomoć. | 5.   Stavci od 1. do 4. ne primjenjuju se na programe u skladu s člankom [4.
  stavkom 1.
  podtočkom 
  xi
  .] Uredbe o ESF-u plus i tehničku pomoć. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Stavci od 1. do 4. ne primjenjuju se na programe u skladu s člankom [4.
  točkom (c)
  podtočkom 
  v
  .] Uredbe o ESF-u plus i tehničku pomoć.

5.   Stavci od 1. do 4. ne primjenjuju se na programe u skladu s člankom [4.
  stavkom 1.
  podtočkom 
  xi
  .] Uredbe o ESF-u plus i tehničku pomoć.

Amandman 217

Amandman 217

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 34. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Država članica utvrđuje sastav odbora za praćenje i osigurava uravnoteženo zastupanje relevantnih nadležnih i posredničkih tijela države članice i predstavnika partnera iz članka 6. | Država članica utvrđuje sastav odbora za praćenje i osigurava uravnoteženo zastupanje relevantnih nadležnih i posredničkih tijela države članice i predstavnika partnera iz članka 6.
  s pomoću transparentnog postupka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Država članica utvrđuje sastav odbora za praćenje i osigurava uravnoteženo zastupanje relevantnih nadležnih i posredničkih tijela države članice i predstavnika partnera iz članka 6.

Država članica utvrđuje sastav odbora za praćenje i osigurava uravnoteženo zastupanje relevantnih nadležnih i posredničkih tijela države članice i predstavnika partnera iz članka 6.
  s pomoću transparentnog postupka.

s pomoću transparentnog postupka.

Amandman 218

Amandman 218

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 2.

Članak 34. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Predstavnici Komisije sudjeluju u radu odbora za praćenje u savjetodavnoj ulozi. | 2.   Predstavnici Komisije sudjeluju u radu odbora za praćenje u savjetodavnoj ulozi
  i ulozi praćenja. Predstavnici Europske investicijske banke mogu se po potrebi pozvati da sudjeluju u radu odbora za praćenje u savjetodavnom svojstvu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Predstavnici Komisije sudjeluju u radu odbora za praćenje u savjetodavnoj ulozi.

2.   Predstavnici Komisije sudjeluju u radu odbora za praćenje u savjetodavnoj ulozi
  i ulozi praćenja. Predstavnici Europske investicijske banke mogu se po potrebi pozvati da sudjeluju u radu odbora za praćenje u savjetodavnom svojstvu.

Amandman 219

Amandman 219

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 2.a (novi)

Članak 34. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  U slučaju FAMI-ja, FUS-a i BMVI-ja relevantne decentralizirane agencije sudjeluju u radu odbora za praćenje u savjetodavnoj ulozi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  U slučaju FAMI-ja, FUS-a i BMVI-ja relevantne decentralizirane agencije sudjeluju u radu odbora za praćenje u savjetodavnoj ulozi.

Amandman 220

Amandman 220

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 1. – točka aa (nova)

Članak 35. – stavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | prijedloge u pogledu mogućih mjera pojednostavnjenja za korisnike; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

prijedloge u pogledu mogućih mjera pojednostavnjenja za korisnike;

prijedloge u pogledu mogućih mjera pojednostavnjenja za korisnike;

Amandman 221

Amandman 221

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 1. – točka b

Članak 35. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | sva pitanja koja utječu na uspješnost programa i mjere poduzete za rješavanje tih pitanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

sva pitanja koja utječu na uspješnost programa i mjere poduzete za rješavanje tih pitanja;

| (b) | sva pitanja koja utječu na uspješnost programa i mjere poduzete za rješavanje tih pitanja
  , uključujući i sve nepravilnosti gdje je to primjereno
  ; |
| --- | --- |

(b)

sva pitanja koja utječu na uspješnost programa i mjere poduzete za rješavanje tih pitanja
  , uključujući i sve nepravilnosti gdje je to primjereno
  ;

, uključujući i sve nepravilnosti gdje je to primjereno

Amandman 222

Amandman 222

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 1. – točka i

Članak 35. – stavak 1. – točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | prema potrebi, napredak u izgradnji administrativnih kapaciteta za javne institucije i korisnike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

prema potrebi, napredak u izgradnji administrativnih kapaciteta za javne institucije i korisnike.

| (i) | prema potrebi, napredak u izgradnji administrativnih kapaciteta za javne institucije
  , partnere
  i korisnike. |
| --- | --- |

(i)

prema potrebi, napredak u izgradnji administrativnih kapaciteta za javne institucije
  , partnere
  i korisnike.

, partnere

Amandman 224

Amandman 224

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 2. – točka b

Članak 35. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | godišnja izvješća o uspješnosti za programe kojima pružaju potporu EFPR, FAMI, FUS i BMVI te završno izvješće o uspješnosti za programe kojima pružaju potporu EFRR, ESF+ i Kohezijski fond; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

godišnja izvješća o uspješnosti za programe kojima pružaju potporu EFPR, FAMI, FUS i BMVI te završno izvješće o uspješnosti za programe kojima pružaju potporu EFRR, ESF+ i Kohezijski fond;

| (b) | godišnja izvješća o uspješnosti za programe kojima pružaju potporu EFPR, FAMI, FUS i BMVI te završno izvješće o uspješnosti za programe kojima pružaju potporu EFRR, ESF+ i Kohezijski fond; |
| --- | --- |

(b)

godišnja izvješća o uspješnosti za programe kojima pružaju potporu EFPR, FAMI, FUS i BMVI te završno izvješće o uspješnosti za programe kojima pružaju potporu EFRR, ESF+ i Kohezijski fond;

Amandman 225

Amandman 225

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 2. – točka da (nova)

Članak 35. – stavak 2. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | izmjene popisa planiranih operacija od strateške važnosti iz članka 17. stavka 3. točke (d); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

izmjene popisa planiranih operacija od strateške važnosti iz članka 17. stavka 3. točke (d);

izmjene popisa planiranih operacija od strateške važnosti iz članka 17. stavka 3. točke (d);

Amandman 226

Amandman 226

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 2.a (novi)

Članak 35. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Odbor za praćenje može upravljačkom tijelu predložiti dodatne intervencijske funkcije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Odbor za praćenje može upravljačkom tijelu predložiti dodatne intervencijske funkcije.

Amandman 227

Amandman 227

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 36. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 36. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Godišnji pregledni sastanak organizira se između Komisije i svake države članice radi ispitivanja uspješnosti svakog programa. | Godišnji pregledni sastanak organizira se između Komisije i svake države članice radi ispitivanja uspješnosti svakog programa.
  Upravljačka tijela propisno sudjeluju u ovom postupku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Godišnji pregledni sastanak organizira se između Komisije i svake države članice radi ispitivanja uspješnosti svakog programa.

Godišnji pregledni sastanak organizira se između Komisije i svake države članice radi ispitivanja uspješnosti svakog programa.
  Upravljačka tijela propisno sudjeluju u ovom postupku.

Upravljačka tijela propisno sudjeluju u ovom postupku.

Amandman 228

Amandman 228

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 36. – stavak 6.

Članak 36. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Za programe kojima pružaju potporu EFPR, FAMI, FUS i BMVI država članica podnosi godišnje izvješće o uspješnosti u skladu s uredbama za pojedine fondove. | 6.   Za programe kojima pružaju potporu EFPR, FAMI, FUS i BMVI država članica podnosi godišnje izvješće o uspješnosti u skladu s uredbama za pojedine fondove. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Za programe kojima pružaju potporu EFPR, FAMI, FUS i BMVI država članica podnosi godišnje izvješće o uspješnosti u skladu s uredbama za pojedine fondove.

6.   Za programe kojima pružaju potporu EFPR, FAMI, FUS i BMVI država članica podnosi godišnje izvješće o uspješnosti u skladu s uredbama za pojedine fondove.

Amandman 229

Amandman 229

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 37. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prvi se prijenos mora izvršiti do
  31
  .
  siječnja
  2022., a posljednji do
  31
  .
  siječnja
  2030. | Prvi se prijenos mora izvršiti do
  28
  .
  veljače
  2022., a posljednji do
  28
  .
  veljače
  2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prvi se prijenos mora izvršiti do
  31
  .
  siječnja
  2022., a posljednji do
  31
  .
  siječnja
  2030.

31

siječnja

31

siječnja

Prvi se prijenos mora izvršiti do
  28
  .
  veljače
  2022., a posljednji do
  28
  .
  veljače
  2030.

28

veljače

28

veljače

Amandman 230

Amandman 230

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37. – stavak 1. – podstavak 3.

Članak 37. – stavak 1. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za programe u okviru članka 4. stavka 1.
  točke (c)
  podtočke 
  vii
  . Uredbe o ESF-u plus, podaci se dostavljaju svake godine do 30. studenoga. | Za programe u okviru članka 4. stavka 1. podtočke 
  xi
  . Uredbe o ESF-u plus, podaci se dostavljaju svake godine do 30. studenoga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za programe u okviru članka 4. stavka 1.
  točke (c)
  podtočke 
  vii
  . Uredbe o ESF-u plus, podaci se dostavljaju svake godine do 30. studenoga.

točke (c)

vii

Za programe u okviru članka 4. stavka 1. podtočke 
  xi
  . Uredbe o ESF-u plus, podaci se dostavljaju svake godine do 30. studenoga.

xi

Amandman 231

Amandman 231

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37. – stavak 2. – točka a

Članak 37. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | broj
  odabranih operacija, njihov ukupni prihvatljivi trošak, doprinos iz fondova i ukupne prihvatljive rashode koje su korisnici prijavili upravljačkom tijelu, raščlanjeno po vrstama intervencije |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

broj
  odabranih operacija, njihov ukupni prihvatljivi trošak, doprinos iz fondova i ukupne prihvatljive rashode koje su korisnici prijavili upravljačkom tijelu, raščlanjeno po vrstama intervencije

broj

| (a) | za prijenose podataka s rokom 31. siječnja, 31. ožujka, 31. svibnja, 31. srpnja, 30. rujna i 30. studenoga svake godine, broj
  odabranih operacija, njihov ukupni prihvatljivi trošak, doprinos iz fondova i ukupne prihvatljive rashode koje su korisnici prijavili upravljačkom tijelu, raščlanjeno po vrstama intervencije; |
| --- | --- |

(a)

za prijenose podataka s rokom 31. siječnja, 31. ožujka, 31. svibnja, 31. srpnja, 30. rujna i 30. studenoga svake godine, broj
  odabranih operacija, njihov ukupni prihvatljivi trošak, doprinos iz fondova i ukupne prihvatljive rashode koje su korisnici prijavili upravljačkom tijelu, raščlanjeno po vrstama intervencije;

za prijenose podataka s rokom 31. siječnja, 31. ožujka, 31. svibnja, 31. srpnja, 30. rujna i 30. studenoga svake godine, broj

Amandman 232

Amandman 232

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37. – stavak 2. – točka b

Članak 37. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | vrijednosti pokazatelja ostvarenja i rezultata za odabrane operacije i vrijednosti postignute operacijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

vrijednosti pokazatelja ostvarenja i rezultata za odabrane operacije i vrijednosti postignute operacijama.

| (b) | samo za prijenose podataka s rokom 31. svibnja i 30. studenog svake godine,
  vrijednosti pokazatelja ostvarenja i rezultata za odabrane operacije i vrijednosti postignute operacijama. |
| --- | --- |

(b)

samo za prijenose podataka s rokom 31. svibnja i 30. studenog svake godine,
  vrijednosti pokazatelja ostvarenja i rezultata za odabrane operacije i vrijednosti postignute operacijama.

samo za prijenose podataka s rokom 31. svibnja i 30. studenog svake godine,

Amandman 233

Amandman 233

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 39. – stavak 1.

Članak 39. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Upravljačko tijelo provodi evaluacije programa. Svakom se evaluacijom programa ocjenjuju njegova djelotvornost, učinkovitost, relevantnost, dosljednost i dodana vrijednost EU-a u svrhu poboljšanja kvalitete izrade i provedbe programa. | 1.   Upravljačko tijelo provodi evaluacije programa. Svakom se evaluacijom programa ocjenjuju njegova
  uključivost, nediskriminirajuća narav,
  djelotvornost, učinkovitost, relevantnost, dosljednost
  , vidljivost
  i dodana vrijednost EU-a u svrhu poboljšanja kvalitete izrade i provedbe programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Upravljačko tijelo provodi evaluacije programa. Svakom se evaluacijom programa ocjenjuju njegova djelotvornost, učinkovitost, relevantnost, dosljednost i dodana vrijednost EU-a u svrhu poboljšanja kvalitete izrade i provedbe programa.

1.   Upravljačko tijelo provodi evaluacije programa. Svakom se evaluacijom programa ocjenjuju njegova
  uključivost, nediskriminirajuća narav,
  djelotvornost, učinkovitost, relevantnost, dosljednost
  , vidljivost
  i dodana vrijednost EU-a u svrhu poboljšanja kvalitete izrade i provedbe programa.

Amandman 234

Amandman 234

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 40. – stavak 2.a (novi)

Članak 40. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Evaluacija iz stavka 2. mora uključivati socioekonomski utjecaj i potrebe za financiranjem u okviru ciljeva politike navedenih u članku 4. stavku 1. unutar i među programima s naglaskom na konkurentnijoj i pametnijoj Europi promicanjem inovativne i pametne gospodarske preobrazbe te na povezanijoj Europi jačanjem mobilnosti, uključujući pametnu i održivu mobilnost, i regionalne povezanosti IKT-a. Komisija objavljuje ishode evaluacije na svojim internetskim stranicama te ih priopćuje Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Evaluacija iz stavka 2. mora uključivati socioekonomski utjecaj i potrebe za financiranjem u okviru ciljeva politike navedenih u članku 4. stavku 1. unutar i među programima s naglaskom na konkurentnijoj i pametnijoj Europi promicanjem inovativne i pametne gospodarske preobrazbe te na povezanijoj Europi jačanjem mobilnosti, uključujući pametnu i održivu mobilnost, i regionalne povezanosti IKT-a. Komisija objavljuje ishode evaluacije na svojim internetskim stranicama te ih priopćuje Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija.

Amandman 235

Amandman 235

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 43. – stavak 1. – podstavak 2. – točka b

Članak 43. – stavak 1. – podstavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | ostale relevantne partnere i tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

ostale relevantne partnere i tijela.

| (b) | ostale relevantne partnere i tijela
  , uključujući regionalna i lokalna tijela i druga javna tijela te gospodarske i socijalne partnere
  . |
| --- | --- |

(b)

ostale relevantne partnere i tijela
  , uključujući regionalna i lokalna tijela i druga javna tijela te gospodarske i socijalne partnere
  .

, uključujući regionalna i lokalna tijela i druga javna tijela te gospodarske i socijalne partnere

Amandman 236

Amandman 236

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – stavak 1.

Članak 44. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   U roku od šest mjeseci od datuma odobrenja programa upravljačko tijelo osigurava postojanje internetske stranice na kojoj su dostupne informacije o programima za koje je odgovorno, koje obuhvaćaju ciljeve programa, aktivnosti, dostupne mogućnosti financiranja i postignuća. | 1.   U roku od šest mjeseci od datuma odobrenja programa upravljačko tijelo osigurava postojanje internetske stranice na kojoj su dostupne informacije o programima za koje je odgovorno, koje obuhvaćaju ciljeve programa, aktivnosti,
  okvirni raspored poziva na podnošenje prijedloga,
  dostupne mogućnosti financiranja i postignuća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   U roku od šest mjeseci od datuma odobrenja programa upravljačko tijelo osigurava postojanje internetske stranice na kojoj su dostupne informacije o programima za koje je odgovorno, koje obuhvaćaju ciljeve programa, aktivnosti, dostupne mogućnosti financiranja i postignuća.

1.   U roku od šest mjeseci od datuma odobrenja programa upravljačko tijelo osigurava postojanje internetske stranice na kojoj su dostupne informacije o programima za koje je odgovorno, koje obuhvaćaju ciljeve programa, aktivnosti,
  okvirni raspored poziva na podnošenje prijedloga,
  dostupne mogućnosti financiranja i postignuća.

Amandman 237

Amandman 237

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a

Članak 44. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | za pravne osobe, ime korisnika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

za pravne osobe, ime korisnika;

| (a) | za pravne osobe, ime korisnika
  i ugovaratelja
  ; |
| --- | --- |

(a)

za pravne osobe, ime korisnika
  i ugovaratelja
  ;

i ugovaratelja

Amandman 240

Amandman 240

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 45. – stavak 1. – točka a

Članak 45. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | navodeći na profesionalnoj internetskoj stranici korisnika
  ili
  na internetskim stranicama društvenih medija, ako takve stranice postoje, kratak opis operacije, razmjeran razini potpore, uključujući njezine ciljeve i rezultate te ističući financijsku potporu Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

navodeći na profesionalnoj internetskoj stranici korisnika
  ili
  na internetskim stranicama društvenih medija, ako takve stranice postoje, kratak opis operacije, razmjeran razini potpore, uključujući njezine ciljeve i rezultate te ističući financijsku potporu Unije;

ili

| (a) | navodeći na profesionalnoj internetskoj stranici korisnika
  i
  na internetskim stranicama društvenih medija, ako takve stranice postoje, kratak opis operacije, razmjeran razini potpore, uključujući njezine ciljeve i rezultate te ističući financijsku potporu Unije; |
| --- | --- |

(a)

navodeći na profesionalnoj internetskoj stranici korisnika
  i
  na internetskim stranicama društvenih medija, ako takve stranice postoje, kratak opis operacije, razmjeran razini potpore, uključujući njezine ciljeve i rezultate te ističući financijsku potporu Unije;

i

Amandman 241

Amandman 241

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 45. – stavak 1. – točka c – uvodni dio

Članak 45. – stavak 1. – točka c – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | javnim prikazivanjem
  ploča ili plakata čim započne fizička provedba operacija koje uključuju ulaganja u fizičku imovinu ili kupnju opreme, u pogledu: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

javnim prikazivanjem
  ploča ili plakata čim započne fizička provedba operacija koje uključuju ulaganja u fizičku imovinu ili kupnju opreme, u pogledu:

javnim prikazivanjem

| (c) | prikazivanjem trajnih
  ploča ili plakata
  na mjestu koje je javnosti jasno vidljivo
  čim započne fizička provedba operacija koje uključuju ulaganja u fizičku imovinu ili kupnju opreme, u pogledu: |
| --- | --- |

(c)

prikazivanjem trajnih
  ploča ili plakata
  na mjestu koje je javnosti jasno vidljivo
  čim započne fizička provedba operacija koje uključuju ulaganja u fizičku imovinu ili kupnju opreme, u pogledu:

prikazivanjem trajnih

na mjestu koje je javnosti jasno vidljivo

Amandman 243

Amandman 243

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 45. – stavak 1. – točka d

Članak 45. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | za operacije koje nisu obuhvaćene točkom (c), javnim prikazivanjem najmanje jednog tiskanog plakata ili elektroničkog zaslona veličine najmanje A3 s informacijama o operaciji uz naglašavanje potpore iz fondova; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

za operacije koje nisu obuhvaćene točkom (c), javnim prikazivanjem najmanje jednog tiskanog plakata ili elektroničkog zaslona veličine najmanje A3 s informacijama o operaciji uz naglašavanje potpore iz fondova;

| (d) | za operacije koje nisu obuhvaćene točkom (c), javnim prikazivanjem
  na mjestu koje je javnosti jasno vidljivo
  najmanje jednog tiskanog plakata ili elektroničkog zaslona veličine najmanje A3 s informacijama o operaciji uz naglašavanje potpore iz fondova; |
| --- | --- |

(d)

za operacije koje nisu obuhvaćene točkom (c), javnim prikazivanjem
  na mjestu koje je javnosti jasno vidljivo
  najmanje jednog tiskanog plakata ili elektroničkog zaslona veličine najmanje A3 s informacijama o operaciji uz naglašavanje potpore iz fondova;

na mjestu koje je javnosti jasno vidljivo

Amandman 244

Amandman 244

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 45. – stavak 1. – točka ea (nova)

Članak 45. – stavak 1. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | javnim i trajnim prikazivanjem simbola Unije na način koji je javnosti jasno vidljiv i u skladu s tehničkim značajkama utvrđenima u Prilogu VIII., od trenutka pokretanja fizičke provedbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

javnim i trajnim prikazivanjem simbola Unije na način koji je javnosti jasno vidljiv i u skladu s tehničkim značajkama utvrđenima u Prilogu VIII., od trenutka pokretanja fizičke provedbe;

javnim i trajnim prikazivanjem simbola Unije na način koji je javnosti jasno vidljiv i u skladu s tehničkim značajkama utvrđenima u Prilogu VIII., od trenutka pokretanja fizičke provedbe;

Amandman 245

Amandman 245

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 45. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 45. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za operacije koje se podupiru u okviru posebnog cilja iz članka 4. stavka 1.
  točke (c)
  podtočke
  vii
  . Uredbe o ESF-u plus, taj se zahtjev ne primjenjuje. | Za operacije koje se podupiru u okviru posebnog cilja iz članka 4. stavka 1. podtočke
  xi
  . Uredbe o ESF-u plus, taj se zahtjev ne primjenjuje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za operacije koje se podupiru u okviru posebnog cilja iz članka 4. stavka 1.
  točke (c)
  podtočke
  vii
  . Uredbe o ESF-u plus, taj se zahtjev ne primjenjuje.

točke (c)

vii

Za operacije koje se podupiru u okviru posebnog cilja iz članka 4. stavka 1. podtočke
  xi
  . Uredbe o ESF-u plus, taj se zahtjev ne primjenjuje.

xi

Amandman 246

Amandman 246

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 47. – stavak 1.

Članak 47. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice upotrebljavaju doprinos iz fondova kako bi pružile potporu korisnicima u obliku bespovratnih sredstava, financijskih instrumenata ili nagrada ili u obliku kombinacije navedenog. | Države članice upotrebljavaju doprinos iz fondova kako bi pružile potporu korisnicima u obliku bespovratnih sredstava,
  ograničene uporabe
  financijskih instrumenata ili nagrada ili u obliku kombinacije navedenog. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice upotrebljavaju doprinos iz fondova kako bi pružile potporu korisnicima u obliku bespovratnih sredstava, financijskih instrumenata ili nagrada ili u obliku kombinacije navedenog.

Države članice upotrebljavaju doprinos iz fondova kako bi pružile potporu korisnicima u obliku bespovratnih sredstava,
  ograničene uporabe
  financijskih instrumenata ili nagrada ili u obliku kombinacije navedenog.

ograničene uporabe

Amandman 247

Amandman 247

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49. – stavak 1. – točka c

Članak 49. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | paušalnoj stopi od najviše 25 % prihvatljivih izravnih troškova, pod uvjetom da se stopa računa u skladu s člankom 48. stavkom 2. točkom (a). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

paušalnoj stopi od najviše 25 % prihvatljivih izravnih troškova, pod uvjetom da se stopa računa u skladu s člankom 48. stavkom 2. točkom (a).

| (c) | paušalnoj stopi od najviše 25 % prihvatljivih izravnih troškova, pod uvjetom da se stopa računa u skladu s člankom 48. stavkom 2. točkom (a)
  ili člankom 48. stavkom 2. točkom (c)
  . |
| --- | --- |

(c)

paušalnoj stopi od najviše 25 % prihvatljivih izravnih troškova, pod uvjetom da se stopa računa u skladu s člankom 48. stavkom 2. točkom (a)
  ili člankom 48. stavkom 2. točkom (c)
  .

ili člankom 48. stavkom 2. točkom (c)

Amandman 248

Amandman 248

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 50. – stavak 2. – točka a

Članak 50. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | dijeljenjem zadnjeg dokumentiranog godišnjeg bruto iznosa troškova plaća
  sa
  1 720  sati za osobe koje rade u punom radnom vremenu ili s odgovarajućom razmjernom stopom za 1 720  sati za osobe koje rade u nepunom radnom vremenu: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

dijeljenjem zadnjeg dokumentiranog godišnjeg bruto iznosa troškova plaća
  sa
  1 720  sati za osobe koje rade u punom radnom vremenu ili s odgovarajućom razmjernom stopom za 1 720  sati za osobe koje rade u nepunom radnom vremenu:

sa

| (a) | dijeljenjem zadnjeg dokumentiranog godišnjeg bruto iznosa troškova plaća
  i očekivanih dodatnih troškova kako bi se uzeli u obzir čimbenici kao što su povećanja tarifa ili promaknuća osoblja s
  1 720  sati za osobe koje rade u punom radnom vremenu ili s odgovarajućom razmjernom stopom za 1 720  sati za osobe koje rade u nepunom radnom vremenu: |
| --- | --- |

(a)

dijeljenjem zadnjeg dokumentiranog godišnjeg bruto iznosa troškova plaća
  i očekivanih dodatnih troškova kako bi se uzeli u obzir čimbenici kao što su povećanja tarifa ili promaknuća osoblja s
  1 720  sati za osobe koje rade u punom radnom vremenu ili s odgovarajućom razmjernom stopom za 1 720  sati za osobe koje rade u nepunom radnom vremenu:

i očekivanih dodatnih troškova kako bi se uzeli u obzir čimbenici kao što su povećanja tarifa ili promaknuća osoblja s

Amandman 249

Amandman 249

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 50. – stavak 2. – točka b

Članak 50. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | dijeljenjem zadnjeg dokumentiranog godišnjeg bruto iznosa troškova plaća s mjesečnim radnim vremenom predmetne osobe u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom navedenim u ugovoru o radu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

dijeljenjem zadnjeg dokumentiranog godišnjeg bruto iznosa troškova plaća s mjesečnim radnim vremenom predmetne osobe u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom navedenim u ugovoru o radu.

| (b) | dijeljenjem zadnjeg dokumentiranog godišnjeg bruto iznosa troškova plaća
  i očekivanih dodatnih troškova kako bi se uzeli u obzir čimbenici kao što su povećanja tarifa ili promaknuća osoblja
  s mjesečnim radnim vremenom predmetne osobe u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom navedenim u ugovoru o radu. |
| --- | --- |

(b)

dijeljenjem zadnjeg dokumentiranog godišnjeg bruto iznosa troškova plaća
  i očekivanih dodatnih troškova kako bi se uzeli u obzir čimbenici kao što su povećanja tarifa ili promaknuća osoblja
  s mjesečnim radnim vremenom predmetne osobe u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom navedenim u ugovoru o radu.

i očekivanih dodatnih troškova kako bi se uzeli u obzir čimbenici kao što su povećanja tarifa ili promaknuća osoblja

Amandman 250

Amandman 250

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 52. – stavak 2.

Članak 52. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Financijski instrumenti pružaju potporu krajnjim primateljima samo za nova ulaganja za koja se očekuje da će biti financijski održiva, na primjer stvaranjem prihoda ili ušteda, i za koja nije dostupno dostatno financiranje iz tržišnih izvora. | 2.   Financijski instrumenti pružaju potporu krajnjim primateljima samo za nova ulaganja za koja se očekuje da će biti financijski održiva, na primjer stvaranjem prihoda ili ušteda, i za koja nije dostupno dostatno financiranje iz tržišnih izvora.
  Takva potpora može biti usmjerena na ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu te radni kapital, u skladu s primjenjivim pravilima Unije o državnoj potpori. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Financijski instrumenti pružaju potporu krajnjim primateljima samo za nova ulaganja za koja se očekuje da će biti financijski održiva, na primjer stvaranjem prihoda ili ušteda, i za koja nije dostupno dostatno financiranje iz tržišnih izvora.

2.   Financijski instrumenti pružaju potporu krajnjim primateljima samo za nova ulaganja za koja se očekuje da će biti financijski održiva, na primjer stvaranjem prihoda ili ušteda, i za koja nije dostupno dostatno financiranje iz tržišnih izvora.
  Takva potpora može biti usmjerena na ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu te radni kapital, u skladu s primjenjivim pravilima Unije o državnoj potpori.

Amandman 251

Amandman 251

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 52. – stavak 3. – podstavak 2. – točka a

Članak 52. – stavak 3. – podstavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | predloženi iznos programskog doprinosa financijskom instrumentu i očekivani učinak poluge; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

predloženi iznos programskog doprinosa financijskom instrumentu i očekivani učinak poluge;

| (a) | predloženi iznos programskog doprinosa financijskom instrumentu i očekivani učinak poluge
  , popraćene relevantnim procjenama
  ; |
| --- | --- |

(a)

predloženi iznos programskog doprinosa financijskom instrumentu i očekivani učinak poluge
  , popraćene relevantnim procjenama
  ;

, popraćene relevantnim procjenama

Amandman 252

Amandman 252

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 52. – stavak 5.

Članak 52. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Financijski instrumenti mogu se kombinirati s pomoćnom programskom potporom u obliku bespovratnih sredstava kao operacija jedinstvenog financijskog instrumenta, u okviru jedinstvenog sporazuma o financiranju ako oba različita oblika potpore pruža tijelo koje provodi financijski instrument. U 
  tom se slučaju na tu operaciju jedinstvenog
  financijskog instrumenta primjenjuju pravila primjenjiva na financijske instrumente. | 5.   Financijski instrumenti mogu se kombinirati s pomoćnom programskom potporom u obliku bespovratnih sredstava kao operacija jedinstvenog financijskog instrumenta, u okviru jedinstvenog sporazuma o financiranju ako oba različita oblika potpore pruža tijelo koje provodi financijski instrument.
  Ako je iznos programske potpore
  u 
  obliku bespovratnih sredstava manji od iznosa programske potpore u obliku
  financijskog instrumenta, primjenjuju
  se
  pravila
  koja su
  primjenjiva na financijske instrumente. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Financijski instrumenti mogu se kombinirati s pomoćnom programskom potporom u obliku bespovratnih sredstava kao operacija jedinstvenog financijskog instrumenta, u okviru jedinstvenog sporazuma o financiranju ako oba različita oblika potpore pruža tijelo koje provodi financijski instrument. U 
  tom se slučaju na tu operaciju jedinstvenog
  financijskog instrumenta primjenjuju pravila primjenjiva na financijske instrumente.

5.   Financijski instrumenti mogu se kombinirati s pomoćnom programskom potporom u obliku bespovratnih sredstava kao operacija jedinstvenog financijskog instrumenta, u okviru jedinstvenog sporazuma o financiranju ako oba različita oblika potpore pruža tijelo koje provodi financijski instrument.
  Ako je iznos programske potpore
  u 
  obliku bespovratnih sredstava manji od iznosa programske potpore u obliku
  financijskog instrumenta, primjenjuju
  se
  pravila
  koja su
  primjenjiva na financijske instrumente.

Amandman 253

Amandman 253

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 53. – stavak 2. – podstavak 2.

Članak 53. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Upravljačko tijelo odabire tijelo koje provodi financijski instrument. | Upravljačko tijelo odabire tijelo koje provodi financijski instrument
  , ili izravnom ili neizravnom dodjelom ugovora
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Upravljačko tijelo odabire tijelo koje provodi financijski instrument.

Upravljačko tijelo odabire tijelo koje provodi financijski instrument
  , ili izravnom ili neizravnom dodjelom ugovora
  .

, ili izravnom ili neizravnom dodjelom ugovora

Amandman 254

Amandman 254

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 53. – stavak 2. – podstavak 2.a (novi)

Članak 53. – stavak 2. – podstavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Upravljačko tijelo može povjeriti provedbene zadatke izravnom dodjelom ugovora: |
| | (a) | EIB-u; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Upravljačko tijelo može povjeriti provedbene zadatke izravnom dodjelom ugovora:

Upravljačko tijelo može povjeriti provedbene zadatke izravnom dodjelom ugovora:

(a)

(a)

EIB-u;

EIB-u;

| (b) | međunarodnoj financijskoj instituciji čiji je dioničar država članica; |
| --- | --- |

(b)

(b)

međunarodnoj financijskoj instituciji čiji je dioničar država članica;

međunarodnoj financijskoj instituciji čiji je dioničar država članica;

| (c) | banci u javnom vlasništvu ili instituciji u javnom vlasništvu, koja je osnovana kao pravni subjekt koji izvršava financijske aktivnosti na profesionalnoj osnovi. |
| --- | --- |

(c)

(c)

banci u javnom vlasništvu ili instituciji u javnom vlasništvu, koja je osnovana kao pravni subjekt koji izvršava financijske aktivnosti na profesionalnoj osnovi.

banci u javnom vlasništvu ili instituciji u javnom vlasništvu, koja je osnovana kao pravni subjekt koji izvršava financijske aktivnosti na profesionalnoj osnovi.

Amandman 255

Amandman 255

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 53. – stavak 7.

Članak 53. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Pri upravljanju financijskim instrumentom na temelju stavka 2. upravljačko tijelo ili, pri upravljanju financijskim instrumentom na temelju stavka 3., tijelo koje provodi financijski instrument, vodi zasebne račune ili održava računovodstveni kod po prioritetu i po svakoj kategoriji regije za svaki programski doprinos i zasebno za sredstva iz članaka 54. i 56. | 7.   Pri upravljanju financijskim instrumentom na temelju stavka 2. upravljačko tijelo ili, pri upravljanju financijskim instrumentom na temelju stavka 3., tijelo koje provodi financijski instrument, vodi zasebne račune ili održava računovodstveni kod po prioritetu i po svakoj kategoriji regije
  ili vrstama intervencija za EPFRR
  za svaki programski doprinos i zasebno za sredstva iz članaka 54. i 56. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Pri upravljanju financijskim instrumentom na temelju stavka 2. upravljačko tijelo ili, pri upravljanju financijskim instrumentom na temelju stavka 3., tijelo koje provodi financijski instrument, vodi zasebne račune ili održava računovodstveni kod po prioritetu i po svakoj kategoriji regije za svaki programski doprinos i zasebno za sredstva iz članaka 54. i 56.

7.   Pri upravljanju financijskim instrumentom na temelju stavka 2. upravljačko tijelo ili, pri upravljanju financijskim instrumentom na temelju stavka 3., tijelo koje provodi financijski instrument, vodi zasebne račune ili održava računovodstveni kod po prioritetu i po svakoj kategoriji regije
  ili vrstama intervencija za EPFRR
  za svaki programski doprinos i zasebno za sredstva iz članaka 54. i 56.

Amandman 256

Amandman 256

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 53. – stavak 7.a (novi)

Članak 53. – stavak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Zahtjevi u pogledu izvješćivanja o upotrebi financijskih instrumenata u predviđene svrhe ograničeni su na upravljačka tijela i financijske posrednike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.a
     
  Zahtjevi u pogledu izvješćivanja o upotrebi financijskih instrumenata u predviđene svrhe ograničeni su na upravljačka tijela i financijske posrednike.

Amandman 257

Amandman 257

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 54. – stavak 2.

Članak 54. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Kamate i drugi dobici koji se mogu pripisati potpori iz fondova koja se isplaćuje financijskim instrumentima upotrebljavaju se u okviru istog cilja ili ciljeva kao i početna potpora iz fondova, u okviru istog financijskog instrumenta; ili, nakon likvidacije financijskog instrumenta u ostalim financijskim instrumentima ili oblicima potpore, do kraja razdoblja prihvatljivosti. | 2.   Kamate i drugi dobici koji se mogu pripisati potpori iz fondova koja se isplaćuje financijskim instrumentima upotrebljavaju se u okviru istog cilja ili ciljeva kao i početna potpora iz fondova, u okviru istog financijskog instrumenta; ili, nakon likvidacije financijskog instrumenta u ostalim financijskim instrumentima ili oblicima potpore
  za dodatna ulaganja u krajnje primatelje; ili
  ,
  prema potrebi, za pokrivanje gubitaka u nominalnom iznosu doprinosa fondova financijskom instrumentu koji proizlaze iz negativnih kamata, ako takvi gubici nastanu unatoč tome što tijela koja provode financijske instrumente aktivno upravljaju novčanim sredstvima;
  do kraja razdoblja prihvatljivosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Kamate i drugi dobici koji se mogu pripisati potpori iz fondova koja se isplaćuje financijskim instrumentima upotrebljavaju se u okviru istog cilja ili ciljeva kao i početna potpora iz fondova, u okviru istog financijskog instrumenta; ili, nakon likvidacije financijskog instrumenta u ostalim financijskim instrumentima ili oblicima potpore, do kraja razdoblja prihvatljivosti.

2.   Kamate i drugi dobici koji se mogu pripisati potpori iz fondova koja se isplaćuje financijskim instrumentima upotrebljavaju se u okviru istog cilja ili ciljeva kao i početna potpora iz fondova, u okviru istog financijskog instrumenta; ili, nakon likvidacije financijskog instrumenta u ostalim financijskim instrumentima ili oblicima potpore
  za dodatna ulaganja u krajnje primatelje; ili
  ,
  prema potrebi, za pokrivanje gubitaka u nominalnom iznosu doprinosa fondova financijskom instrumentu koji proizlaze iz negativnih kamata, ako takvi gubici nastanu unatoč tome što tijela koja provode financijske instrumente aktivno upravljaju novčanim sredstvima;
  do kraja razdoblja prihvatljivosti.

Amandman 258

Amandman 258

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 55. – stavak 1.

Članak 55. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Potpora iz fondova financijskim instrumentima uložena u krajnje primatelje, kao i sve vrste prihoda nastalih takvim ulaganjima koji se mogu pripisati potpori iz fondova, mogu se upotrebljavati za različito postupanje prema ulagačima koji rade u skladu s načelom tržišnog gospodarstva s pomoću primjerene podjele rizika i dobiti. | 1.   Potpora iz fondova financijskim instrumentima uložena u krajnje primatelje, kao i sve vrste prihoda nastalih takvim ulaganjima koji se mogu pripisati potpori iz fondova, mogu se upotrebljavati za različito postupanje prema ulagačima koji rade u skladu s načelom tržišnog gospodarstva
  ili za druge oblike potpore Unije,
  s pomoću primjerene podjele rizika i dobiti
  , uzimajući u obzir načelo dobrog financijskog upravljanja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Potpora iz fondova financijskim instrumentima uložena u krajnje primatelje, kao i sve vrste prihoda nastalih takvim ulaganjima koji se mogu pripisati potpori iz fondova, mogu se upotrebljavati za različito postupanje prema ulagačima koji rade u skladu s načelom tržišnog gospodarstva s pomoću primjerene podjele rizika i dobiti.

1.   Potpora iz fondova financijskim instrumentima uložena u krajnje primatelje, kao i sve vrste prihoda nastalih takvim ulaganjima koji se mogu pripisati potpori iz fondova, mogu se upotrebljavati za različito postupanje prema ulagačima koji rade u skladu s načelom tržišnog gospodarstva
  ili za druge oblike potpore Unije,
  s pomoću primjerene podjele rizika i dobiti
  , uzimajući u obzir načelo dobrog financijskog upravljanja
  .

Amandman 259

Amandman 259

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 55. – stavak 2.

Članak 55. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Razina takvog različitog postupanja ne premašuje ono što je potrebno za stvaranje poticaja za privlačenje privatnih sredstava, kako je utvrđeno natjecateljskim postupkom ili
  neovisnom
  ocjenom. | 2.   Razina takvog različitog postupanja ne premašuje ono što je potrebno za stvaranje poticaja za privlačenje privatnih sredstava, kako je utvrđeno natjecateljskim postupkom ili
  ex ante
  ocjenom
  provedenom u skladu s člankom 52. ove Uredbe
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Razina takvog različitog postupanja ne premašuje ono što je potrebno za stvaranje poticaja za privlačenje privatnih sredstava, kako je utvrđeno natjecateljskim postupkom ili
  neovisnom
  ocjenom.

2.   Razina takvog različitog postupanja ne premašuje ono što je potrebno za stvaranje poticaja za privlačenje privatnih sredstava, kako je utvrđeno natjecateljskim postupkom ili
  ex ante
  ocjenom
  provedenom u skladu s člankom 52. ove Uredbe
  .

Amandman 260

Amandman 260

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 56. – stavak 1.

Članak 56. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Sredstva vraćena prije isteka razdoblja prihvatljivosti financijskim instrumentima iz ulaganja u krajnje primatelje ili iz otpuštanja izdvojenih sredstava, kako je dogovoreno u ugovorima o jamstvu, uključujući kapitalni povrat sredstava i sve vrste nastalih prihoda koji se mogu pripisati potpori iz fondova, ponovno se upotrebljavaju u istim ili drugim financijskim instrumentima za daljnja ulaganja u krajnje primatelje, u okviru istog posebnog cilja ili posebnih ciljeva i za upravljanje troškovima i naknadama povezanima s takvim daljnjim ulaganjima. | 1.   Sredstva vraćena prije isteka razdoblja prihvatljivosti financijskim instrumentima iz ulaganja u krajnje primatelje ili iz otpuštanja izdvojenih sredstava, kako je dogovoreno u ugovorima o jamstvu, uključujući kapitalni povrat sredstava i sve vrste nastalih prihoda koji se mogu pripisati potpori iz fondova, ponovno se upotrebljavaju u istim ili drugim financijskim instrumentima za daljnja ulaganja u krajnje primatelje, u okviru istog posebnog cilja ili posebnih ciljeva i za upravljanje troškovima i naknadama povezanima s takvim daljnjim ulaganjima
  , uzimajući u obzir načelo dobrog financijskog upravljanja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Sredstva vraćena prije isteka razdoblja prihvatljivosti financijskim instrumentima iz ulaganja u krajnje primatelje ili iz otpuštanja izdvojenih sredstava, kako je dogovoreno u ugovorima o jamstvu, uključujući kapitalni povrat sredstava i sve vrste nastalih prihoda koji se mogu pripisati potpori iz fondova, ponovno se upotrebljavaju u istim ili drugim financijskim instrumentima za daljnja ulaganja u krajnje primatelje, u okviru istog posebnog cilja ili posebnih ciljeva i za upravljanje troškovima i naknadama povezanima s takvim daljnjim ulaganjima.

1.   Sredstva vraćena prije isteka razdoblja prihvatljivosti financijskim instrumentima iz ulaganja u krajnje primatelje ili iz otpuštanja izdvojenih sredstava, kako je dogovoreno u ugovorima o jamstvu, uključujući kapitalni povrat sredstava i sve vrste nastalih prihoda koji se mogu pripisati potpori iz fondova, ponovno se upotrebljavaju u istim ili drugim financijskim instrumentima za daljnja ulaganja u krajnje primatelje, u okviru istog posebnog cilja ili posebnih ciljeva i za upravljanje troškovima i naknadama povezanima s takvim daljnjim ulaganjima
  , uzimajući u obzir načelo dobrog financijskog upravljanja
  .

Amandman 261

Amandman 261

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 56. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

Članak 56. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Uštede putem učinkovitijih operacija ne smatraju se ostvarenim prihodima za potrebe prvog podstavka. Osobito smanjenje troškova koje proizlazi iz mjera energetske učinkovitosti ne dovodi do odgovarajućeg smanjenja operativnih subvencija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Uštede putem učinkovitijih operacija ne smatraju se ostvarenim prihodima za potrebe prvog podstavka. Osobito smanjenje troškova koje proizlazi iz mjera energetske učinkovitosti ne dovodi do odgovarajućeg smanjenja operativnih subvencija.

Uštede putem učinkovitijih operacija ne smatraju se ostvarenim prihodima za potrebe prvog podstavka. Osobito smanjenje troškova koje proizlazi iz mjera energetske učinkovitosti ne dovodi do odgovarajućeg smanjenja operativnih subvencija.

Amandman 262

Amandman 262

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 57. – stavak 2. – podstavak 1.

Članak 57. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Rashodi su prihvatljivi za doprinos iz fondova ako su nastali na teret korisnika ili privatnog partnera u operaciji JPP-a i ako su plaćeni u provedbi operacija, u razdoblju između datuma podnošenja programa Komisiji ili od 1. siječnja 2021., ovisno o tome što nastupi ranije, i 31. prosinca 
  2029
  . | Rashodi su prihvatljivi za doprinos iz fondova ako su nastali na teret korisnika ili privatnog partnera u operaciji JPP-a i ako su plaćeni u provedbi operacija, u razdoblju između datuma podnošenja programa Komisiji ili od 1. siječnja 2021., ovisno o tome što nastupi ranije, i 31. prosinca 
  2030
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Rashodi su prihvatljivi za doprinos iz fondova ako su nastali na teret korisnika ili privatnog partnera u operaciji JPP-a i ako su plaćeni u provedbi operacija, u razdoblju između datuma podnošenja programa Komisiji ili od 1. siječnja 2021., ovisno o tome što nastupi ranije, i 31. prosinca 
  2029
  .

2029

Rashodi su prihvatljivi za doprinos iz fondova ako su nastali na teret korisnika ili privatnog partnera u operaciji JPP-a i ako su plaćeni u provedbi operacija, u razdoblju između datuma podnošenja programa Komisiji ili od 1. siječnja 2021., ovisno o tome što nastupi ranije, i 31. prosinca 
  2030
  .

2030

Amandman 263

Amandman 263

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 57. – stavak 4.

Članak 57. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Cijela operacija ili njezin dio može se provesti izvan države članice, uključujući izvan EU-a, pod uvjetom da operacija pridonosi ciljevima programa. | 4.   Cijela operacija ili njezin dio
  u okviru EFRR-a, ESF-a plus ili Kohezijskog fonda
  može se provesti izvan države članice, uključujući izvan EU-a, pod uvjetom da operacija
  spada u jednu od pet sastavnica cilja „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg), kako je definirano u članku 3. Uredbe (EU) [...] („Uredba o ETS-u”), te da
  pridonosi ciljevima programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Cijela operacija ili njezin dio može se provesti izvan države članice, uključujući izvan EU-a, pod uvjetom da operacija pridonosi ciljevima programa.

4.   Cijela operacija ili njezin dio
  u okviru EFRR-a, ESF-a plus ili Kohezijskog fonda
  može se provesti izvan države članice, uključujući izvan EU-a, pod uvjetom da operacija
  spada u jednu od pet sastavnica cilja „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg), kako je definirano u članku 3. Uredbe (EU) [...] („Uredba o ETS-u”), te da
  pridonosi ciljevima programa.

Amandman 264

Amandman 264

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 57. – stavak 6.

Članak 57. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Operacije se ne odabiru za potporu fondova ako su fizički završene ili provedene u cijelosti prije nego što je upravljačkom tijelu podnesen zahtjev za financiranje u okviru programa, neovisno o tome jesu li izvršena sva plaćanja. | 6.   Operacije se ne odabiru za potporu fondova ako su fizički završene ili provedene u cijelosti prije nego što je upravljačkom tijelu podnesen zahtjev za financiranje u okviru programa, neovisno o tome jesu li izvršena sva plaćanja.
  Ovaj stavak ne primjenjuje se na troškove povezane s naknadom dodatnih troškova u najudaljenijim regijama u okviru EFPR-a niti na rashode koji se financiraju posebnim dodatnim sredstvima za najudaljenije regije u skladu s EFRR-om i ESF-om plus. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Operacije se ne odabiru za potporu fondova ako su fizički završene ili provedene u cijelosti prije nego što je upravljačkom tijelu podnesen zahtjev za financiranje u okviru programa, neovisno o tome jesu li izvršena sva plaćanja.

6.   Operacije se ne odabiru za potporu fondova ako su fizički završene ili provedene u cijelosti prije nego što je upravljačkom tijelu podnesen zahtjev za financiranje u okviru programa, neovisno o tome jesu li izvršena sva plaćanja.
  Ovaj stavak ne primjenjuje se na troškove povezane s naknadom dodatnih troškova u najudaljenijim regijama u okviru EFPR-a niti na rashode koji se financiraju posebnim dodatnim sredstvima za najudaljenije regije u skladu s EFRR-om i ESF-om plus.

Amandman 265

Amandman 265

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 58. – stavak 1. – podstavak 1. – točka a

Članak 58. – stavak 1. – podstavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | kamata na dug, s iznimkom u odnosu na bespovratna sredstva dana u obliku subvencija kamatne stope ili subvencija naknada za jamstvo; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

kamata na dug, s iznimkom u odnosu na bespovratna sredstva dana u obliku subvencija kamatne stope ili subvencija naknada za jamstvo;

| (a) | kamata na dug, s iznimkom u odnosu na bespovratna sredstva dana u obliku subvencija kamatne stope ili subvencija naknada za jamstvo
  ili u odnosu na doprinos financijskim instrumentima koji proizlazi iz negativnih kamata
  ; |
| --- | --- |

(a)

kamata na dug, s iznimkom u odnosu na bespovratna sredstva dana u obliku subvencija kamatne stope ili subvencija naknada za jamstvo
  ili u odnosu na doprinos financijskim instrumentima koji proizlazi iz negativnih kamata
  ;

ili u odnosu na doprinos financijskim instrumentima koji proizlazi iz negativnih kamata

Amandman 266

Amandman 266

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 58. – stavak 1. – podstavak 1. – točka c.

Članak 58. – stavak 1. – podstavak 1. – točka c.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | porez na dodanu vrijednost („PDV”), osim za operacije ukupnog troška nižeg od 5 000 000  EUR. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

(c)

porez na dodanu vrijednost („PDV”), osim za operacije ukupnog troška nižeg od 5 000 000  EUR.

porez na dodanu vrijednost („PDV”), osim za operacije ukupnog troška nižeg od 5 000 000  EUR.

Briše se.

Briše se.

Amandman 267

Amandman 267

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 58. – stavak 1. – podstavak 2.a (novi)

Članak 58. – stavak 1. – podstavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Prihvatljivost za operacije povezane s porezom na dodanu vrijednost („PDV”) utvrđuje se na osnovi pojedinog slučaja, osim za operacije ukupnog troška nižeg od 5 000 000  EUR i za ulaganja i rashode krajnjih primatelja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prihvatljivost za operacije povezane s porezom na dodanu vrijednost („PDV”) utvrđuje se na osnovi pojedinog slučaja, osim za operacije ukupnog troška nižeg od 5 000 000  EUR i za ulaganja i rashode krajnjih primatelja.

Prihvatljivost za operacije povezane s porezom na dodanu vrijednost („PDV”) utvrđuje se na osnovi pojedinog slučaja, osim za operacije ukupnog troška nižeg od 5 000 000  EUR i za ulaganja i rashode krajnjih primatelja.

Amandman 268

Amandman 268

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 59. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 59. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Država članica može skratiti rok iz prvog podstavka na tri godine u slučajevima koji se odnose na održavanje
  ulaganja ili radna
  mjesta koja su stvorili MSP-ovi. | Država članica može skratiti rok iz prvog podstavka na tri godine u 
  propisno opravdanim
  slučajevima
  iz točaka (a), (b) i (c)
  koji se odnose na održavanje
  radnih
  mjesta koja su stvorili MSP-ovi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Država članica može skratiti rok iz prvog podstavka na tri godine u slučajevima koji se odnose na održavanje
  ulaganja ili radna
  mjesta koja su stvorili MSP-ovi.

ulaganja ili radna

Država članica može skratiti rok iz prvog podstavka na tri godine u 
  propisno opravdanim
  slučajevima
  iz točaka (a), (b) i (c)
  koji se odnose na održavanje
  radnih
  mjesta koja su stvorili MSP-ovi.

propisno opravdanim

iz točaka (a), (b) i (c)

radnih

Amandman 269

Amandman 269

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 59. – stavak 3.

Članak 59. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se na bilo koju operaciju kojoj proizvodna aktivnost prestaje zbog stečaja koji nije prijevaran. | 3.   Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se na
  programske doprinose financijskim instrumentima ili iz financijskih instrumenata ni na
  bilo koju operaciju kojoj proizvodna aktivnost prestaje zbog stečaja koji nije prijevaran. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se na bilo koju operaciju kojoj proizvodna aktivnost prestaje zbog stečaja koji nije prijevaran.

3.   Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se na
  programske doprinose financijskim instrumentima ili iz financijskih instrumenata ni na
  bilo koju operaciju kojoj proizvodna aktivnost prestaje zbog stečaja koji nije prijevaran.

Amandman 270

Amandman 270

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 62. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 62. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za stavak 1. točku (d) naknade za upravljanje temelje se na uspješnosti. Kada se tijela koja provode holding fond i/ili posebne fondove, na temelju članka 53. stavka 
  3
  . biraju putem izravne dodjele ugovora, iznos troškova i naknada za upravljanje isplaćenih tim tijelima koji može biti prijavljen kao prihvatljivi rashodi podliježe pragu od najviše 5 % ukupnog iznosa programskih doprinosa isplaćenih krajnjim primateljima u zajmovima, vlasničkim ili kvazivlasničkim ulaganjima ili izdvojenih kako je dogovoreno u ugovorima o jamstvu. | Za stavak 1. točku (d) naknade za upravljanje temelje se na uspješnosti.
  Tijekom prvih dvanaest mjeseci provedbe financijskog instrumenta, prihvatljiva je osnovna naknada za troškove i naknade za upravljanje.
  Kada se tijela koja provode holding fond i/ili posebne fondove, na temelju članka 53. stavka 
  2
  . biraju putem izravne dodjele ugovora, iznos troškova i naknada za upravljanje isplaćenih tim tijelima koji može biti prijavljen kao prihvatljivi rashodi podliježe pragu od najviše 5 % ukupnog iznosa programskih doprinosa isplaćenih krajnjim primateljima u zajmovima, vlasničkim ili kvazivlasničkim ulaganjima ili izdvojenih kako je dogovoreno u ugovorima o jamstvu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za stavak 1. točku (d) naknade za upravljanje temelje se na uspješnosti. Kada se tijela koja provode holding fond i/ili posebne fondove, na temelju članka 53. stavka 
  3
  . biraju putem izravne dodjele ugovora, iznos troškova i naknada za upravljanje isplaćenih tim tijelima koji može biti prijavljen kao prihvatljivi rashodi podliježe pragu od najviše 5 % ukupnog iznosa programskih doprinosa isplaćenih krajnjim primateljima u zajmovima, vlasničkim ili kvazivlasničkim ulaganjima ili izdvojenih kako je dogovoreno u ugovorima o jamstvu.

3

Za stavak 1. točku (d) naknade za upravljanje temelje se na uspješnosti.
  Tijekom prvih dvanaest mjeseci provedbe financijskog instrumenta, prihvatljiva je osnovna naknada za troškove i naknade za upravljanje.
  Kada se tijela koja provode holding fond i/ili posebne fondove, na temelju članka 53. stavka 
  2
  . biraju putem izravne dodjele ugovora, iznos troškova i naknada za upravljanje isplaćenih tim tijelima koji može biti prijavljen kao prihvatljivi rashodi podliježe pragu od najviše 5 % ukupnog iznosa programskih doprinosa isplaćenih krajnjim primateljima u zajmovima, vlasničkim ili kvazivlasničkim ulaganjima ili izdvojenih kako je dogovoreno u ugovorima o jamstvu.

Tijekom prvih dvanaest mjeseci provedbe financijskog instrumenta, prihvatljiva je osnovna naknada za troškove i naknade za upravljanje.

2

Amandman 271

Amandman 271

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 62. – stavak 3. – podstavak 2.

Članak 62. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Taj se prag ne primjenjuje
  ako se odabir tijela koja provode financijske instrumente obavlja u natječajnom postupku u skladu s primjenjivim pravom i ako je natječajnim postupkom utvrđena potreba za višom razinom troškova i naknada za upravljanje. | Ako se odabir tijela koja provode financijske instrumente obavlja u natječajnom postupku u skladu s primjenjivim pravom i ako je natječajnim postupkom utvrđena potreba za višom razinom troškova i naknada za upravljanje
  , koje se temelje na učinku
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Taj se prag ne primjenjuje
  ako se odabir tijela koja provode financijske instrumente obavlja u natječajnom postupku u skladu s primjenjivim pravom i ako je natječajnim postupkom utvrđena potreba za višom razinom troškova i naknada za upravljanje.

Taj se prag ne primjenjuje

Ako se odabir tijela koja provode financijske instrumente obavlja u natječajnom postupku u skladu s primjenjivim pravom i ako je natječajnim postupkom utvrđena potreba za višom razinom troškova i naknada za upravljanje
  , koje se temelje na učinku
  .

, koje se temelje na učinku

Amandman 272

Amandman 272

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 63. – stavak 2.

Članak 63. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice osiguravaju zakonitost i pravilnost rashoda navedenih u računima podnesenima Komisiji i poduzimaju sve potrebne mjere kako bi spriječile, otkrile i ispravile te prijavile nepravilnosti. | 2.   Države članice osiguravaju zakonitost i pravilnost rashoda navedenih u računima podnesenima Komisiji i poduzimaju sve potrebne mjere kako bi spriječile, otkrile i ispravile te prijavile nepravilnosti.
  Države članice u potpunosti surađuju s OLAF-om. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice osiguravaju zakonitost i pravilnost rashoda navedenih u računima podnesenima Komisiji i poduzimaju sve potrebne mjere kako bi spriječile, otkrile i ispravile te prijavile nepravilnosti.

2.   Države članice osiguravaju zakonitost i pravilnost rashoda navedenih u računima podnesenima Komisiji i poduzimaju sve potrebne mjere kako bi spriječile, otkrile i ispravile te prijavile nepravilnosti.
  Države članice u potpunosti surađuju s OLAF-om.

Amandman 273

Amandman 273

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 63. – stavak 4.

Članak 63. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice osiguravaju kvalitetu i pouzdanost sustava praćenja i podataka o pokazateljima. | 4.   Države članice osiguravaju kvalitetu
  , neovisnost
  i pouzdanost sustava praćenja i podataka o pokazateljima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Države članice osiguravaju kvalitetu i pouzdanost sustava praćenja i podataka o pokazateljima.

4.   Države članice osiguravaju kvalitetu
  , neovisnost
  i pouzdanost sustava praćenja i podataka o pokazateljima.

Amandman 274

Amandman 274

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 63. – stavak 6. – podstavak 1.

Članak 63. – stavak 6. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice moraju imati mehanizme kojima se osigurava djelotvorno razmatranje pritužbi u vezi s fondovima. Države članice na zahtjev Komisije razmatraju pritužbe koje su podnesene Komisiji i koje ulaze u područje primjene njihovih programa te obavješćuje Komisiju o rezultatima tih razmatranja. | Države članice moraju imati mehanizme kojima se osigurava djelotvorno razmatranje pritužbi u vezi s fondovima.
  Opseg, pravila i postupci tih mehanizama odgovornost su država članica u skladu s njihovim institucionalnim i pravnim okvirom.
  Države članice na zahtjev Komisije
  u skladu s člankom 64. stavkom 4.a
  razmatraju pritužbe koje su podnesene Komisiji i koje ulaze u područje primjene njihovih programa te obavješćuje Komisiju o rezultatima tih razmatranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice moraju imati mehanizme kojima se osigurava djelotvorno razmatranje pritužbi u vezi s fondovima. Države članice na zahtjev Komisije razmatraju pritužbe koje su podnesene Komisiji i koje ulaze u područje primjene njihovih programa te obavješćuje Komisiju o rezultatima tih razmatranja.

Države članice moraju imati mehanizme kojima se osigurava djelotvorno razmatranje pritužbi u vezi s fondovima.
  Opseg, pravila i postupci tih mehanizama odgovornost su država članica u skladu s njihovim institucionalnim i pravnim okvirom.
  Države članice na zahtjev Komisije
  u skladu s člankom 64. stavkom 4.a
  razmatraju pritužbe koje su podnesene Komisiji i koje ulaze u područje primjene njihovih programa te obavješćuje Komisiju o rezultatima tih razmatranja.

Opseg, pravila i postupci tih mehanizama odgovornost su država članica u skladu s njihovim institucionalnim i pravnim okvirom.

u skladu s člankom 64. stavkom 4.a

Amandman 275

Amandman 275

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 63. – stavak 7. – podstavak 1.

Članak 63. – stavak 7. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice osiguravaju da se sve razmjene informacija između korisnika i programskih tijela provode putem elektroničkih sustava za razmjenu podataka u skladu s Prilogom XII. | Države članice osiguravaju da se sve razmjene informacija između korisnika i programskih tijela provode putem elektroničkih sustava za razmjenu podataka
  koji su prilagođeni korisnicima
  u skladu s Prilogom XII. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice osiguravaju da se sve razmjene informacija između korisnika i programskih tijela provode putem elektroničkih sustava za razmjenu podataka u skladu s Prilogom XII.

Države članice osiguravaju da se sve razmjene informacija između korisnika i programskih tijela provode putem elektroničkih sustava za razmjenu podataka
  koji su prilagođeni korisnicima
  u skladu s Prilogom XII.

koji su prilagođeni korisnicima

Amandman 276

Amandman 276

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 63. – stavak 7. – podstavak 2.

Članak 63. – stavak 7. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za programe kojima pružaju potporu EFPR, FAMI, FUS i BMVI prvi se podstavak primjenjuje od 1. siječnja 
  2023
  . | Za programe kojima pružaju potporu EFPR, FAMI, FUS i BMVI prvi se podstavak primjenjuje od 1. siječnja 
  2022
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za programe kojima pružaju potporu EFPR, FAMI, FUS i BMVI prvi se podstavak primjenjuje od 1. siječnja 
  2023
  .

2023

Za programe kojima pružaju potporu EFPR, FAMI, FUS i BMVI prvi se podstavak primjenjuje od 1. siječnja 
  2022
  .

2022

Amandman 277

Amandman 277

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 63. – stavak 7. – podstavak 3.

Članak 63. – stavak 7. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prvi se podstavak ne primjenjuje na programe iz članka [4. stavka 1.
  točke (c)
  podtočke 
  vii
  .] Uredbe o ESF-u plus. | Prvi se podstavak ne primjenjuje na programe iz članka [4. stavka 1. podtočke 
  xi
  .] Uredbe o ESF-u plus. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prvi se podstavak ne primjenjuje na programe iz članka [4. stavka 1.
  točke (c)
  podtočke 
  vii
  .] Uredbe o ESF-u plus.

točke (c)

vii

Prvi se podstavak ne primjenjuje na programe iz članka [4. stavka 1. podtočke 
  xi
  .] Uredbe o ESF-u plus.

xi

Amandman 278

Amandman 278

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 63. – stavak 11.

Članak 63. – stavak 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 11.   Komisija donosi provedbeni akt navodeći format koji se treba upotrijebiti za izvješćivanje o nepravilnostima u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 109. stavka 2. radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu tog članka. | 11.   Komisija donosi provedbeni akt navodeći format koji se treba upotrijebiti za izvješćivanje o nepravilnostima u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 109. stavka 2. radi osiguranja jedinstvenih uvjeta
  i pravila
  za provedbu tog članka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

11.   Komisija donosi provedbeni akt navodeći format koji se treba upotrijebiti za izvješćivanje o nepravilnostima u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 109. stavka 2. radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu tog članka.

11.   Komisija donosi provedbeni akt navodeći format koji se treba upotrijebiti za izvješćivanje o nepravilnostima u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 109. stavka 2. radi osiguranja jedinstvenih uvjeta
  i pravila
  za provedbu tog članka.

Amandman 279

Amandman 279

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 64. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 64. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija potvrđuje da države članice imaju sustave za upravljanje i kontrolu usklađene s ovom Uredbom i da ti sustavi djelotvorno rade tijekom provedbe programa. Komisija izrađuje revizijsku strategiju i plan revizije koji se temelje na procjeni rizika. | Komisija potvrđuje da države članice imaju sustave za upravljanje i kontrolu usklađene s ovom Uredbom i da ti sustavi djelotvorno
  i učinkovito
  rade tijekom provedbe programa. Komisija
  za države članice
  izrađuje revizijsku strategiju i plan revizije koji se temelje na procjeni rizika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija potvrđuje da države članice imaju sustave za upravljanje i kontrolu usklađene s ovom Uredbom i da ti sustavi djelotvorno rade tijekom provedbe programa. Komisija izrađuje revizijsku strategiju i plan revizije koji se temelje na procjeni rizika.

Komisija potvrđuje da države članice imaju sustave za upravljanje i kontrolu usklađene s ovom Uredbom i da ti sustavi djelotvorno
  i učinkovito
  rade tijekom provedbe programa. Komisija
  za države članice
  izrađuje revizijsku strategiju i plan revizije koji se temelje na procjeni rizika.

i učinkovito

za države članice

Amandman 280

Amandman 280

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 64. – stavak 2.

Članak 64. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Revizije Komisije provode se do
  tri
   kalendarske godine nakon prihvata računa u koje su uključeni predmetni rashodi. Ovo se razdoblje ne primjenjuje na operacije u kojima postoji sumnja na prijevaru. | 2.   Revizije Komisije provode se do
  dvije
   kalendarske godine nakon prihvata računa u koje su uključeni predmetni rashodi. Ovo se razdoblje ne primjenjuje na operacije u kojima postoji sumnja na prijevaru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Revizije Komisije provode se do
  tri
   kalendarske godine nakon prihvata računa u koje su uključeni predmetni rashodi. Ovo se razdoblje ne primjenjuje na operacije u kojima postoji sumnja na prijevaru.

2.   Revizije Komisije provode se do
  dvije
   kalendarske godine nakon prihvata računa u koje su uključeni predmetni rashodi. Ovo se razdoblje ne primjenjuje na operacije u kojima postoji sumnja na prijevaru.

Amandman 281

Amandman 281

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 64. – stavak 4. – podstavak 1. – točka a

Članak 64. – stavak 4. – podstavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | Komisija obavješćuje nadležno programsko tijelo najmanje
  12
   radnih dana unaprijed, osim u hitnim slučajevima. Službenici ili ovlašteni predstavnici države članice mogu sudjelovati u takvim revizijama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

Komisija obavješćuje nadležno programsko tijelo najmanje
  12
   radnih dana unaprijed, osim u hitnim slučajevima. Službenici ili ovlašteni predstavnici države članice mogu sudjelovati u takvim revizijama;

12

| (a) | Komisija obavješćuje nadležno programsko tijelo najmanje
  15
   radnih dana unaprijed, osim u hitnim slučajevima. Službenici ili ovlašteni predstavnici države članice mogu sudjelovati u takvim revizijama; |
| --- | --- |

(a)

Komisija obavješćuje nadležno programsko tijelo najmanje
  15
   radnih dana unaprijed, osim u hitnim slučajevima. Službenici ili ovlašteni predstavnici države članice mogu sudjelovati u takvim revizijama;

15

Amandman 282

Amandman 282

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 64. – stavak 4. – podstavak 1. – točka c.

Članak 64. – stavak 4. – podstavak 1. – točka c.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | Komisija dostavlja nadležnom tijelu države članice preliminarne nalaze revizije na najmanje jednom službenom jeziku Unije najkasnije
  tri
   mjeseca nakon posljednjeg dana revizije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

Komisija dostavlja nadležnom tijelu države članice preliminarne nalaze revizije na najmanje jednom službenom jeziku Unije najkasnije
  tri
   mjeseca nakon posljednjeg dana revizije;

tri

| (c) | Komisija dostavlja nadležnom tijelu države članice preliminarne nalaze revizije na najmanje jednom službenom jeziku Unije najkasnije
  dva
  mjeseca nakon posljednjeg dana revizije; |
| --- | --- |

(c)

Komisija dostavlja nadležnom tijelu države članice preliminarne nalaze revizije na najmanje jednom službenom jeziku Unije najkasnije
  dva
  mjeseca nakon posljednjeg dana revizije;

dva

Amandman 283

Amandman 283

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 64. – stavak 4. – podstavak 1. – točka d

Članak 64. – stavak 4. – podstavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | Komisija dostavlja izvješće o reviziji na najmanje jednom službenom jeziku Unije najkasnije
  tri
   mjeseca nakon što primi potpuni odgovor nadležnog tijela države članice na preliminarne nalaze revizije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

Komisija dostavlja izvješće o reviziji na najmanje jednom službenom jeziku Unije najkasnije
  tri
   mjeseca nakon što primi potpuni odgovor nadležnog tijela države članice na preliminarne nalaze revizije.

tri

| (d) | Komisija dostavlja izvješće o reviziji na najmanje jednom službenom jeziku Unije najkasnije
  dva
  mjeseca nakon što primi potpuni odgovor nadležnog tijela države članice na preliminarne nalaze revizije.
  Smatra se da je odgovor države članice potpun ako Komisija u roku od dva mjeseca nije izvijestila o postojanju dokumentacije koja se očekuje. |
| --- | --- |

(d)

Komisija dostavlja izvješće o reviziji na najmanje jednom službenom jeziku Unije najkasnije
  dva
  mjeseca nakon što primi potpuni odgovor nadležnog tijela države članice na preliminarne nalaze revizije.
  Smatra se da je odgovor države članice potpun ako Komisija u roku od dva mjeseca nije izvijestila o postojanju dokumentacije koja se očekuje.

dva

Smatra se da je odgovor države članice potpun ako Komisija u roku od dva mjeseca nije izvijestila o postojanju dokumentacije koja se očekuje.

Amandman 284

Amandman 284

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 64. – stavak 4. – podstavak 2.

Članak 64. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija može produljiti rokove navedene u točkama (c) i (d) za
  tri
  dodatna mjeseca. | Komisija može
  u propisno opravdanim slučajevima
  produljiti rokove navedene u točkama (c) i (d) za
  dva
  dodatna mjeseca. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija može produljiti rokove navedene u točkama (c) i (d) za
  tri
  dodatna mjeseca.

tri

Komisija može
  u propisno opravdanim slučajevima
  produljiti rokove navedene u točkama (c) i (d) za
  dva
  dodatna mjeseca.

u propisno opravdanim slučajevima

dva

Amandman 285

Amandman 285

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 64. – stavak 4.a (novi)

Članak 64. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Ne dovodeći u pitanje članak 63. stavak 6., Komisija osigurava sustav za rješavanje pritužbi koji je dostupan svim građanima i dionicima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Ne dovodeći u pitanje članak 63. stavak 6., Komisija osigurava sustav za rješavanje pritužbi koji je dostupan svim građanima i dionicima.

Amandman 286

Amandman 286

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 65. – stavak 2.

Članak 65. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Tijelo za reviziju mora biti javno tijelo koje je funkcionalno neovisno o 
  subjektima nad
  kojima
  se provodi revizija
  . | 2.   Tijelo za reviziju mora biti javno
  ili privatno
  tijelo koje je funkcionalno neovisno o 
  upravljačkom tijelu i tijelima ili subjektima
  kojima
  su povjerene ili delegirane funkcije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Tijelo za reviziju mora biti javno tijelo koje je funkcionalno neovisno o 
  subjektima nad
  kojima
  se provodi revizija
  .

2.   Tijelo za reviziju mora biti javno
  ili privatno
  tijelo koje je funkcionalno neovisno o 
  upravljačkom tijelu i tijelima ili subjektima
  kojima
  su povjerene ili delegirane funkcije
  .

Amandman 287

Amandman 287

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 66. – stavak 1. – točka e

Članak 66. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | evidentira i pohranjuje u 
  elektronički sustav
  podatke o svim operacijama potrebne za praćenje, evaluaciju, financijsko upravljanje, provjere i revizije i osigurava sigurnost, potpunost i povjerljivost podataka i autentikaciju korisnika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

evidentira i pohranjuje u 
  elektronički sustav
  podatke o svim operacijama potrebne za praćenje, evaluaciju, financijsko upravljanje, provjere i revizije i osigurava sigurnost, potpunost i povjerljivost podataka i autentikaciju korisnika.

elektronički sustav

| (e) | evidentira i pohranjuje u 
  elektroničke sustave
  podatke o svim operacijama potrebne za praćenje, evaluaciju, financijsko upravljanje, provjere i revizije i osigurava sigurnost, potpunost i povjerljivost podataka i autentikaciju korisnika. |
| --- | --- |

(e)

evidentira i pohranjuje u 
  elektroničke sustave
  podatke o svim operacijama potrebne za praćenje, evaluaciju, financijsko upravljanje, provjere i revizije i osigurava sigurnost, potpunost i povjerljivost podataka i autentikaciju korisnika.

elektroničke sustave

Amandman 288

Amandman 288

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 67. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 67. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za odabir operacija upravljačko tijelo utvrđuje i primjenjuje nediskriminirajuće i transparentne kriterije i postupke kojima se
  osigurava
  ravnopravnost spolova i uzimaju u obzir Povelja Europske unije o temeljnim pravila i načelo održivog razvoja te politika Unije o okolišu u skladu s člankom 11. i člankom 191. stavkom 1. UFEU-a. | Za odabir operacija upravljačko tijelo utvrđuje i primjenjuje nediskriminirajuće i transparentne kriterije i postupke kojima se
  osiguravaju pristupačnost osobama s invaliditetom i
  ravnopravnost spolova i uzimaju u obzir Povelja Europske unije o temeljnim pravila i načelo održivog razvoja te politika Unije o okolišu u skladu s člankom 11. i člankom 191. stavkom 1. UFEU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za odabir operacija upravljačko tijelo utvrđuje i primjenjuje nediskriminirajuće i transparentne kriterije i postupke kojima se
  osigurava
  ravnopravnost spolova i uzimaju u obzir Povelja Europske unije o temeljnim pravila i načelo održivog razvoja te politika Unije o okolišu u skladu s člankom 11. i člankom 191. stavkom 1. UFEU-a.

osigurava

Za odabir operacija upravljačko tijelo utvrđuje i primjenjuje nediskriminirajuće i transparentne kriterije i postupke kojima se
  osiguravaju pristupačnost osobama s invaliditetom i
  ravnopravnost spolova i uzimaju u obzir Povelja Europske unije o temeljnim pravila i načelo održivog razvoja te politika Unije o okolišu u skladu s člankom 11. i člankom 191. stavkom 1. UFEU-a.

osiguravaju pristupačnost osobama s invaliditetom i

Amandman 289

Amandman 289

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 67. – stavak 3. – točka a

Članak 67. – stavak 3. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | osigurava da odabrane operacije ispunjavaju uvjete programa i da pružaju djelotvoran doprinos ostvarenju njegovih posebnih ciljeva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

osigurava da odabrane operacije ispunjavaju uvjete programa i da pružaju djelotvoran doprinos ostvarenju njegovih posebnih ciljeva;

| (a) | osigurava da
  su
  odabrane operacije
  održive i da
  ispunjavaju uvjete programa
  , kao i teritorijalnih strategija,
  i da pružaju djelotvoran doprinos ostvarenju njegovih posebnih ciljeva; |
| --- | --- |

(a)

osigurava da
  su
  odabrane operacije
  održive i da
  ispunjavaju uvjete programa
  , kao i teritorijalnih strategija,
  i da pružaju djelotvoran doprinos ostvarenju njegovih posebnih ciljeva;

su

održive i da

, kao i teritorijalnih strategija,

Amandman 290

Amandman 290

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 67. – stavak 3. – točka c

Članak 67. – stavak 3. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | osigurava da odabrane operacije predstavljaju
  najbolji
  odnos između iznosa potpore, poduzetih aktivnosti i postizanja ciljeva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

osigurava da odabrane operacije predstavljaju
  najbolji
  odnos između iznosa potpore, poduzetih aktivnosti i postizanja ciljeva;

najbolji

| (c) | osigurava da odabrane operacije predstavljaju
  odgovarajući
  odnos između iznosa potpore, poduzetih aktivnosti i postizanja ciljeva; |
| --- | --- |

(c)

osigurava da odabrane operacije predstavljaju
  odgovarajući
  odnos između iznosa potpore, poduzetih aktivnosti i postizanja ciljeva;

odgovarajući

Amandman 291

Amandman 291

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 67. – stavak 3. – točka e

Članak 67. – stavak 3. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | osigurava da odabrane operacije obuhvaćene područjem primjene Direktive 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća (48) podliježu procjeni utjecaja na okoliš ili postupku provjere na temelju zahtjeva te Direktive, kako je izmijenjena Direktivom 2014/52/EU Europskog parlamenta i Vijeća (49); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

osigurava da odabrane operacije obuhvaćene područjem primjene Direktive 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća (48) podliježu procjeni utjecaja na okoliš ili postupku provjere na temelju zahtjeva te Direktive, kako je izmijenjena Direktivom 2014/52/EU Europskog parlamenta i Vijeća (49);

48

49

| (e) | osigurava da odabrane operacije obuhvaćene područjem primjene Direktive 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća (48) podliježu procjeni utjecaja na okoliš ili postupku provjere
  te da su propisno uzeti u obzir procjena alternativnih rješenja i sveobuhvatno javno savjetovanje
  na temelju zahtjeva te Direktive, kako je izmijenjena Direktivom 2014/52/EU Europskog parlamenta i Vijeća (49); |
| --- | --- |

(e)

osigurava da odabrane operacije obuhvaćene područjem primjene Direktive 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća (48) podliježu procjeni utjecaja na okoliš ili postupku provjere
  te da su propisno uzeti u obzir procjena alternativnih rješenja i sveobuhvatno javno savjetovanje
  na temelju zahtjeva te Direktive, kako je izmijenjena Direktivom 2014/52/EU Europskog parlamenta i Vijeća (49);

48

te da su propisno uzeti u obzir procjena alternativnih rješenja i sveobuhvatno javno savjetovanje

49

Amandman 292

Amandman 292

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 67. – stavak 3. – točka f

Članak 67. – stavak 3. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | ako su operacije započele prije podnošenja zahtjeva za financiranje upravljačkom tijelu,
  provjerava poštuje li
  se primjenjivo pravo; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

ako su operacije započele prije podnošenja zahtjeva za financiranje upravljačkom tijelu,
  provjerava poštuje li
  se primjenjivo pravo;

provjerava poštuje li

| (f) | ako su operacije započele prije podnošenja zahtjeva za financiranje upravljačkom tijelu,
  osigurava da
  se
  poštuje
  primjenjivo pravo; |
| --- | --- |

(f)

ako su operacije započele prije podnošenja zahtjeva za financiranje upravljačkom tijelu,
  osigurava da
  se
  poštuje
  primjenjivo pravo;

osigurava da

poštuje

Amandman 293

Amandman 293

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 67. – stavak 3. – točka j

Članak 67. – stavak 3. – točka j

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (j) | osigurava
  prilagodbu na promjenu klime za ulaganja u infrastrukturu čiji je očekivani životni vijek najmanje pet godina. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(j)

osigurava
  prilagodbu na promjenu klime za ulaganja u infrastrukturu čiji je očekivani životni vijek najmanje pet godina.

osigurava

| (j) | prije donošenja odluka o ulaganjima, osigurava
  prilagodbu na promjenu klime za ulaganja u infrastrukturu čiji je očekivani životni vijek najmanje pet godina
  , kao i primjenu načela „energetska učinkovitost na prvome mjestu”
  . |
| --- | --- |

(j)

prije donošenja odluka o ulaganjima, osigurava
  prilagodbu na promjenu klime za ulaganja u infrastrukturu čiji je očekivani životni vijek najmanje pet godina
  , kao i primjenu načela „energetska učinkovitost na prvome mjestu”
  .

prije donošenja odluka o ulaganjima, osigurava

, kao i primjenu načela „energetska učinkovitost na prvome mjestu”

Amandman 294

Amandman 294

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 67. – stavak 5.a (novi)

Članak 67. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Upravljačko tijelo također može odlučiti, u opravdanim slučajevima, doprinositi do 5 % financijskih sredstava koja su dodijeljena u okviru programa u okviru EFRR-a i ESF-a plus posebnim projektima unutar države članice prihvatljive u okviru programa Obzor Europa, uključujući i one odabrane u drugoj fazi, pod uvjetom da ti posebni projekti pridonose ciljevima programa u toj državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Upravljačko tijelo također može odlučiti, u opravdanim slučajevima, doprinositi do 5 % financijskih sredstava koja su dodijeljena u okviru programa u okviru EFRR-a i ESF-a plus posebnim projektima unutar države članice prihvatljive u okviru programa Obzor Europa, uključujući i one odabrane u drugoj fazi, pod uvjetom da ti posebni projekti pridonose ciljevima programa u toj državi članici.

Amandman 295

Amandman 295

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 67. – stavak 6.

Članak 67. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Kada upravljačko tijelo odabire operacije od strateške važnosti,
  mora
  o tome
  odmah obavijestiti
  Komisiju te dostavlja sve relevantne informacije o toj operaciji. | 6.   Kada upravljačko tijelo odabire operacije od strateške važnosti, o tome
  obavještava
  Komisiju
  u roku od jednog mjeseca
  te
  joj
  dostavlja sve relevantne informacije o toj operaciji
  , uključujući i analizu troškova i koristi
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Kada upravljačko tijelo odabire operacije od strateške važnosti,
  mora
  o tome
  odmah obavijestiti
  Komisiju te dostavlja sve relevantne informacije o toj operaciji.

6.   Kada upravljačko tijelo odabire operacije od strateške važnosti, o tome
  obavještava
  Komisiju
  u roku od jednog mjeseca
  te
  joj
  dostavlja sve relevantne informacije o toj operaciji
  , uključujući i analizu troškova i koristi
  .

Amandman 296

Amandman 296

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 68. – stavak 1. – podstavak 1. – točka b

Članak 68. – stavak 1. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | ovisno o dostupnosti financiranja
  osiguravaju da je korisnik primio cijeli dugovani iznos najkasnije
  90
   dana od datuma na koji je korisnik podnio zahtjev za plaćanje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

ovisno o dostupnosti financiranja
  osiguravaju da je korisnik primio cijeli dugovani iznos najkasnije
  90
   dana od datuma na koji je korisnik podnio zahtjev za plaćanje;

ovisno o dostupnosti financiranja

90

| (b) | u pogledu pretfinanciranja i međuplaćanja
  osiguravaju da je korisnik primio cijeli dugovani iznos
  za provjerene rashode
  najkasnije
  60
   dana od datuma na koji je korisnik podnio zahtjev za plaćanje; |
| --- | --- |

(b)

u pogledu pretfinanciranja i međuplaćanja
  osiguravaju da je korisnik primio cijeli dugovani iznos
  za provjerene rashode
  najkasnije
  60
   dana od datuma na koji je korisnik podnio zahtjev za plaćanje;

u pogledu pretfinanciranja i međuplaćanja

za provjerene rashode

60

Amandman 297

Amandman 297

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 70. – stavak 1. – točka a

Članak 70. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | izrade i podnošenja zahtjeva za plaćanje Komisiji u skladu s člancima 85. i 86.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

izrade i podnošenja zahtjeva za plaćanje Komisiji u skladu s člancima 85. i 86.;

| (a) | izrade i podnošenja zahtjeva za plaćanje Komisiji u skladu s člancima 85. i 86.
  i uzimajući u obzir revizije koje je provelo tijelo za reviziju ili koje su provedene pod njegovom nadležnošću
  ; |
| --- | --- |

(a)

izrade i podnošenja zahtjeva za plaćanje Komisiji u skladu s člancima 85. i 86.
  i uzimajući u obzir revizije koje je provelo tijelo za reviziju ili koje su provedene pod njegovom nadležnošću
  ;

i uzimajući u obzir revizije koje je provelo tijelo za reviziju ili koje su provedene pod njegovom nadležnošću

Amandman 298

Amandman 298

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 70. – stavak 1. – točka b

Članak 70. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | sastavljanja računa u skladu s člankom 92. i vođenja evidencije o svim elementima računa u elektroničkom sustavu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

sastavljanja računa u skladu s člankom 92. i vođenja evidencije o svim elementima računa u elektroničkom sustavu;

| (b) | sastavljanja
  i predstavljanja
  računa
  i potvrđivanja njihove potpunosti, točnosti i ispravnosti
  u skladu s člankom 92. i vođenja evidencije o svim elementima računa u elektroničkom sustavu; |
| --- | --- |

(b)

sastavljanja
  i predstavljanja
  računa
  i potvrđivanja njihove potpunosti, točnosti i ispravnosti
  u skladu s člankom 92. i vođenja evidencije o svim elementima računa u elektroničkom sustavu;

i predstavljanja

i potvrđivanja njihove potpunosti, točnosti i ispravnosti

Amandman 299

Amandman 299

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 71. – stavak 6.a (novi)

Članak 71. – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Revizija se provodi u odnosu na normu koja se primjenjivala u trenutku postizanja dogovora oko revidirane operacije, osim ako su nove norme povoljnije za korisnika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.a
     
  Revizija se provodi u odnosu na normu koja se primjenjivala u trenutku postizanja dogovora oko revidirane operacije, osim ako su nove norme povoljnije za korisnika.

Amandman 300

Amandman 300

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 71. – stavak 6.b (novi)

Članak 71. – stavak 6.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6.b
     
  Otkrivanje nepravilnosti u okviru revizije operacije koja ima za posljedicu novčanu kaznu ne može dovesti do širenja područja primjene kontrole ni do financijskih ispravaka izvan rashoda obuhvaćenih obračunskom godinom revidiranih rashoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.b
     
  Otkrivanje nepravilnosti u okviru revizije operacije koja ima za posljedicu novčanu kaznu ne može dovesti do širenja područja primjene kontrole ni do financijskih ispravaka izvan rashoda obuhvaćenih obračunskom godinom revidiranih rashoda.

Amandman 301

Amandman 301

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 72. – stavak 1.

Članak 72. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Tijelo za reviziju priprema revizijsku strategiju na temelju procjene rizika, uzimajući u obzir opis sustava upravljanja i kontrole naveden u članku 63. stavku 9., kojom moraju biti obuhvaćene revizije sustava i revizije operacija. Revizijska strategija uključuje revizije sustava novoutvrđenih upravljačkih tijela i tijela zaduženih za računovodstvenu funkciju u roku od devet mjeseci nakon završetka njihove prve godine rada. Revizijska strategija priprema se u skladu s predloškom utvrđenim u Prilogu XVIII., ažurira se jednom godišnje nakon prvog godišnjeg izvješća o kontroli i revizorskog mišljenja koji su dostavljeni Komisiji. Može obuhvaćati jedan program ili više njih. | 1.   Tijelo za reviziju
  nakon savjetovanja s upravljačkim tijelom
  priprema revizijsku strategiju na temelju procjene rizika, uzimajući u obzir opis sustava upravljanja i kontrole naveden u članku 63. stavku 9., kojom moraju biti obuhvaćene revizije sustava i revizije operacija. Revizijska strategija uključuje revizije sustava novoutvrđenih upravljačkih tijela i tijela zaduženih za računovodstvenu funkciju
  . Revizija se provodi
  u roku od devet mjeseci nakon završetka njihove prve godine rada. Revizijska strategija priprema se u skladu s predloškom utvrđenim u Prilogu XVIII., ažurira se jednom godišnje nakon prvog godišnjeg izvješća o kontroli i revizorskog mišljenja koji su dostavljeni Komisiji. Može obuhvaćati jedan program ili više njih.
  Tijelo za reviziju u okviru revizijske strategije može odrediti ograničenje za revizije u pogledu jednog računa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Tijelo za reviziju priprema revizijsku strategiju na temelju procjene rizika, uzimajući u obzir opis sustava upravljanja i kontrole naveden u članku 63. stavku 9., kojom moraju biti obuhvaćene revizije sustava i revizije operacija. Revizijska strategija uključuje revizije sustava novoutvrđenih upravljačkih tijela i tijela zaduženih za računovodstvenu funkciju u roku od devet mjeseci nakon završetka njihove prve godine rada. Revizijska strategija priprema se u skladu s predloškom utvrđenim u Prilogu XVIII., ažurira se jednom godišnje nakon prvog godišnjeg izvješća o kontroli i revizorskog mišljenja koji su dostavljeni Komisiji. Može obuhvaćati jedan program ili više njih.

1.   Tijelo za reviziju
  nakon savjetovanja s upravljačkim tijelom
  priprema revizijsku strategiju na temelju procjene rizika, uzimajući u obzir opis sustava upravljanja i kontrole naveden u članku 63. stavku 9., kojom moraju biti obuhvaćene revizije sustava i revizije operacija. Revizijska strategija uključuje revizije sustava novoutvrđenih upravljačkih tijela i tijela zaduženih za računovodstvenu funkciju
  . Revizija se provodi
  u roku od devet mjeseci nakon završetka njihove prve godine rada. Revizijska strategija priprema se u skladu s predloškom utvrđenim u Prilogu XVIII., ažurira se jednom godišnje nakon prvog godišnjeg izvješća o kontroli i revizorskog mišljenja koji su dostavljeni Komisiji. Može obuhvaćati jedan program ili više njih.
  Tijelo za reviziju u okviru revizijske strategije može odrediti ograničenje za revizije u pogledu jednog računa.

Amandman 302

Amandman 302

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 73. – stavak 3. – podstavak 1.a (novi)

Članak 73. – stavak 3. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | U slučaju neslaganja između Komisije i države članice o nalazima revizije primjenjuje se postupak rješavanja sporova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U slučaju neslaganja između Komisije i države članice o nalazima revizije primjenjuje se postupak rješavanja sporova.

U slučaju neslaganja između Komisije i države članice o nalazima revizije primjenjuje se postupak rješavanja sporova.

Amandman 303

Amandman 303

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 74. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 74. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija i tijela za reviziju prvo upotrebljavaju sve informacije i evidenciju dostupne u 
  elektroničkom sustavu
  iz članka 66. stavka 1. točke (e), uključujući rezultate provjera upravljanja, i traže dodatne dokumente i revizijske dokaze od predmetnih korisnika ako je to, na temelju njihove stručne procjene, potrebno za potporu čvrstih zaključaka revizije. | Komisija i tijela za reviziju prvo upotrebljavaju sve informacije i evidenciju dostupne u 
  elektroničkim sustavima
  iz članka 66. stavka 1. točke (e), uključujući rezultate provjera upravljanja, i traže dodatne dokumente i revizijske dokaze od predmetnih korisnika ako je to, na temelju njihove stručne procjene, potrebno za potporu čvrstih zaključaka revizije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija i tijela za reviziju prvo upotrebljavaju sve informacije i evidenciju dostupne u 
  elektroničkom sustavu
  iz članka 66. stavka 1. točke (e), uključujući rezultate provjera upravljanja, i traže dodatne dokumente i revizijske dokaze od predmetnih korisnika ako je to, na temelju njihove stručne procjene, potrebno za potporu čvrstih zaključaka revizije.

elektroničkom sustavu

Komisija i tijela za reviziju prvo upotrebljavaju sve informacije i evidenciju dostupne u 
  elektroničkim sustavima
  iz članka 66. stavka 1. točke (e), uključujući rezultate provjera upravljanja, i traže dodatne dokumente i revizijske dokaze od predmetnih korisnika ako je to, na temelju njihove stručne procjene, potrebno za potporu čvrstih zaključaka revizije.

elektroničkim sustavima

Amandman 304

Amandman 304

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 75. – stavak 1.

Članak 75. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Upravljačko tijelo provodi provjere upravljanja na licu mjesta u skladu s člankom 68. stavkom 1. samo na razini tijela koja provode financijski instrument te, u kontekstu jamstvenih fondova, na razini tijela koja pružaju temeljne isplaćene nove zajmove. | 1.   Upravljačko tijelo provodi provjere upravljanja na licu mjesta u skladu s člankom 68. stavkom 1. samo na razini tijela koja provode financijski instrument te, u kontekstu jamstvenih fondova, na razini tijela koja pružaju temeljne isplaćene nove zajmove.
  Ne dovodeći u pitanje odredbe članka 127. Financijske uredbe, ako financijski instrument pruža izvješća o kontroli kojima se podupire zahtjev za plaćanje, upravljačko tijelo može odlučiti da neće provoditi provjere upravljanja na licu mjesta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Upravljačko tijelo provodi provjere upravljanja na licu mjesta u skladu s člankom 68. stavkom 1. samo na razini tijela koja provode financijski instrument te, u kontekstu jamstvenih fondova, na razini tijela koja pružaju temeljne isplaćene nove zajmove.

1.   Upravljačko tijelo provodi provjere upravljanja na licu mjesta u skladu s člankom 68. stavkom 1. samo na razini tijela koja provode financijski instrument te, u kontekstu jamstvenih fondova, na razini tijela koja pružaju temeljne isplaćene nove zajmove.
  Ne dovodeći u pitanje odredbe članka 127. Financijske uredbe, ako financijski instrument pruža izvješća o kontroli kojima se podupire zahtjev za plaćanje, upravljačko tijelo može odlučiti da neće provoditi provjere upravljanja na licu mjesta.

Amandman 305

Amandman 305

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 75. – stavak 2. – podstavak 2.

Članak 75. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Međutim, EIB ili druge međunarodne financijske institucije u kojima je država članica dioničar upravljačkom tijelu dostavljaju izvješća o kontroli koja podupiru zahtjeve za plaćanje. | (Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Međutim, EIB ili druge međunarodne financijske institucije u kojima je država članica dioničar upravljačkom tijelu dostavljaju izvješća o kontroli koja podupiru zahtjeve za plaćanje.

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 306

Amandman 306

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 75. – stavak 3.

Članak 75. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Tijelo za reviziju provodi revizije sustava i operacija u skladu s člancima 71., 73. ili 77. na razini tijela koja provode financijski instrument te, u kontekstu jamstvenih fondova, na razini tijela koja pružaju temeljne nove zajmove. | 3.   Tijelo za reviziju provodi revizije sustava i operacija u skladu s člancima 71., 73. ili 77. na razini tijela koja provode financijski instrument te, u kontekstu jamstvenih fondova, na razini tijela koja pružaju temeljne nove zajmove.
  Ne dovodeći u pitanje odredbe članka 127. Financijske uredbe, ako financijski instrument tijelu za reviziju do kraja svake kalendarske godine dostavlja godišnje izvješće o reviziji koje su sastavili njegovi vanjski revizori, koje obuhvaća elemente iz Priloga XVII., tijelo za reviziju može odlučiti da neće provoditi daljnje revizije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Tijelo za reviziju provodi revizije sustava i operacija u skladu s člancima 71., 73. ili 77. na razini tijela koja provode financijski instrument te, u kontekstu jamstvenih fondova, na razini tijela koja pružaju temeljne nove zajmove.

3.   Tijelo za reviziju provodi revizije sustava i operacija u skladu s člancima 71., 73. ili 77. na razini tijela koja provode financijski instrument te, u kontekstu jamstvenih fondova, na razini tijela koja pružaju temeljne nove zajmove.
  Ne dovodeći u pitanje odredbe članka 127. Financijske uredbe, ako financijski instrument tijelu za reviziju do kraja svake kalendarske godine dostavlja godišnje izvješće o reviziji koje su sastavili njegovi vanjski revizori, koje obuhvaća elemente iz Priloga XVII., tijelo za reviziju može odlučiti da neće provoditi daljnje revizije.

Amandman 307

Amandman 307

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 75. – stavak 3.a (novi)

Članak 75. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  U kontekstu jamstvenih fondova tijela odgovorna za reviziju programa mogu provesti provjere ili revizije tijela koja pružaju nove temeljne zajmove samo kada se dogode jedna ili više od sljedećih situacija: |
| | (a) | popratni dokumenti kojima se dokazuje potpora financijskih instrumenata krajnjim primateljima nisu dostupni na razini upravljačkog tijela ili na razini tijela koja provode financijske instrumente; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  U kontekstu jamstvenih fondova tijela odgovorna za reviziju programa mogu provesti provjere ili revizije tijela koja pružaju nove temeljne zajmove samo kada se dogode jedna ili više od sljedećih situacija:

(a)

(a)

popratni dokumenti kojima se dokazuje potpora financijskih instrumenata krajnjim primateljima nisu dostupni na razini upravljačkog tijela ili na razini tijela koja provode financijske instrumente;

popratni dokumenti kojima se dokazuje potpora financijskih instrumenata krajnjim primateljima nisu dostupni na razini upravljačkog tijela ili na razini tijela koja provode financijske instrumente;

| (b) | postoje dokazi da dokumenti dostupni na razini upravljačkog tijela ili na razini tijela koja provode financijske instrumente ne pokazuju stvarnu i točnu evidenciju pružene potpore. |
| --- | --- |

(b)

(b)

postoje dokazi da dokumenti dostupni na razini upravljačkog tijela ili na razini tijela koja provode financijske instrumente ne pokazuju stvarnu i točnu evidenciju pružene potpore.

postoje dokazi da dokumenti dostupni na razini upravljačkog tijela ili na razini tijela koja provode financijske instrumente ne pokazuju stvarnu i točnu evidenciju pružene potpore.

Amandman 308

Amandman 308

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 76. – stavak 1.

Članak 76. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ne dovodeći u pitanje pravila o državnoj potpori, upravljačko tijelo osigurava da se svi prateći dokumenti povezani s operacijom koju podupiru fondovi vode na primjerenoj razini tijekom razdoblja od
  pet godina
  od 31. prosinca godine u kojoj je izvršeno posljednje plaćanje upravljačkog tijela korisniku. | 1.   Ne dovodeći u pitanje pravila o državnoj potpori, upravljačko tijelo osigurava da se svi prateći dokumenti povezani s operacijom koju podupiru fondovi vode na primjerenoj razini tijekom razdoblja od
  tri godine
  od 31. prosinca godine u kojoj je izvršeno posljednje plaćanje upravljačkog tijela korisniku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ne dovodeći u pitanje pravila o državnoj potpori, upravljačko tijelo osigurava da se svi prateći dokumenti povezani s operacijom koju podupiru fondovi vode na primjerenoj razini tijekom razdoblja od
  pet godina
  od 31. prosinca godine u kojoj je izvršeno posljednje plaćanje upravljačkog tijela korisniku.

1.   Ne dovodeći u pitanje pravila o državnoj potpori, upravljačko tijelo osigurava da se svi prateći dokumenti povezani s operacijom koju podupiru fondovi vode na primjerenoj razini tijekom razdoblja od
  tri godine
  od 31. prosinca godine u kojoj je izvršeno posljednje plaćanje upravljačkog tijela korisniku.

Amandman 309

Amandman 309

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 76. – stavak 2.a (novi)

Članak 76. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Razdoblje čuvanja dokumenta može se smanjiti, razmjerno profilu rizičnosti i veličini korisnika, odlukom upravljačkog tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Razdoblje čuvanja dokumenta može se smanjiti, razmjerno profilu rizičnosti i veličini korisnika, odlukom upravljačkog tijela.

Amandman 310

Amandman 310

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 84. – stavak 2. – podstavak 1. – uvodni dio

Članak 84. – stavak 2. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Pretfinanciranje za svaki fond isplaćuje se u godišnjim obrocima prije 1. srpnja svake godine
  , ovisno o raspoloživosti sredstava,
  kako slijedi: | Pretfinanciranje za svaki fond isplaćuje se u godišnjim obrocima prije 1. srpnja svake godine kako slijedi: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Pretfinanciranje za svaki fond isplaćuje se u godišnjim obrocima prije 1. srpnja svake godine
  , ovisno o raspoloživosti sredstava,
  kako slijedi:

, ovisno o raspoloživosti sredstava,

Pretfinanciranje za svaki fond isplaćuje se u godišnjim obrocima prije 1. srpnja svake godine kako slijedi:

Amandman 311

Amandman 311

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 84. – stavak 2. – podstavak 1. – točka b

Članak 84. – stavak 2. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | 2022.: 0,5  %; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

2022.: 0,5  %;

| (b) | 2022.: 0,7  %; |
| --- | --- |

(b)

2022.: 0,7  %;

Amandman 312

Amandman 312

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 84. – stavak 2. – podstavak 1. – točka c.

Članak 84. – stavak 2. – podstavak 1. – točka c.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | 2023.:
  0,5
   %; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

2023.:
  0,5
   %;

0,5

| (c) | 2023.:
  1
   %; |
| --- | --- |

(c)

2023.:
  1
   %;

1

Amandman 313

Amandman 313

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 84. – stavak 2. – podstavak 1. – točka d

Članak 84. – stavak 2. – podstavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | 2024.: 0,5  %; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

2024.: 0,5  %;

| (d) | 2024.: 1,5  %; |
| --- | --- |

(d)

2024.: 1,5  %;

Amandman 314

Amandman 314

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 84. – stavak 2. – podstavak 1. – točka e

Članak 84. – stavak 2. – podstavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | 2025.:
  0,5
   %; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

2025.:
  0,5
   %;

0,5

| (e) | 2025.:
  2
   %; |
| --- | --- |

(e)

2025.:
  2
   %;

2

Amandman 315

Amandman 315

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 84. – stavak 2. – podstavak 1. – točka f

Članak 84. – stavak 2. – podstavak 1. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | 2026.:
  0,5
   % |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

2026.:
  0,5
   %

0,5

| (f) | 2026.:
  2
   % |
| --- | --- |

(f)

2026.:
  2
   %

2

Amandman 316

Amandman 316

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 85. – stavak 3. – točka b

Članak 85. – stavak 3. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | iznos za tehničku pomoć izračunat u skladu s člankom 31.
  stavkom 2.
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

iznos za tehničku pomoć izračunat u skladu s člankom 31.
  stavkom 2.
  ;

stavkom 2.

| (b) | iznos za tehničku pomoć izračunat u skladu s člankom 31.; |
| --- | --- |

(b)

iznos za tehničku pomoć izračunat u skladu s člankom 31.;

Amandman 317

Amandman 317

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 85. – stavak 4. – točka ca (nova)

Članak 85. – stavak 4. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | u slučaju državne potpore, zahtjev za plaćanje može uključivati predujmove koje je korisniku isplatilo tijelo koje dodjeljuje potporu, pod sljedećim kumulativnim uvjetima: ti predujmovi podliježu jamstvu bake ili jednakovrijednom jamstvu, ne prelaze 40 % ukupnog iznosa potpore koja se dodjeljuje korisniku za određenu operaciju i pokriveni su rashodima koje korisnici plaćaju te se potkrepljuju računima s potvrdom plaćanja u roku od 3 godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

u slučaju državne potpore, zahtjev za plaćanje može uključivati predujmove koje je korisniku isplatilo tijelo koje dodjeljuje potporu, pod sljedećim kumulativnim uvjetima: ti predujmovi podliježu jamstvu bake ili jednakovrijednom jamstvu, ne prelaze 40 % ukupnog iznosa potpore koja se dodjeljuje korisniku za određenu operaciju i pokriveni su rashodima koje korisnici plaćaju te se potkrepljuju računima s potvrdom plaćanja u roku od 3 godine.

u slučaju državne potpore, zahtjev za plaćanje može uključivati predujmove koje je korisniku isplatilo tijelo koje dodjeljuje potporu, pod sljedećim kumulativnim uvjetima: ti predujmovi podliježu jamstvu bake ili jednakovrijednom jamstvu, ne prelaze 40 % ukupnog iznosa potpore koja se dodjeljuje korisniku za određenu operaciju i pokriveni su rashodima koje korisnici plaćaju te se potkrepljuju računima s potvrdom plaćanja u roku od 3 godine.

Amandman 318

Amandman 318

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 86. – stavak 1.

Članak 86. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako se financijski instrumenti provode u skladu s člankom 53. stavkom 
  2
  ., zahtjevi za plaćanje podneseni u skladu s Prilogom XIX. obuhvaćaju ukupne isplaćene iznose ili, u slučaju jamstava, izdvojene iznose kako je dogovoreno u ugovorima o jamstvu, od strane upravljačkog tijela krajnjim primateljima kako je navedeno u članku 62. stavku 1 točkama (a), (b) i (c). | 1.   Ako se financijski instrumenti provode u skladu s člankom 53. stavkom 
  1
  ., zahtjevi za plaćanje podneseni u skladu s Prilogom XIX. obuhvaćaju ukupne isplaćene iznose ili, u slučaju jamstava, izdvojene iznose kako je dogovoreno u ugovorima o jamstvu, od strane upravljačkog tijela krajnjim primateljima kako je navedeno u članku 62. stavku 1 točkama (a), (b) i (c). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ako se financijski instrumenti provode u skladu s člankom 53. stavkom 
  2
  ., zahtjevi za plaćanje podneseni u skladu s Prilogom XIX. obuhvaćaju ukupne isplaćene iznose ili, u slučaju jamstava, izdvojene iznose kako je dogovoreno u ugovorima o jamstvu, od strane upravljačkog tijela krajnjim primateljima kako je navedeno u članku 62. stavku 1 točkama (a), (b) i (c).

1.   Ako se financijski instrumenti provode u skladu s člankom 53. stavkom 
  1
  ., zahtjevi za plaćanje podneseni u skladu s Prilogom XIX. obuhvaćaju ukupne isplaćene iznose ili, u slučaju jamstava, izdvojene iznose kako je dogovoreno u ugovorima o jamstvu, od strane upravljačkog tijela krajnjim primateljima kako je navedeno u članku 62. stavku 1 točkama (a), (b) i (c).

Amandman 319

Amandman 319

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 86. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 86. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako se financijski instrumenti provode u skladu s člankom 53. stavkom 
  3
  ., zahtjevi za plaćanja koji obuhvaćaju rashode za financijske instrumente podnose se u skladu sa sljedećim uvjetima: | 2.   Ako se financijski instrumenti provode u skladu s člankom 53. stavkom 
  2
  ., zahtjevi za plaćanja koji obuhvaćaju rashode za financijske instrumente podnose se u skladu sa sljedećim uvjetima: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako se financijski instrumenti provode u skladu s člankom 53. stavkom 
  3
  ., zahtjevi za plaćanja koji obuhvaćaju rashode za financijske instrumente podnose se u skladu sa sljedećim uvjetima:

2.   Ako se financijski instrumenti provode u skladu s člankom 53. stavkom 
  2
  ., zahtjevi za plaćanja koji obuhvaćaju rashode za financijske instrumente podnose se u skladu sa sljedećim uvjetima:

Amandman 320

Amandman 320

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 87. – stavak 1.

Članak 87. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Podložno raspoloživom financiranju,
  Komisija izvršava međuplaćanja najkasnije 60 dana nakon datuma na koji je Komisija primila zahtjev za plaćanje. | 1.   Komisija izvršava međuplaćanja najkasnije 60 dana nakon datuma na koji je Komisija primila zahtjev za plaćanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Podložno raspoloživom financiranju,
  Komisija izvršava međuplaćanja najkasnije 60 dana nakon datuma na koji je Komisija primila zahtjev za plaćanje.

1.   Komisija izvršava međuplaćanja najkasnije 60 dana nakon datuma na koji je Komisija primila zahtjev za plaćanje.

Amandman 321

Amandman 321

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 90. – stavak 1. – točka a

Članak 90. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | postoje dokazi koji ukazuju na
  ozbiljan nedostatak
  i
  za
  koje
  nisu poduzete korektivne mjere, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

postoje dokazi koji ukazuju na
  ozbiljan nedostatak
  i
  za
  koje
  nisu poduzete korektivne mjere,

postoje dokazi koji ukazuju na

i

koje

| (a) | postoji
  ozbiljan nedostatak za
  koji
  nisu poduzete korektivne mjere, |
| --- | --- |

(a)

postoji
  ozbiljan nedostatak za
  koji
  nisu poduzete korektivne mjere,

postoji

koji

Amandman 322

Amandman 322

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 91. – stavak 1. – točka e

Članak 91. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | država članica nije poduzela potrebnu mjeru u skladu s člankom 15. stavkom 6. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

(e)

država članica nije poduzela potrebnu mjeru u skladu s člankom 15. stavkom 6.

država članica nije poduzela potrebnu mjeru u skladu s člankom 15. stavkom 6.

Briše se.

Briše se.

Amandman 323

Amandman 323

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 99. – stavak 1.

Članak 99. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija opoziva bilo koji iznos u programu koji nije iskorišten za pretfinanciranje u skladu s člankom 84. ili za koji nije podnesen zahtjev za plaćanje u skladu s člancima 85. i 86. do
  26
  . prosinca
  druge
  financijske godine nakon godine proračunskih obveza za razdoblje 2021.– 2026. | 1.   Komisija opoziva bilo koji iznos u programu koji nije iskorišten za pretfinanciranje u skladu s člankom 84. ili za koji nije podnesen zahtjev za plaćanje u skladu s člancima 85. i 86. do
  31
  . prosinca
  treće
  financijske godine nakon godine proračunskih obveza za razdoblje 2021.– 2026. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija opoziva bilo koji iznos u programu koji nije iskorišten za pretfinanciranje u skladu s člankom 84. ili za koji nije podnesen zahtjev za plaćanje u skladu s člancima 85. i 86. do
  26
  . prosinca
  druge
  financijske godine nakon godine proračunskih obveza za razdoblje 2021.– 2026.

1.   Komisija opoziva bilo koji iznos u programu koji nije iskorišten za pretfinanciranje u skladu s člankom 84. ili za koji nije podnesen zahtjev za plaćanje u skladu s člancima 85. i 86. do
  31
  . prosinca
  treće
  financijske godine nakon godine proračunskih obveza za razdoblje 2021.– 2026.

Amandman 324

Amandman 324

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 99. – stavak 2.

Članak 99. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.
     
  Iznos koji treba biti obuhvaćen predfinanciranjem ili zahtjevima za plaćanje u roku utvrđenom u prvom stavku u vezi s proračunskim obvezama za 2021. bit će 60 % te obveze. Za svaku proračunsku obvezu za godine od 2022. do 2025. dodat će se 10 % proračunskih obveza za 2021. radi izračuna iznosa koji trebaju biti obuhvaćeni. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.
     
  Iznos koji treba biti obuhvaćen predfinanciranjem ili zahtjevima za plaćanje u roku utvrđenom u prvom stavku u vezi s proračunskim obvezama za 2021. bit će 60 % te obveze. Za svaku proračunsku obvezu za godine od 2022. do 2025. dodat će se 10 % proračunskih obveza za 2021. radi izračuna iznosa koji trebaju biti obuhvaćeni.

Briše se.

Briše se.

Amandman 325

Amandman 325

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 99. – stavak 3.

Članak 99. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Dio obveza koje ostanu otvorene 31. prosinca 
  2029
  . opoziva se ako jamstveni paket i konačno izvješće o uspješnosti za programe koje podupiru ESF+, EFRR i Kohezijski fond nisu dostavljeni Komisiji do roka utvrđenog u članku 38. stavku 1. | 3.   Dio obveza koje ostanu otvorene 31. prosinca 
  2030
  . opoziva se ako jamstveni paket i konačno izvješće o uspješnosti za programe koje podupiru ESF+, EFRR i Kohezijski fond nisu dostavljeni Komisiji do roka utvrđenog u članku 38. stavku 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Dio obveza koje ostanu otvorene 31. prosinca 
  2029
  . opoziva se ako jamstveni paket i konačno izvješće o uspješnosti za programe koje podupiru ESF+, EFRR i Kohezijski fond nisu dostavljeni Komisiji do roka utvrđenog u članku 38. stavku 1.

3.   Dio obveza koje ostanu otvorene 31. prosinca 
  2030
  . opoziva se ako jamstveni paket i konačno izvješće o uspješnosti za programe koje podupiru ESF+, EFRR i Kohezijski fond nisu dostavljeni Komisiji do roka utvrđenog u članku 38. stavku 1.

Amandman 326

Amandman 326

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 100. – stavak 1. – podstavak 1. – točka ba (nova)

Članak 100. – stavak 1. – podstavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | nije bilo moguće pravovremeno podnijeti zahtjev za plaćanje zbog kašnjenja na razini Unije u utvrđivanju pravnog i administrativnog okvira za fondove za razdoblje od 2021. do 2027. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

nije bilo moguće pravovremeno podnijeti zahtjev za plaćanje zbog kašnjenja na razini Unije u utvrđivanju pravnog i administrativnog okvira za fondove za razdoblje od 2021. do 2027.

nije bilo moguće pravovremeno podnijeti zahtjev za plaćanje zbog kašnjenja na razini Unije u utvrđivanju pravnog i administrativnog okvira za fondove za razdoblje od 2021. do 2027.

Amandman 327

Amandman 327

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 101. – stavak 2.

Članak 101. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Država članica ima rok od
  mjesec dana
  u kojem može pristati na iznos odobrenih sredstava koji će biti opozvan ili dostaviti svoje primjedbe. | 2.   Država članica ima rok od
  dva mjeseca
  u kojem može pristati na iznos odobrenih sredstava koji će biti opozvan ili dostaviti svoje primjedbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Država članica ima rok od
  mjesec dana
  u kojem može pristati na iznos odobrenih sredstava koji će biti opozvan ili dostaviti svoje primjedbe.

2.   Država članica ima rok od
  dva mjeseca
  u kojem može pristati na iznos odobrenih sredstava koji će biti opozvan ili dostaviti svoje primjedbe.

Amandman 328

Amandman 328

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 102. – stavak 1.

Članak 102. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   EFRR-om, ESF-om plus i Kohezijskim fondom podržava se cilj „Ulaganje za radna mjesta i rast” u svim regijama koje odgovaraju razini 2 zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku („regije razine NUTS 2”) uspostavljenoj Uredbom (EZ) br. 1059/2003, kako je izmijenjena Uredbom Komisije
  (EZ) br. 868
  /
  2014
  . | 1.   EFRR-om, ESF-om plus i Kohezijskim fondom podržava se cilj „Ulaganje za radna mjesta i rast” u svim regijama koje odgovaraju razini 2 zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku („regije razine NUTS 2”) uspostavljenoj Uredbom (EZ) br. 1059/2003, kako je izmijenjena Uredbom Komisije
  (EU) 2016
  /
  2066
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   EFRR-om, ESF-om plus i Kohezijskim fondom podržava se cilj „Ulaganje za radna mjesta i rast” u svim regijama koje odgovaraju razini 2 zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku („regije razine NUTS 2”) uspostavljenoj Uredbom (EZ) br. 1059/2003, kako je izmijenjena Uredbom Komisije
  (EZ) br. 868
  /
  2014
  .

1.   EFRR-om, ESF-om plus i Kohezijskim fondom podržava se cilj „Ulaganje za radna mjesta i rast” u svim regijama koje odgovaraju razini 2 zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku („regije razine NUTS 2”) uspostavljenoj Uredbom (EZ) br. 1059/2003, kako je izmijenjena Uredbom Komisije
  (EU) 2016
  /
  2066
  .

Amandman 329

Amandman 329

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 103. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 103. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Sredstva za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju dostupna za proračunsku obvezu za razdoblje 2021.–2027. iznose 
  330 624 388 630
   EUR prema cijenama iz 2018. | Sredstva za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju dostupna za proračunsku obvezu za razdoblje 2021.–2027. iznose 
  378 097 000 000
   EUR prema cijenama iz 2018. |
| | (Ovom se izmjenom nastoji vratiti iznos jednak onom raspoloživom za razdoblje 2014. – 2020., uz potrebna povećanja, u skladu sa stajalištem EP-a o prijedlogu VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. Ona iziskuje posljedičnu prilagodbu izračuna u Prilogu XXII.) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Sredstva za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju dostupna za proračunsku obvezu za razdoblje 2021.–2027. iznose 
  330 624 388 630
   EUR prema cijenama iz 2018.

330 624 388 630

Sredstva za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju dostupna za proračunsku obvezu za razdoblje 2021.–2027. iznose 
  378 097 000 000
   EUR prema cijenama iz 2018.

378 097 000 000

(Ovom se izmjenom nastoji vratiti iznos jednak onom raspoloživom za razdoblje 2014. – 2020., uz potrebna povećanja, u skladu sa stajalištem EP-a o prijedlogu VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. Ona iziskuje posljedičnu prilagodbu izračuna u Prilogu XXII.)

(Ovom se izmjenom nastoji vratiti iznos jednak onom raspoloživom za razdoblje 2014. – 2020., uz potrebna povećanja, u skladu sa stajalištem EP-a o prijedlogu VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. Ona iziskuje posljedičnu prilagodbu izračuna u Prilogu XXII.)

Amandman 330

Amandman 330

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 103. – stavak 2. – podstavak 1.

Članak 103. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija provedbenim aktom donosi odluku u kojoj se određuje godišnja raščlamba ukupnih sredstava po državi članici u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” po kategoriji regija, zajedno s popisom prihvatljivih regija u skladu s metodologijom određenom u Prilogu XXII. | Komisija provedbenim aktom donosi odluku u kojoj se određuje godišnja raščlamba ukupnih sredstava po državi članici u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” po kategoriji regija, zajedno s popisom prihvatljivih regija u skladu s metodologijom određenom u Prilogu XXII.
  Minimalna ukupna dodijeljena sredstva iz fondova na nacionalnoj razini trebala bi iznositi 76 % proračuna dodijeljenog svakoj državi članici ili regiji za razdoblje 2014. – 2020. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija provedbenim aktom donosi odluku u kojoj se određuje godišnja raščlamba ukupnih sredstava po državi članici u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” po kategoriji regija, zajedno s popisom prihvatljivih regija u skladu s metodologijom određenom u Prilogu XXII.

Komisija provedbenim aktom donosi odluku u kojoj se određuje godišnja raščlamba ukupnih sredstava po državi članici u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” po kategoriji regija, zajedno s popisom prihvatljivih regija u skladu s metodologijom određenom u Prilogu XXII.
  Minimalna ukupna dodijeljena sredstva iz fondova na nacionalnoj razini trebala bi iznositi 76 % proračuna dodijeljenog svakoj državi članici ili regiji za razdoblje 2014. – 2020.

Minimalna ukupna dodijeljena sredstva iz fondova na nacionalnoj razini trebala bi iznositi 76 % proračuna dodijeljenog svakoj državi članici ili regiji za razdoblje 2014. – 2020.

Amandman 429

Amandman 429

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 103. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

Članak 103. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ne dovodeći u pitanje nacionalna dodijeljena sredstva za države članice, financijska sredstva za regije, koje su pale u nižu kategoriju za razdoblje 2021. – 2027., zadržavaju se na razini dodijeljenih sredstava za razdoblje 2014. – 2024. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ne dovodeći u pitanje nacionalna dodijeljena sredstva za države članice, financijska sredstva za regije, koje su pale u nižu kategoriju za razdoblje 2021. – 2027., zadržavaju se na razini dodijeljenih sredstava za razdoblje 2014. – 2024.

Ne dovodeći u pitanje nacionalna dodijeljena sredstva za države članice, financijska sredstva za regije, koje su pale u nižu kategoriju za razdoblje 2021. – 2027., zadržavaju se na razini dodijeljenih sredstava za razdoblje 2014. – 2024.

Amandman 331

Amandman 331

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 103. – stavak 2. – podstavak 2.b (novi)

Članak 103. – stavak 2. – podstavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | S obzirom na posebnu važnost financijskih sredstava u okviru kohezijske politike namijenjenih za prekograničnu i transnacionalnu suradnju i za najudaljenije regije, kriteriji prihvatljivosti za takvo financiranje ne bi smjeli biti manje povoljni nego u razdoblju 2014. – 2020. te bi se njima trebao zajamčiti što veći kontinuitet postojećih programa.



  (Ova izmjena iziskuje posljedične prilagodbe izračuna u Prilogu XXII.) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

S obzirom na posebnu važnost financijskih sredstava u okviru kohezijske politike namijenjenih za prekograničnu i transnacionalnu suradnju i za najudaljenije regije, kriteriji prihvatljivosti za takvo financiranje ne bi smjeli biti manje povoljni nego u razdoblju 2014. – 2020. te bi se njima trebao zajamčiti što veći kontinuitet postojećih programa.

S obzirom na posebnu važnost financijskih sredstava u okviru kohezijske politike namijenjenih za prekograničnu i transnacionalnu suradnju i za najudaljenije regije, kriteriji prihvatljivosti za takvo financiranje ne bi smjeli biti manje povoljni nego u razdoblju 2014. – 2020. te bi se njima trebao zajamčiti što veći kontinuitet postojećih programa.

(Ova izmjena iziskuje posljedične prilagodbe izračuna u Prilogu XXII.)

(Ova izmjena iziskuje posljedične prilagodbe izračuna u Prilogu XXII.)

Amandman 332

Amandman 332

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 104. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 104. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Sredstva za cilj „Ulaganje za radna mjesta i rast” iznose 97,5  % ukupnih sredstava (tj. ukupno 
  322 194 388 630
   EUR
  ) i dodjeljuju
  se kako slijedi: | 1.   Sredstva za cilj „Ulaganje za radna mjesta i rast” iznose 97 % ukupnih sredstava (tj. ukupno 
  366 754 000 000 EUR prema cijenama iz 2018.). Od tog iznosa 5 900 000 000  EUR dodjeljuje se za jamstvo za djecu od sredstava u okviru ESF-a plus. Ostatak omotnice u iznosu od 360 854 000 000
   EUR
  (u cijenama iz 2018. dodjeljuje
  se kako slijedi: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Sredstva za cilj „Ulaganje za radna mjesta i rast” iznose 97,5  % ukupnih sredstava (tj. ukupno 
  322 194 388 630
   EUR
  ) i dodjeljuju
  se kako slijedi:

1.   Sredstva za cilj „Ulaganje za radna mjesta i rast” iznose 97 % ukupnih sredstava (tj. ukupno 
  366 754 000 000 EUR prema cijenama iz 2018.). Od tog iznosa 5 900 000 000  EUR dodjeljuje se za jamstvo za djecu od sredstava u okviru ESF-a plus. Ostatak omotnice u iznosu od 360 854 000 000
   EUR
  (u cijenama iz 2018. dodjeljuje
  se kako slijedi:

Amandman 333

Amandman 333

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 104. – stavak 1. – točka a

Članak 104. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | 61.6 % (tj. ukupno
  198 621 593 157
   EUR) za slabije razvijene regije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

61.6 % (tj. ukupno
  198 621 593 157
   EUR) za slabije razvijene regije;

198 621 593 157

| (a) | 61.6 % (tj. ukupno
  222 453 894 000
   EUR) za slabije razvijene regije; |
| --- | --- |

(a)

61.6 % (tj. ukupno
  222 453 894 000
   EUR) za slabije razvijene regije;

222 453 894 000

Amandman 334

Amandman 334

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 104. – stavak 1. – točka b

Članak 104. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | 14,3  % (tj. ukupno
  45 934 516 595
   EUR) za tranzicijske regije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

14,3  % (tj. ukupno
  45 934 516 595
   EUR) za tranzicijske regije;

45 934 516 595

| (b) | 14,3  % (tj. ukupno
  51 446 129 000
   EUR) za tranzicijske regije; |
| --- | --- |

(b)

14,3  % (tj. ukupno
  51 446 129 000
   EUR) za tranzicijske regije;

51 446 129 000

Amandman 335

Amandman 335

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 104. – stavak 1. – točka c

Članak 104. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | 10,8  % (tj. ukupno
  34 842 689
   000 EUR) za razvijenije regije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

10,8  % (tj. ukupno
  34 842 689
   000 EUR) za razvijenije regije;

34 842 689

| (c) | 10,8  % (tj. ukupno
  39 023 410
   000 EUR) za razvijenije regije; |
| --- | --- |

(c)

10,8  % (tj. ukupno
  39 023 410
   000 EUR) za razvijenije regije;

39 023 410

Amandman 336

Amandman 336

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 104. – stavak 1. – točka d

Članak 104. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | 12,8  % (tj. ukupno
  41 348 556 877
  EUR) za države članice koje primaju potporu iz Kohezijskog fonda; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

12,8  % (tj. ukupno
  41 348 556 877
  EUR) za države članice koje primaju potporu iz Kohezijskog fonda;

41 348 556 877

| (d) | 12,8  % (tj. ukupno
  46 309 907 000
  EUR) za države članice koje primaju potporu iz Kohezijskog fonda; |
| --- | --- |

(d)

12,8  % (tj. ukupno
  46 309 907 000
  EUR) za države članice koje primaju potporu iz Kohezijskog fonda;

46 309 907 000

Amandman 337

Amandman 337

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 104. – stavak 1. – točka e

Članak 104. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | 0,4  % (tj. ukupno 1 
  447 034 001
  EUR) kao dodatno financiranje za najudaljenije regije utvrđene u članku 349. UFEU-a i regije razine NUTS 2 koje ispunjavaju kriterije iz članka 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

0,4  % (tj. ukupno 1 
  447 034 001
  EUR) kao dodatno financiranje za najudaljenije regije utvrđene u članku 349. UFEU-a i regije razine NUTS 2 koje ispunjavaju kriterije iz članka 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994.

447 034 001

| (e) | 0,4  % (tj. ukupno 1 
  620 660 000
  EUR) kao dodatno financiranje za najudaljenije regije utvrđene u članku 349. UFEU-a i regije razine NUTS 2 koje ispunjavaju kriterije iz članka 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994. |
| --- | --- |

(e)

0,4  % (tj. ukupno 1 
  620 660 000
  EUR) kao dodatno financiranje za najudaljenije regije utvrđene u članku 349. UFEU-a i regije razine NUTS 2 koje ispunjavaju kriterije iz članka 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994.

620 660 000

Amandman 338

Amandman 338

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 104. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 104. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Iznos sredstava dostupnih za ESF+ u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast”
  je 88 646 194 590
  EUR. | Iznos sredstava dostupnih za ESF+
  iznosi 28,8  % resursa
  u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast”
  , to jest 105 686 000 000
   EUR
  prema cijenama iz 2018. To ne uključuje financijsku omotnicu za komponentu za zapošljavanje i socijalne inovacije ili komponentu zdravstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Iznos sredstava dostupnih za ESF+ u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast”
  je 88 646 194 590
  EUR.

je 88 646 194 590

Iznos sredstava dostupnih za ESF+
  iznosi 28,8  % resursa
  u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast”
  , to jest 105 686 000 000
   EUR
  prema cijenama iz 2018. To ne uključuje financijsku omotnicu za komponentu za zapošljavanje i socijalne inovacije ili komponentu zdravstva.

iznosi 28,8  % resursa

, to jest 105 686 000 000

prema cijenama iz 2018. To ne uključuje financijsku omotnicu za komponentu za zapošljavanje i socijalne inovacije ili komponentu zdravstva.

Amandman 339

Amandman 339

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 104. – stavak 3. – podstavak 2.

Članak 104. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Iznos dodatnog financiranja za najudaljenije regije iz stavka 1. točke (e) koji se dodjeljuje ESF-u plus iznosi
  376 928 934 EUR
  . | Iznos dodatnog financiranja za najudaljenije regije iz stavka 1. točke (e) koji se dodjeljuje ESF-u plus iznosi
  0,4  % resursa iz prvog podstavka, to jest 424 296 054  EUR prema cijenama iz 2018
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Iznos dodatnog financiranja za najudaljenije regije iz stavka 1. točke (e) koji se dodjeljuje ESF-u plus iznosi
  376 928 934 EUR
  .

376 928 934 EUR

Iznos dodatnog financiranja za najudaljenije regije iz stavka 1. točke (e) koji se dodjeljuje ESF-u plus iznosi
  0,4  % resursa iz prvog podstavka, to jest 424 296 054  EUR prema cijenama iz 2018
  .

0,4  % resursa iz prvog podstavka, to jest 424 296 054  EUR prema cijenama iz 2018

Amandman 340

Amandman 340

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 104. – stavak 4. – podstavak 1.

Članak 104. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Iznos potpore iz Kohezijskog fonda koja se treba prenijeti u CEF iznosi
  10
   000 000 000 EUR. Potrošit će se na projekte prometne infrastrukture na temelju objave posebnih poziva u skladu s Uredbom (EU) [broj nove Uredbe o CEF-u] isključivo u državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda. | Iznos potpore iz Kohezijskog fonda koja se treba prenijeti u CEF iznosi
  4
   000 000 000 EUR
  u cijenama iz 2018
  . Potrošit će se na projekte prometne infrastrukture
  , uzimajući u obzir potrebe država članica i regija za ulaganjem u infrastrukturu,
  na temelju objave posebnih poziva u skladu s Uredbom (EU) [broj nove Uredbe o CEF-u] isključivo u državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Iznos potpore iz Kohezijskog fonda koja se treba prenijeti u CEF iznosi
  10
   000 000 000 EUR. Potrošit će se na projekte prometne infrastrukture na temelju objave posebnih poziva u skladu s Uredbom (EU) [broj nove Uredbe o CEF-u] isključivo u državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda.

10

Iznos potpore iz Kohezijskog fonda koja se treba prenijeti u CEF iznosi
  4
   000 000 000 EUR
  u cijenama iz 2018
  . Potrošit će se na projekte prometne infrastrukture
  , uzimajući u obzir potrebe država članica i regija za ulaganjem u infrastrukturu,
  na temelju objave posebnih poziva u skladu s Uredbom (EU) [broj nove Uredbe o CEF-u] isključivo u državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda.

4

u cijenama iz 2018

, uzimajući u obzir potrebe država članica i regija za ulaganjem u infrastrukturu,

Amandman 341

Amandman 341

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 104. – stavak 4. – podstavak 5.

Članak 104. – stavak 4. – podstavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 30 % sredstava prenesenih u CEF bit će odmah nakon prijenosa stavljeno na raspolaganje svim državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda kako bi se financirali projekti prometne infrastrukture u skladu s Uredbom (EU) [nova Uredba o CEF-u]. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

30 % sredstava prenesenih u CEF bit će odmah nakon prijenosa stavljeno na raspolaganje svim državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda kako bi se financirali projekti prometne infrastrukture u skladu s Uredbom (EU) [nova Uredba o CEF-u].

30 % sredstava prenesenih u CEF bit će odmah nakon prijenosa stavljeno na raspolaganje svim državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda kako bi se financirali projekti prometne infrastrukture u skladu s Uredbom (EU) [nova Uredba o CEF-u].

Briše se.

Briše se.

Amandman 342

Amandman 342

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 104. – stavak 4. – podstavak 6.

Članak 104. – stavak 4. – podstavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Pravila koja se primjenjuju na sektor prometa u okviru Uredbe (EU) [nova Uredba o CEF-u] primjenjuju se na posebne pozive iz četvrtog podstavka. Do 31. prosinca 2023. odabirom projekata prihvatljivih za financiranje poštuje se nacionalna raspodjela sredstava u okviru Kohezijskog fonda
  u pogledu 70 % sredstava prenesenih u CEF
  . | Pravila koja se primjenjuju na sektor prometa u okviru Uredbe (EU) [nova Uredba o CEF-u] primjenjuju se na posebne pozive iz četvrtog podstavka. Do 31. prosinca 2023. odabirom projekata prihvatljivih za financiranje poštuje se nacionalna raspodjela sredstava u okviru Kohezijskog fonda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Pravila koja se primjenjuju na sektor prometa u okviru Uredbe (EU) [nova Uredba o CEF-u] primjenjuju se na posebne pozive iz četvrtog podstavka. Do 31. prosinca 2023. odabirom projekata prihvatljivih za financiranje poštuje se nacionalna raspodjela sredstava u okviru Kohezijskog fonda
  u pogledu 70 % sredstava prenesenih u CEF
  .

u pogledu 70 % sredstava prenesenih u CEF

Pravila koja se primjenjuju na sektor prometa u okviru Uredbe (EU) [nova Uredba o CEF-u] primjenjuju se na posebne pozive iz četvrtog podstavka. Do 31. prosinca 2023. odabirom projekata prihvatljivih za financiranje poštuje se nacionalna raspodjela sredstava u okviru Kohezijskog fonda.

Amandman 343

Amandman 343

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 104. – stavak 5.

Članak 104. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   
  500
   000 000  EUR iz strukturnih fondova za cilj „Ulaganje za radna mjesta i rast” dodjeljuje se Europskoj urbanoj inicijativi u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja Komisije. | 5.   
  560
   000 000  EUR
  prema cijenama iz 2018.
  iz strukturnih fondova za cilj „Ulaganje za radna mjesta i rast” dodjeljuje se Europskoj urbanoj inicijativi u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja Komisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   
  500
   000 000  EUR iz strukturnih fondova za cilj „Ulaganje za radna mjesta i rast” dodjeljuje se Europskoj urbanoj inicijativi u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja Komisije.

5.   
  560
   000 000  EUR
  prema cijenama iz 2018.
  iz strukturnih fondova za cilj „Ulaganje za radna mjesta i rast” dodjeljuje se Europskoj urbanoj inicijativi u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja Komisije.

Amandman 344

Amandman 344

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 104. – stavak 6.

Članak 104. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   
  175
   000 000  EUR sredstava ESF-a plus za cilj „Ulaganje za radna mjesta i rast” dodjeljuje se za transnacionalnu suradnju kojom se podupiru inovativna rješenja u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja Komisije. | 6.   
  196
   000 000  EUR
  prema cijenama iz 2018.
  sredstava ESF-a plus za cilj „Ulaganje za radna mjesta i rast” dodjeljuje se za transnacionalnu suradnju kojom se podupiru inovativna rješenja u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja Komisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   
  175
   000 000  EUR sredstava ESF-a plus za cilj „Ulaganje za radna mjesta i rast” dodjeljuje se za transnacionalnu suradnju kojom se podupiru inovativna rješenja u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja Komisije.

6.   
  196
   000 000  EUR
  prema cijenama iz 2018.
  sredstava ESF-a plus za cilj „Ulaganje za radna mjesta i rast” dodjeljuje se za transnacionalnu suradnju kojom se podupiru inovativna rješenja u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja Komisije.

Amandman 345

Amandman 345

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 104. – stavak 7.

Članak 104. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Sredstva za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) iznose
  2,5
   % ukupnih sredstava koja su raspoloživa za proračunsku obvezu iz fondova za razdoblje 2021.–2027. (tj. ukupno
  8 430
   000 000  EUR). | 7.   Sredstva za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) iznose
  3
   % ukupnih sredstava koja su raspoloživa za proračunsku obvezu iz fondova za razdoblje 2021.–2027. (tj. ukupno
  11 343
   000 000  EUR
  prema cijenama iz 2018.
  ). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Sredstva za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) iznose
  2,5
   % ukupnih sredstava koja su raspoloživa za proračunsku obvezu iz fondova za razdoblje 2021.–2027. (tj. ukupno
  8 430
   000 000  EUR).

7.   Sredstva za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) iznose
  3
   % ukupnih sredstava koja su raspoloživa za proračunsku obvezu iz fondova za razdoblje 2021.–2027. (tj. ukupno
  11 343
   000 000  EUR
  prema cijenama iz 2018.
  ).

Amandman 346

Amandman 346

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 105. – stavak 1. – točka a

Članak 105. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | najviše
  15
   % ukupnih sredstava dodijeljenih za slabije razvijene regije na tranzicijske regije ili razvijenije regije te sredstava za tranzicijske regije na razvijenije regije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

najviše
  15
   % ukupnih sredstava dodijeljenih za slabije razvijene regije na tranzicijske regije ili razvijenije regije te sredstava za tranzicijske regije na razvijenije regije;

15

| (a) | najviše
  5
   % ukupnih sredstava dodijeljenih za slabije razvijene regije na tranzicijske regije ili razvijenije regije te sredstava za tranzicijske regije na razvijenije regije; |
| --- | --- |

(a)

najviše
  5
   % ukupnih sredstava dodijeljenih za slabije razvijene regije na tranzicijske regije ili razvijenije regije te sredstava za tranzicijske regije na razvijenije regije;

5

Amandman 347

Amandman 347

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 106. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a

Članak 106. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | 70
   % za slabije razvijene regije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

70
   % za slabije razvijene regije;

70

| (a) | 85
   % za slabije razvijene regije; |
| --- | --- |

(a)

85
   % za slabije razvijene regije;

85

Amandman 348

Amandman 348

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 106. – stavak 3. – podstavak 1. – točka b

Članak 106. – stavak 3. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | 55
   % za tranzicijske regije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

55
   % za tranzicijske regije;

55

| (b) | 65
   % za tranzicijske regije; |
| --- | --- |

(b)

65
   % za tranzicijske regije;

65

Amandman 349 i 447

Amandman 349 i 447

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 106. – stavak 3. – podstavak 1. – točka c.

Članak 106. – stavak 3. – podstavak 1. – točka c.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | 40
   % za razvijenije regije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

40
   % za razvijenije regije.

40

| (c) | 50
   % za razvijenije regije. |
| --- | --- |

(c)

50
   % za razvijenije regije.

50

Amandman 350

Amandman 350

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 106. – stavak 3. – podstavak 2.

Članak 106. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Stope sufinanciranja iz točke (a) također se primjenjuju na najudaljenije regije. | Stope sufinanciranja iz točke (a) također se primjenjuju na najudaljenije regije
  i na dodatna dodijeljena sredstva za najudaljenije regije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Stope sufinanciranja iz točke (a) također se primjenjuju na najudaljenije regije.

Stope sufinanciranja iz točke (a) također se primjenjuju na najudaljenije regije
  i na dodatna dodijeljena sredstva za najudaljenije regije
  .

i na dodatna dodijeljena sredstva za najudaljenije regije

Amandman 351

Amandman 351

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 106. – stavak 3. – podstavak 3.

Članak 106. – stavak 3. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Stopa sufinanciranja za Kohezijski fond na razini svakog prioriteta ne smije biti veća od
  70
   %. | Stopa sufinanciranja za Kohezijski fond na razini svakog prioriteta ne smije biti veća od
  85
   %. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Stopa sufinanciranja za Kohezijski fond na razini svakog prioriteta ne smije biti veća od
  70
   %.

70

Stopa sufinanciranja za Kohezijski fond na razini svakog prioriteta ne smije biti veća od
  85
   %.

85

Amandman 352

Amandman 352

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 106. – stavak 3. – podstavak 4.

Članak 106. – stavak 3. – podstavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Uredbom o ESF-u plus mogu se utvrditi više stope sufinanciranja za prioritete kojima se podupiru inovativne aktivnosti u skladu s člankom [
  14
  .] te Uredbe. | U propisno opravdanim slučajevima,
  Uredbom o ESF-u plus mogu se utvrditi više stope sufinanciranja
  , u iznosu do 90 %,
  za prioritete kojima se podupiru inovativne aktivnosti u skladu s člankom [
  13
  .]
  i člankom [4. stavkom 1. podtočkama (x)] i [(xi)]
  te Uredbe
  , kao i za programe za ublažavanje materijalne oskudice u skladu s člankom [9.], za nezaposlenost mladih u skladu s člankom [10.], za podržavanje europske garancije za djecu u skladu s člankom [10.a] i za transnacionalnu suradnju u skladu s člankom [11.b]
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Uredbom o ESF-u plus mogu se utvrditi više stope sufinanciranja za prioritete kojima se podupiru inovativne aktivnosti u skladu s člankom [
  14
  .] te Uredbe.

14

U propisno opravdanim slučajevima,
  Uredbom o ESF-u plus mogu se utvrditi više stope sufinanciranja
  , u iznosu do 90 %,
  za prioritete kojima se podupiru inovativne aktivnosti u skladu s člankom [
  13
  .]
  i člankom [4. stavkom 1. podtočkama (x)] i [(xi)]
  te Uredbe
  , kao i za programe za ublažavanje materijalne oskudice u skladu s člankom [9.], za nezaposlenost mladih u skladu s člankom [10.], za podržavanje europske garancije za djecu u skladu s člankom [10.a] i za transnacionalnu suradnju u skladu s člankom [11.b]
  .

U propisno opravdanim slučajevima,

, u iznosu do 90 %,

13

i člankom [4. stavkom 1. podtočkama (x)] i [(xi)]

, kao i za programe za ublažavanje materijalne oskudice u skladu s člankom [9.], za nezaposlenost mladih u skladu s člankom [10.], za podržavanje europske garancije za djecu u skladu s člankom [10.a] i za transnacionalnu suradnju u skladu s člankom [11.b]

Amandman 353

Amandman 353

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 106. – stavak 4. – podstavak 1.

Članak 106. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Stopa sufinanciranja za programe Interrega ne smije biti viša od
  70
   %. | Stopa sufinanciranja za programe Interrega ne smije biti viša od
  85
   %. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Stopa sufinanciranja za programe Interrega ne smije biti viša od
  70
   %.

70

Stopa sufinanciranja za programe Interrega ne smije biti viša od
  85
   %.

85

Amandman 453

Amandman 453

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 106. – stavak 4.a (novi)

Članak 106. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Države članice u propisno opravdanim slučajevima mogu podnijeti zahtjev za dodatnu fleksibilnost u trenutačnom okviru Pakta o stabilnosti i rastu za javne ili istovrsne strukturne rashode, koje javna uprava podupire sufinanciranjem ulaganja u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova. Pri definiranju fiskalne prilagodbe u okviru preventivnog ili korektivnog skupa mjera iz Pakta o stabilnosti i rastu Komisija pažljivo razmatra predmetni zahtjev na način koji odražava stratešku važnost ulaganja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Države članice u propisno opravdanim slučajevima mogu podnijeti zahtjev za dodatnu fleksibilnost u trenutačnom okviru Pakta o stabilnosti i rastu za javne ili istovrsne strukturne rashode, koje javna uprava podupire sufinanciranjem ulaganja u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova. Pri definiranju fiskalne prilagodbe u okviru preventivnog ili korektivnog skupa mjera iz Pakta o stabilnosti i rastu Komisija pažljivo razmatra predmetni zahtjev na način koji odražava stratešku važnost ulaganja.

Amandman 354

Amandman 354

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 107. – stavak 1.

Članak 107. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 108. radi izmjene prilogā ovoj Uredbi kako bi se prilagodila promjenama koje nastupe tijekom programskog razdoblja za elemente ove Uredbe koji nisu ključni, osim za Priloge III., IV., X. i XXII. | Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 108. radi izmjene prilogā ovoj Uredbi kako bi se prilagodila promjenama koje nastupe tijekom programskog razdoblja za elemente ove Uredbe koji nisu ključni, osim za Priloge III., IV., X. i XXII.
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 108. kako bi izmijenila Delegiranu uredbu (EU) br. 240/2014, na koju se upućuje u članku 6. stavku 3., i prilagodila je ovoj Uredbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 108. radi izmjene prilogā ovoj Uredbi kako bi se prilagodila promjenama koje nastupe tijekom programskog razdoblja za elemente ove Uredbe koji nisu ključni, osim za Priloge III., IV., X. i XXII.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 108. radi izmjene prilogā ovoj Uredbi kako bi se prilagodila promjenama koje nastupe tijekom programskog razdoblja za elemente ove Uredbe koji nisu ključni, osim za Priloge III., IV., X. i XXII.
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 108. kako bi izmijenila Delegiranu uredbu (EU) br. 240/2014, na koju se upućuje u članku 6. stavku 3., i prilagodila je ovoj Uredbi.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 108. kako bi izmijenila Delegiranu uredbu (EU) br. 240/2014, na koju se upućuje u članku 6. stavku 3., i prilagodila je ovoj Uredbi.

Amandman 355

Amandman 355

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 108. – stavak 2.

Članak 108. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 63. stavka 10., članka 73. stavka 4., članka 88. stavka 4., članka 89. stavka 4. i članka 107. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od datuma stupanja na snagu ove skupne Uredbe. | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka
  6. stavka 3., članka
   63. stavka 10., članka 73. stavka 4., članka 88. stavka 4., članka 89. stavka 4. i članka 107. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od datuma stupanja na snagu ove skupne Uredbe
  do 31. prosinca 2027
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 63. stavka 10., članka 73. stavka 4., članka 88. stavka 4., članka 89. stavka 4. i članka 107. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od datuma stupanja na snagu ove skupne Uredbe.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka
  6. stavka 3., članka
   63. stavka 10., članka 73. stavka 4., članka 88. stavka 4., članka 89. stavka 4. i članka 107. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od datuma stupanja na snagu ove skupne Uredbe
  do 31. prosinca 2027
  .

Amandman 356

Amandman 356

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 108. – stavak 3.

Članak 108. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 63. stavka 10., članka 73. stavka 4., članka 88. stavka 4.
  i
  članka 89. stavka 
  1
  . Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. | 3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka
  6. stavka 3, članka
   63. stavka 10., članka 73. stavka 4., članka 88. stavka 4., članka 89. stavka 
  4. i članka 107
  . Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 63. stavka 10., članka 73. stavka 4., članka 88. stavka 4.
  i
  članka 89. stavka 
  1
  . Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka
  6. stavka 3, članka
   63. stavka 10., članka 73. stavka 4., članka 88. stavka 4., članka 89. stavka 
  4. i članka 107
  . Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

Amandman 357

Amandman 357

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 108. – stavak 6.

Članak 108. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 63. stavka 10., članka 73. stavka 4., članka 88. stavka 4. i članka 89. stavka 4. članka 107. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. | 6.   Delegirani akt donesen na temelju članka
  6. stavka 3., članka
   63. stavka 10., članka 73. stavka 4., članka 88. stavka 4. i članka 89. stavka 4. članka 107. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 63. stavka 10., članka 73. stavka 4., članka 88. stavka 4. i članka 89. stavka 4. članka 107. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka
  6. stavka 3., članka
   63. stavka 10., članka 73. stavka 4., članka 88. stavka 4. i članka 89. stavka 4. članka 107. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Amandman 359

Amandman 359

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 2. – redak 001 – stupac 1.

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 2. – redak 001 – stupac 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 001 | Ulaganja u fiksnu imovinu u mikropoduzećima izravno povezanima s aktivnostima istraživanja i inovacija |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

001

Ulaganja u fiksnu imovinu u mikropoduzećima izravno povezanima s aktivnostima istraživanja i inovacija

| 001 | Ulaganja u fiksnu imovinu u mikropoduzećima izravno povezanima s aktivnostima istraživanja i inovacija
  ili povezanima s konkurentnošću |
| --- | --- |

001

Ulaganja u fiksnu imovinu u mikropoduzećima izravno povezanima s aktivnostima istraživanja i inovacija
  ili povezanima s konkurentnošću

ili povezanima s konkurentnošću

Amandman 360

Amandman 360

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 2. – redak 002 – stupac 1.

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 2. – redak 002 – stupac 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 002 | Ulaganja u fiksnu imovinu u malim i srednjim poduzećima (uključujući privatne istraživačke centre) izravno povezanima s aktivnostima istraživanja i inovacija |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

002

Ulaganja u fiksnu imovinu u malim i srednjim poduzećima (uključujući privatne istraživačke centre) izravno povezanima s aktivnostima istraživanja i inovacija

| 002 | Ulaganja u fiksnu imovinu u malim i srednjim poduzećima (uključujući privatne istraživačke centre) izravno povezanima s aktivnostima istraživanja i inovacija
  ili povezanima s konkurentnošću |
| --- | --- |

002

Ulaganja u fiksnu imovinu u malim i srednjim poduzećima (uključujući privatne istraživačke centre) izravno povezanima s aktivnostima istraživanja i inovacija
  ili povezanima s konkurentnošću

ili povezanima s konkurentnošću

Amandman 361

Amandman 361

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 2. – redak 004 – stupac 1.

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 2. – redak 004 – stupac 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 004 | Ulaganja u nematerijalnu imovinu u mikropoduzećima izravno povezanima s aktivnostima istraživanja i inovacija |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

004

Ulaganja u nematerijalnu imovinu u mikropoduzećima izravno povezanima s aktivnostima istraživanja i inovacija

| 004 | Ulaganja u nematerijalnu imovinu u mikropoduzećima izravno povezanima s aktivnostima istraživanja i inovacija
  ili povezanima s konkurentnošću |
| --- | --- |

004

Ulaganja u nematerijalnu imovinu u mikropoduzećima izravno povezanima s aktivnostima istraživanja i inovacija
  ili povezanima s konkurentnošću

ili povezanima s konkurentnošću

Amandman 362

Amandman 362

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 2. – redak 005 – stupac 1.

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 2. – redak 005 – stupac 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 005 | Ulaganja u nematerijalnu imovinu u malim i srednjim poduzećima (uključujući privatne istraživačke centre) izravno povezanima s aktivnostima istraživanja i inovacija |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

005

Ulaganja u nematerijalnu imovinu u malim i srednjim poduzećima (uključujući privatne istraživačke centre) izravno povezanima s aktivnostima istraživanja i inovacija

| 005 | Ulaganja u nematerijalnu imovinu u malim i srednjim poduzećima (uključujući privatne istraživačke centre) izravno povezanima s aktivnostima istraživanja i inovacija
  ili povezanima s konkurentnošću |
| --- | --- |

005

Ulaganja u nematerijalnu imovinu u malim i srednjim poduzećima (uključujući privatne istraživačke centre) izravno povezanima s aktivnostima istraživanja i inovacija
  ili povezanima s konkurentnošću

ili povezanima s konkurentnošću

Amandman 363

Amandman 363

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 2. – redak 035 – stupac 1.

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 2. – redak 035 – stupac 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 035 | Mjere za prilagodbu klimatskim promjenama te sprečavanje i upravljanje rizicima povezanima s klimom: poplave (uključujući podizanje svijesti, civilnu zaštitu te sustave i infrastrukturu upravljanja katastrofama) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

035

Mjere za prilagodbu klimatskim promjenama te sprečavanje i upravljanje rizicima povezanima s klimom: poplave (uključujući podizanje svijesti, civilnu zaštitu te sustave i infrastrukturu upravljanja katastrofama)

| 035 | Mjere za prilagodbu klimatskim promjenama te sprečavanje i upravljanje rizicima povezanima s klimom: poplave
  i klizišta
  (uključujući podizanje svijesti, civilnu zaštitu te sustave i infrastrukturu upravljanja katastrofama) |
| --- | --- |

035

Mjere za prilagodbu klimatskim promjenama te sprečavanje i upravljanje rizicima povezanima s klimom: poplave
  i klizišta
  (uključujući podizanje svijesti, civilnu zaštitu te sustave i infrastrukturu upravljanja katastrofama)

i klizišta

Amandman 364

Amandman 364

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 2. – redak 043

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 2. – redak 043

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| 043 | Gospodarenje kućanskim otpadom: mehaničko-biološka obrada, termalna obrada | 0 % | 100 % |
| --- | --- | --- | --- |

043

043

Gospodarenje kućanskim otpadom: mehaničko-biološka obrada, termalna obrada

Gospodarenje kućanskim otpadom: mehaničko-biološka obrada, termalna obrada

0 %

0 %

100 %

100 %

Izmjena

Izmjena

Briše se.

Briše se.

Amandman 365

Amandman 365

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 3. – redak 056 – stupac 1.

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 3. – redak 056 – stupac 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 056 | Novoizgrađene autoceste i ceste – osnovna mreža TEN-T |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

056

Novoizgrađene autoceste i ceste – osnovna mreža TEN-T

| 056 | Novoizgrađene autoceste
  , mostovi
  i ceste – osnovna mreža TEN-T |
| --- | --- |

056

Novoizgrađene autoceste
  , mostovi
  i ceste – osnovna mreža TEN-T

, mostovi

Amandman 366

Amandman 366

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 3. – redak 057 – stupac 1.

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 3. – redak 057 – stupac 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 057 | Novoizgrađene autoceste i ceste – sveobuhvatna mreža TEN-T |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

057

Novoizgrađene autoceste i ceste – sveobuhvatna mreža TEN-T

| 057 | Novoizgrađene autoceste
  , mostovi
  i ceste – sveobuhvatna mreža TEN-T |
| --- | --- |

057

Novoizgrađene autoceste
  , mostovi
  i ceste – sveobuhvatna mreža TEN-T

, mostovi

Amandman 367

Amandman 367

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 3. – redak 060 – stupac 1.

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 3. – redak 060 – stupac 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 060 | Obnovljene ili poboljšane autoceste i ceste – osnovna mreža TEN-T |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

060

Obnovljene ili poboljšane autoceste i ceste – osnovna mreža TEN-T

| 060 | Obnovljene ili poboljšane autoceste
  , mostovi
  i ceste – osnovna mreža TEN-T |
| --- | --- |

060

Obnovljene ili poboljšane autoceste
  , mostovi
  i ceste – osnovna mreža TEN-T

, mostovi

Amandman 368

Amandman 368

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 3. – redak 061 – stupac 1.

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 3. – redak 061 – stupac 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 061 | Obnovljene ili poboljšane autoceste i ceste – sveobuhvatna mreža TEN-T |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

061

Obnovljene ili poboljšane autoceste i ceste – sveobuhvatna mreža TEN-T

| 061 | Obnovljene ili poboljšane autoceste
  , mostovi
  i ceste – sveobuhvatna mreža TEN-T |
| --- | --- |

061

Obnovljene ili poboljšane autoceste
  , mostovi
  i ceste – sveobuhvatna mreža TEN-T

, mostovi

Amandman 369

Amandman 369

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 5. – redak 128. – stupac 1.

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 5. – redak 128. – stupac 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 128 | Zaštita, razvoj i promicanje resursa javnog turizma i 
  povezanih
  turističkih usluga |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

128

Zaštita, razvoj i promicanje resursa javnog turizma i 
  povezanih
  turističkih usluga

povezanih

| 128 | Zaštita, razvoj i promicanje resursa javnog turizma i turističkih usluga |
| --- | --- |

128

Zaštita, razvoj i promicanje resursa javnog turizma i turističkih usluga

Amandman 370

Amandman 370

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 5. – redak 130. – stupac 1.

Prilog I. – Tablica 1. – Cilj politike 5. – redak 130. – stupac 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 130 | Zaštita, razvoj i promicanje prirodne baštine i ekoturizma |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

130

Zaštita, razvoj i promicanje prirodne baštine i ekoturizma

| 130 | Zaštita, razvoj i promicanje prirodne baštine i ekoturizma
  izvan područja mreže Natura 2000 |
| --- | --- |

130

Zaštita, razvoj i promicanje prirodne baštine i ekoturizma
  izvan područja mreže Natura 2000

izvan područja mreže Natura 2000

Amandman 371

Amandman 371

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – Tablica 3. – redak 12. – stupac Integrirana teritorijalna ulaganja (ITU)

Prilog I. – Tablica 3. – redak 12. – stupac Integrirana teritorijalna ulaganja (ITU)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Gradovi i 
  predgrađa | Gradovi
  , predgrađa
  i 
  povezana ruralna područja |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Gradovi i 
  predgrađa

predgrađa

Gradovi
  , predgrađa
  i 
  povezana ruralna područja

, predgrađa

povezana ruralna područja

Amandman 372

Amandman 372

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – Tablica 3. – redak 16. – stupac Integrirana teritorijalna ulaganja (ITU)

Prilog I. – Tablica 3. – redak 16. – stupac Integrirana teritorijalna ulaganja (ITU)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Rijetko naseljena područja | Ruralna i
  rijetko naseljena područja |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Rijetko naseljena područja

Ruralna i
  rijetko naseljena područja

Ruralna i

Amandman 373

Amandman 373

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – Tablica 3. – redak 22. – stupac Lokalni razvoj pod vodstvom zajednice (CLLD)

Prilog I. – Tablica 3. – redak 22. – stupac Lokalni razvoj pod vodstvom zajednice (CLLD)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Gradovi i 
  predgrađa | Gradovi
  , predgrađa
  i 
  povezana ruralna područja |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Gradovi i 
  predgrađa

predgrađa

Gradovi
  , predgrađa
  i 
  povezana ruralna područja

, predgrađa

povezana ruralna područja

Amandman 374

Amandman 374

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – Tablica 3. – redak 26. – stupac Lokalni razvoj pod vodstvom zajednice (CLLD)

Prilog I. – Tablica 3. – redak 26. – stupac Lokalni razvoj pod vodstvom zajednice (CLLD)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Rijetko naseljena područja | Ruralna i
  rijetko naseljena područja |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Rijetko naseljena područja

Ruralna i
  rijetko naseljena područja

Ruralna i

Amandman 375

Amandman 375

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – Tablica 3. – redak 32. – stupac Druga vrsta teritorijalnog alata u okviru cilja politike br. 5

Prilog I. – Tablica 3. – redak 32. – stupac Druga vrsta teritorijalnog alata u okviru cilja politike br. 5

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Gradovi i 
  predgrađa | Gradovi
  , predgrađa
  i 
  povezana ruralna područja |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Gradovi i 
  predgrađa

predgrađa

Gradovi
  , predgrađa
  i 
  povezana ruralna područja

, predgrađa

povezana ruralna područja

Amandman 376

Amandman 376

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – Tablica 3. – redak 36. – stupac Druga vrsta teritorijalnog alata u okviru cilja politike br. 5

Prilog I. – Tablica 3. – redak 36. – stupac Druga vrsta teritorijalnog alata u okviru cilja politike br. 5

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Rijetko naseljena područja | Ruralna i
  rijetko naseljena područja |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Rijetko naseljena područja

Ruralna i
  rijetko naseljena područja

Ruralna i

Amandman 377

Amandman 377

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – tablica 4. – redak 17.

Prilog I. – tablica 4. – redak 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 17 | Djelatnosti
  pružanja smještaja te pripreme i usluživanja hrane |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

17

Djelatnosti
  pružanja smještaja te pripreme i usluživanja hrane

Djelatnosti

| 17 | Turizam i djelatnosti
  pružanja smještaja te pripreme i usluživanja hrane |
| --- | --- |

17

Turizam i djelatnosti
  pružanja smještaja te pripreme i usluživanja hrane

Turizam i djelatnosti

Amandman 378

Amandman 378

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – Tablica Horizontalni uvjeti koji omogućuju provedbu – redak 6. – stupac 2.

Prilog III. – Tablica Horizontalni uvjeti koji omogućuju provedbu – redak 6. – stupac 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Uspostavljen je nacionalni okvir za provedbu Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom koji uključuje: | Uspostavljen je nacionalni okvir za provedbu Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom koji uključuje: |
| 1. | ciljeve s mjerljivim podciljevima, prikupljanje podataka i mehanizam praćenja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Uspostavljen je nacionalni okvir za provedbu Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom koji uključuje:

Uspostavljen je nacionalni okvir za provedbu Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom koji uključuje:

1.

ciljeve s mjerljivim podciljevima, prikupljanje podataka i mehanizam praćenja;

| 1. | ciljeve s mjerljivim podciljevima, prikupljanje podataka i mehanizam praćenja
  , primjenjive na sve ciljeve politika
  ; |
| --- | --- |

1.

ciljeve s mjerljivim podciljevima, prikupljanje podataka i mehanizam praćenja
  , primjenjive na sve ciljeve politika
  ;

, primjenjive na sve ciljeve politika

| 2. | mehanizme kojima se osigurava da se tijekom pripreme i provedbe programâ uzima u obzir politika pristupačnosti te poštuju propisi i standardi koji se odnose na pristupačnost. |
| --- | --- |

2.

mehanizme kojima se osigurava da se tijekom pripreme i provedbe programâ uzima u obzir politika pristupačnosti te poštuju propisi i standardi koji se odnose na pristupačnost.

| 2. | mehanizme kojima se osigurava da se tijekom pripreme i provedbe programâ uzima u obzir politika pristupačnosti te poštuju propisi i standardi koji se odnose na pristupačnost
  , u skladu s odredbama UNCPRD-a, te da se uključe u kriterije i obveze za odabir projekta
  . |
| --- | --- |

2.

mehanizme kojima se osigurava da se tijekom pripreme i provedbe programâ uzima u obzir politika pristupačnosti te poštuju propisi i standardi koji se odnose na pristupačnost
  , u skladu s odredbama UNCPRD-a, te da se uključe u kriterije i obveze za odabir projekta
  .

, u skladu s odredbama UNCPRD-a, te da se uključe u kriterije i obveze za odabir projekta

| 2.a | mehanizme izvješćivanja odboru za praćenje o usklađenosti operacija kojima se daje potpora. |
| --- | --- |

2.a

2.a

mehanizme izvješćivanja odboru za praćenje o usklađenosti operacija kojima se daje potpora.

Amandman 379

Amandman 379

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – Tablica Horizontalni uvjeti koji omogućuju provedbu – redak 6.a (novi)

Prilog III. – Tablica Horizontalni uvjeti koji omogućuju provedbu – redak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Provedba načela i prava europskog stupa socijalnih prava kojima se doprinosi stvarnoj konvergenciji i koheziji u Europskoj uniji. | Mjere na nacionalnoj razini kojima se osigurava pravilna provedba načela europskog stupa socijalnih prava kojima se doprinosi uzlaznoj socijalnoj konvergenciji i koheziji u EU-u, posebno onih načela kojima se sprečava nepošteno tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Provedba načela i prava europskog stupa socijalnih prava kojima se doprinosi stvarnoj konvergenciji i koheziji u Europskoj uniji.

Provedba načela i prava europskog stupa socijalnih prava kojima se doprinosi stvarnoj konvergenciji i koheziji u Europskoj uniji.

Mjere na nacionalnoj razini kojima se osigurava pravilna provedba načela europskog stupa socijalnih prava kojima se doprinosi uzlaznoj socijalnoj konvergenciji i koheziji u EU-u, posebno onih načela kojima se sprečava nepošteno tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.

Mjere na nacionalnoj razini kojima se osigurava pravilna provedba načela europskog stupa socijalnih prava kojima se doprinosi uzlaznoj socijalnoj konvergenciji i koheziji u EU-u, posebno onih načela kojima se sprečava nepošteno tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.

Amandman 380

Amandman 380

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – Tablica Horizontalni uvjeti koji omogućuju provedbu – redak 6.b (novi)

Prilog III. – Tablica Horizontalni uvjeti koji omogućuju provedbu – redak 6.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Djelotvorna primjena načela partnerstva | Uspostavljen je okvir kako bi svi partneri imali punopravnu ulogu u pripremi, provedbi, praćenju i evaluaciji programa, koji uključuje: |
| | 1. | mjere kojima se osiguravaju transparentni postupci za uključivanje partnera |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Djelotvorna primjena načela partnerstva

Djelotvorna primjena načela partnerstva

Uspostavljen je okvir kako bi svi partneri imali punopravnu ulogu u pripremi, provedbi, praćenju i evaluaciji programa, koji uključuje:

Uspostavljen je okvir kako bi svi partneri imali punopravnu ulogu u pripremi, provedbi, praćenju i evaluaciji programa, koji uključuje:

1.

mjere kojima se osiguravaju transparentni postupci za uključivanje partnera

| 2. | mjere za širenje i objavljivanje informacija koje su relevantne partnerima za pripremu i praćenje sastanaka |
| --- | --- |

2.

mjere za širenje i objavljivanje informacija koje su relevantne partnerima za pripremu i praćenje sastanaka

| 3. | potporu za osnaživanje partnera i izgradnju kapaciteta |
| --- | --- |

3.

potporu za osnaživanje partnera i izgradnju kapaciteta

Amandman 381

Amandman 381

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 2. – redak 2 – stupac 4.

Prilog IV. – Cilj politike 2. – redak 2 – stupac 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Postoji nacionalni energetski i klimatski plan koji uključuje: | Postoji nacionalni energetski i klimatski plan koji
  je u skladu s ciljem Pariškog sporazuma o ograničavanju globalnog zatopljenja na 1,5  oC i koji
  uključuje: |
| 1. | sve elemente koji se zahtijevaju u predlošku u Prilogu I. Uredbe o upravljanju energetskom unijom |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Postoji nacionalni energetski i klimatski plan koji uključuje:

Postoji nacionalni energetski i klimatski plan koji
  je u skladu s ciljem Pariškog sporazuma o ograničavanju globalnog zatopljenja na 1,5  oC i koji
  uključuje:

je u skladu s ciljem Pariškog sporazuma o ograničavanju globalnog zatopljenja na 1,5  o

1.

sve elemente koji se zahtijevaju u predlošku u Prilogu I. Uredbe o upravljanju energetskom unijom

| 1. | sve elemente koji se zahtijevaju u predlošku u Prilogu I. Uredbe o upravljanju energetskom unijom |
| --- | --- |

1.

sve elemente koji se zahtijevaju u predlošku u Prilogu I. Uredbe o upravljanju energetskom unijom

| 2. | okviran opis
  predviđenih financijskih sredstava i mehanizama za mjere kojima se promiče niskougljičnu energiju |
| --- | --- |

2.

okviran opis
  predviđenih financijskih sredstava i mehanizama za mjere kojima se promiče niskougljičnu energiju

okviran opis

| 2. | opis
  predviđenih financijskih sredstava i mehanizama za mjere kojima se promiče niskougljičnu energiju |
| --- | --- |

2.

opis
  predviđenih financijskih sredstava i mehanizama za mjere kojima se promiče niskougljičnu energiju

opis

Amandman 382

Amandman 382

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 2. – redak 4. – stupac 2.

Prilog IV. – Cilj politike 2. – redak 4. – stupac 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| EFRR i Kohezijski fond: | EFRR i Kohezijski fond: |
| 2.4 | Promicanje prilagodbe na klimatske promjene,
  sprečavanje
  rizika i 
  spremnost
  na katastrofe |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

EFRR i Kohezijski fond:

EFRR i Kohezijski fond:

2.4

Promicanje prilagodbe na klimatske promjene,
  sprečavanje
  rizika i 
  spremnost
  na katastrofe

sprečavanje

spremnost

| 2.4 | Promicanje prilagodbe na klimatske
  i strukturne
  promjene,
  sprječavanja
  rizika i 
  otpornosti
  na katastrofe |
| --- | --- |

2.4

Promicanje prilagodbe na klimatske
  i strukturne
  promjene,
  sprječavanja
  rizika i 
  otpornosti
  na katastrofe

i strukturne

sprječavanja

otpornosti

Amandman 383

Amandman 383

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 2. – redak 7. – stupac 4.

Prilog IV. – Cilj politike 2. – redak 7. – stupac 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prioritetni akcijski okvir u skladu s člankom 8. Direktive 92/43/EEZ uspostavljen je i uključuje: | Prioritetni akcijski okvir u skladu s člankom 8. Direktive 92/43/EEZ uspostavljen je i uključuje: |
| 1. | sve elemente koji se zahtijevaju u predlošku za prioritetni akcijski okvir za razdoblje 2021.–2027. o kojem su se dogovorili Komisija i države članice; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prioritetni akcijski okvir u skladu s člankom 8. Direktive 92/43/EEZ uspostavljen je i uključuje:

Prioritetni akcijski okvir u skladu s člankom 8. Direktive 92/43/EEZ uspostavljen je i uključuje:

1.

sve elemente koji se zahtijevaju u predlošku za prioritetni akcijski okvir za razdoblje 2021.–2027. o kojem su se dogovorili Komisija i države članice;

| 1. | sve elemente koji se zahtijevaju u predlošku za prioritetni akcijski okvir za razdoblje 2021.–2027. o kojem su se dogovorili Komisija i države članice
  , uključujući prioritetne mjere i procjenu financijskih potreba
  ; |
| --- | --- |

1.

sve elemente koji se zahtijevaju u predlošku za prioritetni akcijski okvir za razdoblje 2021.–2027. o kojem su se dogovorili Komisija i države članice
  , uključujući prioritetne mjere i procjenu financijskih potreba
  ;

, uključujući prioritetne mjere i procjenu financijskih potreba

| 2. | utvrđivanje prioritetnih mjera i procjenu financijskih potreba. |
| --- | --- |

2.

2.

utvrđivanje prioritetnih mjera i procjenu financijskih potreba.

Amandman 384

Amandman 384

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 3. – točka 3.2. – stupac 2.

Prilog IV. – Cilj politike 3. – točka 3.2. – stupac 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.2 | Razvoj održive, pametne, sigurne i intermodalne mreže TEN-T koja je otporna na klimatske promjene |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.2

Razvoj održive, pametne, sigurne i intermodalne mreže TEN-T koja je otporna na klimatske promjene

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 385

Amandman 385

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 3. – točka 3.2. – stupac 4. – točka - 1.a (nova)

Prilog IV. – Cilj politike 3. – točka 3.2. – stupac 4. – točka - 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | -1.a | zahtijeva socijalnu, gospodarsku i teritorijalnu koheziju i općenito u mreži TEN-T izgraditi dijelove koji nedostaju i ukloniti uska grla, a to podrazumijeva ulaganje u tešku infrastrukturu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

-1.a

-1.a

zahtijeva socijalnu, gospodarsku i teritorijalnu koheziju i općenito u mreži TEN-T izgraditi dijelove koji nedostaju i ukloniti uska grla, a to podrazumijeva ulaganje u tešku infrastrukturu;

Amandman 386

Amandman 386

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 3. – točka 3.2. – stupac 4. – točka 1.

Prilog IV. – Cilj politike 3. – točka 3.2. – stupac 4. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | sadržava ekonomsko obrazloženje planiranih ulaganja utemeljeno na opsežnoj analizi potražnje i modeliranju prometa koje treba uzeti u obzir očekivani učinak
  liberalizacije željezničkog prometa
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

sadržava ekonomsko obrazloženje planiranih ulaganja utemeljeno na opsežnoj analizi potražnje i modeliranju prometa koje treba uzeti u obzir očekivani učinak
  liberalizacije željezničkog prometa
  ;

liberalizacije željezničkog prometa

| 1. | sadržava ekonomsko obrazloženje planiranih ulaganja utemeljeno na opsežnoj analizi potražnje i modeliranju prometa koje treba uzeti u obzir očekivani učinak
  otvaranja tržišta željezničkih usluga
  ; |
| --- | --- |

1.

sadržava ekonomsko obrazloženje planiranih ulaganja utemeljeno na opsežnoj analizi potražnje i modeliranju prometa koje treba uzeti u obzir očekivani učinak
  otvaranja tržišta željezničkih usluga
  ;

otvaranja tržišta željezničkih usluga

Amandman 387

Amandman 387

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 3. – redak 2. – stupac 4. – točka 2.

Prilog IV. – Cilj politike 3. – redak 2. – stupac 4. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | usklađeno je s planovima za kvalitetu zraka, osobito uzimajući u obzir nacionalne
  planove
  za
  dekarbonizaciju
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

usklađeno je s planovima za kvalitetu zraka, osobito uzimajući u obzir nacionalne
  planove
  za
  dekarbonizaciju
  ;

planove

dekarbonizaciju

| 2. | usklađeno je s planovima za kvalitetu zraka, osobito uzimajući u obzir nacionalne
  strategije
  za
  smanjenje emisija u sektoru prijevoza
  ; |
| --- | --- |

2.

usklađeno je s planovima za kvalitetu zraka, osobito uzimajući u obzir nacionalne
  strategije
  za
  smanjenje emisija u sektoru prijevoza
  ;

strategije

smanjenje emisija u sektoru prijevoza

Amandman 388

Amandman 388

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 3. – redak 2. – stupac 4. – točka 3.

Prilog IV. – Cilj politike 3. – redak 2. – stupac 4. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | uključuje ulaganja u koridore osnovne mreže TEN-T, kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1316/2013, u skladu s odgovarajućim planovima rada mreže TEN-T; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.

uključuje ulaganja u koridore osnovne mreže TEN-T, kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1316/2013, u skladu s odgovarajućim planovima rada mreže TEN-T;

| 3. | uključuje ulaganja u koridore osnovne mreže TEN-T, kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1316/2013, u skladu s odgovarajućim planovima rada mreže TEN-T
  te u prethodno utvrđenim dijelovima sveobuhvatne mreže
  ; |
| --- | --- |

3.

uključuje ulaganja u koridore osnovne mreže TEN-T, kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1316/2013, u skladu s odgovarajućim planovima rada mreže TEN-T
  te u prethodno utvrđenim dijelovima sveobuhvatne mreže
  ;

te u prethodno utvrđenim dijelovima sveobuhvatne mreže

Amandman 389

Amandman 389

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 3. – redak 2. – stupac 4. – točka 4.

Prilog IV. – Cilj politike 3. – redak 2. – stupac 4. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4. | za ulaganja izvan osnovnog TEN-T-a osigurava komplementarnost pružanjem dostatne povezanosti regija i lokalnih zajednica s osnovnim TEN-T-om i njegovim čvorovima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.

za ulaganja izvan osnovnog TEN-T-a osigurava komplementarnost pružanjem dostatne povezanosti regija i lokalnih zajednica s osnovnim TEN-T-om i njegovim čvorovima;

| 4. | za ulaganja izvan osnovnog TEN-T-a osigurava komplementarnost pružanjem dostatne povezanosti
  gradskih mreža,
  regija i lokalnih zajednica s osnovnim TEN-T-om i njegovim čvorovima; |
| --- | --- |

4.

za ulaganja izvan osnovnog TEN-T-a osigurava komplementarnost pružanjem dostatne povezanosti
  gradskih mreža,
  regija i lokalnih zajednica s osnovnim TEN-T-om i njegovim čvorovima;

gradskih mreža,

Amandman 390

Amandman 390

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 3. – redak 2. – stupac 4. – točka 9.a (nova)

Prilog IV. – Cilj politike 3. – redak 2. – stupac 4. – točka 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9.a | promiče održive regionalne i prekogranične turističke inicijative koje dovode do obostrane koristi za turiste i stanovnike, kao što je povezivanje mreže EuroVelo s europskom željezničkom mrežom TRAN. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9.a

9.a

promiče održive regionalne i prekogranične turističke inicijative koje dovode do obostrane koristi za turiste i stanovnike, kao što je povezivanje mreže EuroVelo s europskom željezničkom mrežom TRAN.

Amandman 391

Amandman 391

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 1. – stupac 2. – točka ESF

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 1. – stupac 2. – točka ESF

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ESF: | ESF: |
| 4.1.1 | Poboljšavanje pristupa zapošljavanju za sve tražitelje zaposlenja,
  uključujući
  mlade, i za neaktivne osobe te promicanje samozapošljavanja i socijalne ekonomije |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ESF:

ESF:

4.1.1

Poboljšavanje pristupa zapošljavanju za sve tražitelje zaposlenja,
  uključujući
  mlade, i za neaktivne osobe te promicanje samozapošljavanja i socijalne ekonomije

uključujući

| 4.1.1 | Poboljšavanje pristupa zapošljavanju za sve tražitelje zaposlenja,
  posebice za
  mlade
  i dugotrajno nezaposlene
  , i za neaktivne osobe te promicanje samozapošljavanja i socijalne ekonomije |
| --- | --- |

4.1.1

Poboljšavanje pristupa zapošljavanju za sve tražitelje zaposlenja,
  posebice za
  mlade
  i dugotrajno nezaposlene
  , i za neaktivne osobe te promicanje samozapošljavanja i socijalne ekonomije

posebice za

i dugotrajno nezaposlene

| 4.1.2 | Modernizacija institucija i usluga na tržištu rada kako bi se osigurala pravovremena i prilagođena pomoć i podrška usklađivanju, prijelazu i mobilnosti na tržištu rada |
| --- | --- |

4.1.2

Modernizacija institucija i usluga na tržištu rada kako bi se osigurala pravovremena i prilagođena pomoć i podrška usklađivanju, prijelazu i mobilnosti na tržištu rada

| 4.1.2 | Modernizacija institucija i usluga na tržištu rada kako bi se
  procijenila i predvidjela potreba za vještinama i
  osigurala pravovremena i prilagođena pomoć i podrška usklađivanju, prijelazu i mobilnosti na tržištu rada |
| --- | --- |

4.1.2

Modernizacija institucija i usluga na tržištu rada kako bi se
  procijenila i predvidjela potreba za vještinama i
  osigurala pravovremena i prilagođena pomoć i podrška usklađivanju, prijelazu i mobilnosti na tržištu rada

procijenila i predvidjela potreba za vještinama i

Amandman 392

Amandman 392

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 2. – stupac 2. – točka ESF

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 2. – stupac 2. – točka ESF

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ESF | ESF |
| 4.1.3 | Promicanje bolje ravnoteže između poslovnog i privatnog života uključujući pristup skrbi za djecu, zdravo i prilagođeno radno okruženje u kojemu se suzbijaju zdravstveni rizici, prilagodbu radnika na promjene te zdravo i aktivno starenje |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ESF

ESF

4.1.3

Promicanje bolje ravnoteže između poslovnog i privatnog života uključujući pristup skrbi za djecu, zdravo i prilagođeno radno okruženje u kojemu se suzbijaju zdravstveni rizici, prilagodbu radnika na promjene te zdravo i aktivno starenje

| 4.1.3 | Promicanje
  sudjelovanja žena na tržištu rada,
  bolje ravnoteže između poslovnog i privatnog života uključujući pristup skrbi za djecu, zdravo i prilagođeno radno okruženje u kojemu se suzbijaju zdravstveni rizici, prilagodbu radnika
  , poduzeća i poduzetnika
  na promjene te zdravo i aktivno starenje |
| --- | --- |

4.1.3

Promicanje
  sudjelovanja žena na tržištu rada,
  bolje ravnoteže između poslovnog i privatnog života uključujući pristup skrbi za djecu, zdravo i prilagođeno radno okruženje u kojemu se suzbijaju zdravstveni rizici, prilagodbu radnika
  , poduzeća i poduzetnika
  na promjene te zdravo i aktivno starenje

sudjelovanja žena na tržištu rada,

, poduzeća i poduzetnika

Amandman 393

Amandman 393

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 2. – stupac 4. – točka 2.

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 2. – stupac 4. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | mjere za otklanjanje razlika među spolovima u pogledu zapošljavanja, plaće i mirovina te promicanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života, među ostalim poboljšavanjem pristupa ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, s ciljevima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

mjere za otklanjanje razlika među spolovima u pogledu zapošljavanja, plaće i mirovina te promicanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života, među ostalim poboljšavanjem pristupa ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, s ciljevima;

| 2. | mjere za otklanjanje razlika među spolovima u pogledu zapošljavanja, plaće
  , socijalne sigurnosti,
  i mirovina te promicanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života, među ostalim poboljšavanjem pristupa ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, s ciljevima; |
| --- | --- |

2.

mjere za otklanjanje razlika među spolovima u pogledu zapošljavanja, plaće
  , socijalne sigurnosti,
  i mirovina te promicanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života, među ostalim poboljšavanjem pristupa ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, s ciljevima;

, socijalne sigurnosti,

Amandman 394

Amandman 394

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 3. – stupac 2. – točka ESF

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 3. – stupac 2. – točka ESF

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ESF: | ESF: |
| 4.2.1 | Poboljšanje kvalitete i djelotvornosti sustava obrazovanja i osposobljavanja
  te njegove relevantnosti za
  tržište rada |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ESF:

ESF:

4.2.1

Poboljšanje kvalitete i djelotvornosti sustava obrazovanja i osposobljavanja
  te njegove relevantnosti za
  tržište rada

te njegove relevantnosti za

| 4.2.1 | Poboljšanje kvalitete
  , uključivosti
  i djelotvornosti sustava obrazovanja i osposobljavanja
  za tržište rada radi potpore stjecanju ključnih kompetencija, uključujući digitalne vještine, i radi olakšavanja prelaska iz sustava obrazovanja na
  tržište rada |
| --- | --- |

4.2.1

Poboljšanje kvalitete
  , uključivosti
  i djelotvornosti sustava obrazovanja i osposobljavanja
  za tržište rada radi potpore stjecanju ključnih kompetencija, uključujući digitalne vještine, i radi olakšavanja prelaska iz sustava obrazovanja na
  tržište rada

, uključivosti

za tržište rada radi potpore stjecanju ključnih kompetencija, uključujući digitalne vještine, i radi olakšavanja prelaska iz sustava obrazovanja na

| 4.2.2 | Promicanje fleksibilnih mogućnosti dokvalifikacije i prekvalifikacije za sve,
  uključujući
  olakšavanjem promjene karijere i promicanjem profesionalne mobilnosti |
| --- | --- |

4.2.2

Promicanje fleksibilnih mogućnosti dokvalifikacije i prekvalifikacije za sve,
  uključujući
  olakšavanjem promjene karijere i promicanjem profesionalne mobilnosti

uključujući

| 4.2.2 | Promicanje
  cjeloživotnog učenja, posebno
  fleksibilnih mogućnosti dokvalifikacije i prekvalifikacije za sve,
  kao i informalnog i neformalnog učenja, među ostalim
  olakšavanjem promjene karijere i promicanjem profesionalne mobilnosti |
| --- | --- |

4.2.2

Promicanje
  cjeloživotnog učenja, posebno
  fleksibilnih mogućnosti dokvalifikacije i prekvalifikacije za sve,
  kao i informalnog i neformalnog učenja, među ostalim
  olakšavanjem promjene karijere i promicanjem profesionalne mobilnosti

cjeloživotnog učenja, posebno

kao i informalnog i neformalnog učenja, među ostalim

| 4.2.3 | Promicanje jednakog pristupa, osobito za skupine u nepovoljnom položaju, kvalitetnom i uključivom obrazovanju i osposobljavanju, od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja preko općeg obrazovanja, strukovnog obrazovanja i osposobljavanja do tercijarnog obrazovanja |
| --- | --- |

4.2.3

Promicanje jednakog pristupa, osobito za skupine u nepovoljnom položaju, kvalitetnom i uključivom obrazovanju i osposobljavanju, od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja preko općeg obrazovanja, strukovnog obrazovanja i osposobljavanja do tercijarnog obrazovanja

| 4.2.3 | Promicanje jednakog pristupa, osobito za skupine u nepovoljnom položaju, kvalitetnom i uključivom obrazovanju i osposobljavanju
  te njegova završetka
  , od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja preko općeg obrazovanja, strukovnog obrazovanja i osposobljavanja do tercijarnog obrazovanja
  , kao i obrazovanja i učenja odraslih, uključujući olakšavanje mobilnosti u svrhu učenja za sve; |
| --- | --- |

4.2.3

Promicanje jednakog pristupa, osobito za skupine u nepovoljnom položaju, kvalitetnom i uključivom obrazovanju i osposobljavanju
  te njegova završetka
  , od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja preko općeg obrazovanja, strukovnog obrazovanja i osposobljavanja do tercijarnog obrazovanja
  , kao i obrazovanja i učenja odraslih, uključujući olakšavanje mobilnosti u svrhu učenja za sve;

te njegova završetka

, kao i obrazovanja i učenja odraslih, uključujući olakšavanje mobilnosti u svrhu učenja za sve;

Amandman 395

Amandman 395

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – redak 4.2. – stupac 4.: Kriteriji ispunjenja – točka 1.

Prilog IV. – redak 4.2. – stupac 4.: Kriteriji ispunjenja – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | sustave predviđanja i prognoziranja vještina koji su utemeljeni na dokazima, mehanizme za
  praćenje osoba s diplomom
  te usluge za kvalitetno i djelotvorno usmjeravanje učenika svih dobnih skupina; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

sustave predviđanja i prognoziranja vještina koji su utemeljeni na dokazima, mehanizme za
  praćenje osoba s diplomom
  te usluge za kvalitetno i djelotvorno usmjeravanje učenika svih dobnih skupina;

praćenje osoba s diplomom

| 1. | sustave predviđanja i prognoziranja vještina koji su utemeljeni na dokazima, mehanizme za
  naknadno praćenje
  te usluge za kvalitetno i djelotvorno usmjeravanje učenika svih dobnih skupina
  , uključujući pristupe u čijem je središtu učenik
  ; |
| --- | --- |

1.

sustave predviđanja i prognoziranja vještina koji su utemeljeni na dokazima, mehanizme za
  naknadno praćenje
  te usluge za kvalitetno i djelotvorno usmjeravanje učenika svih dobnih skupina
  , uključujući pristupe u čijem je središtu učenik
  ;

naknadno praćenje

, uključujući pristupe u čijem je središtu učenik

Amandman 396

Amandman 396

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – redak 4.2. – stupac 4.: Kriteriji ispunjenja – točka 2.

Prilog IV. – redak 4.2. – stupac 4.: Kriteriji ispunjenja – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | mjere kojima se osigurava jednak pristup kvalitetnom, relevantnom i uključivom obrazovanju i osposobljavanju, jednaka mogućnost sudjelovanja i dovršetka takvog obrazovanja i stjecanje ključnih vještina na svim razinama, uključujući visoko obrazovanje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

mjere kojima se osigurava jednak pristup kvalitetnom, relevantnom i uključivom obrazovanju i osposobljavanju, jednaka mogućnost sudjelovanja i dovršetka takvog obrazovanja i stjecanje ključnih vještina na svim razinama, uključujući visoko obrazovanje;

| 2. | mjere kojima se osigurava jednak pristup kvalitetnom,
  cijenom pristupačnom,
  relevantnom
  , nesegregiranom
  i uključivom obrazovanju i osposobljavanju, jednaka mogućnost sudjelovanja i dovršetka takvog obrazovanja i stjecanje ključnih vještina na svim razinama, uključujući visoko obrazovanje; |
| --- | --- |

2.

mjere kojima se osigurava jednak pristup kvalitetnom,
  cijenom pristupačnom,
  relevantnom
  , nesegregiranom
  i uključivom obrazovanju i osposobljavanju, jednaka mogućnost sudjelovanja i dovršetka takvog obrazovanja i stjecanje ključnih vještina na svim razinama, uključujući visoko obrazovanje;

cijenom pristupačnom,

, nesegregiranom

Amandman 397

Amandman 397

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – redak 4.2. – stupac 4.: Kriteriji ispunjenja – točka 3.

Prilog IV. – redak 4.2. – stupac 4.: Kriteriji ispunjenja – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | mehanizam za koordinaciju na svim razinama obrazovanja i osposobljavanja, uključujući tercijarno obrazovanje, i jasnu raspodjelu odgovornosti među relevantnim nacionalnim i/ili regionalnim tijelima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.

mehanizam za koordinaciju na svim razinama obrazovanja i osposobljavanja, uključujući tercijarno obrazovanje, i jasnu raspodjelu odgovornosti među relevantnim nacionalnim i/ili regionalnim tijelima;

| 3. | mehanizam za koordinaciju na svim razinama obrazovanja i osposobljavanja, uključujući tercijarno obrazovanje
  te pružatelje neformalnog i informalnog učenja
  , i jasnu raspodjelu odgovornosti među relevantnim nacionalnim i/ili regionalnim tijelima; |
| --- | --- |

3.

mehanizam za koordinaciju na svim razinama obrazovanja i osposobljavanja, uključujući tercijarno obrazovanje
  te pružatelje neformalnog i informalnog učenja
  , i jasnu raspodjelu odgovornosti među relevantnim nacionalnim i/ili regionalnim tijelima;

te pružatelje neformalnog i informalnog učenja

Amandman 398

Amandman 398

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 4. – stupac 2. – točka 4.3.

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 4. – stupac 2. – točka 4.3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| EFRR: | EFRR: |
| 4.3 | Povećanje socioekonomske integracije marginaliziranih zajednica, migranata i skupina u nepovoljnom položaju putem integriranih mjera koje uključuju stanovanje i socijalne usluge |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

EFRR:

EFRR:

4.3

Povećanje socioekonomske integracije marginaliziranih zajednica, migranata i skupina u nepovoljnom položaju putem integriranih mjera koje uključuju stanovanje i socijalne usluge

| 4.3 | Povećanje socioekonomske integracije marginaliziranih zajednica,
  izbjeglica i
  migranata
  pod međunarodnom zaštitom
  i skupina u nepovoljnom položaju putem integriranih mjera koje uključuju stanovanje i socijalne usluge |
| --- | --- |

4.3

Povećanje socioekonomske integracije marginaliziranih zajednica,
  izbjeglica i
  migranata
  pod međunarodnom zaštitom
  i skupina u nepovoljnom položaju putem integriranih mjera koje uključuju stanovanje i socijalne usluge

izbjeglica i

pod međunarodnom zaštitom

Amandman 399

Amandman 399

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 4. – stupac 2. – točka 4.3.1.

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 4. – stupac 2. – točka 4.3.1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ESF: | ESF: |
| 4.3.1 | Promicanje
  aktivnog uključivanja
  , među ostalim
  u cilju promicanja jednakih prilika i aktivnog sudjelovanja, te poboljšanje mogućnosti zapošljavanja |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ESF:

ESF:

4.3.1

Promicanje
  aktivnog uključivanja
  , među ostalim
  u cilju promicanja jednakih prilika i aktivnog sudjelovanja, te poboljšanje mogućnosti zapošljavanja

Promicanje

, među ostalim

| 4.3.1 | Poticanje
  aktivnog uključivanja u cilju promicanja jednakih prilika i aktivnog sudjelovanja, te poboljšanje mogućnosti zapošljavanja |
| --- | --- |

4.3.1

Poticanje
  aktivnog uključivanja u cilju promicanja jednakih prilika i aktivnog sudjelovanja, te poboljšanje mogućnosti zapošljavanja

Poticanje

Amandman 400

Amandman 400

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 4. – stupac 2. – točka 4.3.1.a (nova)

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 4. – stupac 2. – točka 4.3.1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.3.1.a | Promicanje socijalne integracije osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, uključujući najpotrebitije i djecu |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.3.1.a

4.3.1.a

Promicanje socijalne integracije osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, uključujući najpotrebitije i djecu

Amandman 401

Amandman 401

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 4. – stupac 4.

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 4. – stupac 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Uspostavljen je nacionalni strateški okvir politike za socijalnu uključenost i smanjenje siromaštva koji obuhvaća: | Uspostavljen je nacionalni strateški okvir politike
  i akcijski plan
  za socijalnu uključenost i smanjenje siromaštva koji obuhvaća: |
| 1. | dijagnozu siromaštva i socijalne isključenosti utemeljenu na dokazima, uključujući siromaštvo djece, beskućništvo, prostornu segregaciju i segregaciju u obrazovanju, ograničen pristup osnovnim uslugama i infrastrukturi te specifične potrebe ugroženih osoba; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Uspostavljen je nacionalni strateški okvir politike za socijalnu uključenost i smanjenje siromaštva koji obuhvaća:

Uspostavljen je nacionalni strateški okvir politike
  i akcijski plan
  za socijalnu uključenost i smanjenje siromaštva koji obuhvaća:

i akcijski plan

1.

dijagnozu siromaštva i socijalne isključenosti utemeljenu na dokazima, uključujući siromaštvo djece, beskućništvo, prostornu segregaciju i segregaciju u obrazovanju, ograničen pristup osnovnim uslugama i infrastrukturi te specifične potrebe ugroženih osoba;

| 1. | dijagnozu siromaštva i socijalne isključenosti utemeljenu na dokazima, uključujući siromaštvo djece, beskućništvo, prostornu segregaciju i segregaciju u obrazovanju, ograničen pristup osnovnim uslugama i infrastrukturi te specifične potrebe ugroženih osoba; |
| --- | --- |

1.

dijagnozu siromaštva i socijalne isključenosti utemeljenu na dokazima, uključujući siromaštvo djece, beskućništvo, prostornu segregaciju i segregaciju u obrazovanju, ograničen pristup osnovnim uslugama i infrastrukturi te specifične potrebe ugroženih osoba;

| 2. | mjere za sprječavanje i suzbijanje segregacije u svim područjima, među ostalim osiguravanjem odgovarajuće potpore dohotku, uključivih tržišta rada i pristupa kvalitetnim uslugama za ugrožene osobe, uključujući migrante; |
| --- | --- |

2.

mjere za sprječavanje i suzbijanje segregacije u svim područjima, među ostalim osiguravanjem odgovarajuće potpore dohotku, uključivih tržišta rada i pristupa kvalitetnim uslugama za ugrožene osobe, uključujući migrante;

| 2. | mjere za sprječavanje i suzbijanje segregacije u svim područjima, među ostalim osiguravanjem odgovarajuće potpore dohotku,
  socijalne zaštite,
  uključivih tržišta rada i pristupa kvalitetnim uslugama za ugrožene osobe, uključujući migrante
  i izbjeglice
  ; |
| --- | --- |

2.

mjere za sprječavanje i suzbijanje segregacije u svim područjima, među ostalim osiguravanjem odgovarajuće potpore dohotku,
  socijalne zaštite,
  uključivih tržišta rada i pristupa kvalitetnim uslugama za ugrožene osobe, uključujući migrante
  i izbjeglice
  ;

socijalne zaštite,

i izbjeglice

| 3. | mjere za prelazak s institucijske skrbi na skrb u zajednici; |
| --- | --- |

3.

mjere za prelazak s institucijske skrbi na skrb u zajednici;

| 3. | mjere za prelazak s institucijske skrbi na skrb u 
  obitelji i
  zajednici
  na temelju nacionalnih strategija i akcijskih planova za deinstitucionalizaciju
  ; |
| --- | --- |

3.

mjere za prelazak s institucijske skrbi na skrb u 
  obitelji i
  zajednici
  na temelju nacionalnih strategija i akcijskih planova za deinstitucionalizaciju
  ;

obitelji i

na temelju nacionalnih strategija i akcijskih planova za deinstitucionalizaciju

| 4. | mehanizme kojima se osigurava da se njegovo oblikovanje, provedba, praćenje i preispitivanje provodi u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima i relevantnim organizacijama civilnog društva. |
| --- | --- |

4.

mehanizme kojima se osigurava da se njegovo oblikovanje, provedba, praćenje i preispitivanje provodi u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima i relevantnim organizacijama civilnog društva.

| 4. | mehanizme kojima se osigurava da se njegovo oblikovanje, provedba, praćenje i preispitivanje provodi u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima i relevantnim organizacijama civilnog društva. |
| --- | --- |

4.

mehanizme kojima se osigurava da se njegovo oblikovanje, provedba, praćenje i preispitivanje provodi u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima i relevantnim organizacijama civilnog društva.

Amandman 402

Amandman 402

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 5. – stupac 2.

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 5. – stupac 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ESF: | ESF: |
| 4.3.2 | Promicanje socioekonomske integracije marginaliziranih zajednica poput Roma |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ESF:

ESF:

4.3.2

Promicanje socioekonomske integracije marginaliziranih zajednica poput Roma

| 4.3.2 | Promicanje socioekonomske integracije
  državljana trećih zemalja i
  marginaliziranih zajednica poput Roma |
| --- | --- |

4.3.2

Promicanje socioekonomske integracije
  državljana trećih zemalja i
  marginaliziranih zajednica poput Roma

državljana trećih zemalja i

Amandman 403

Amandman 403

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 6. – stupac 2.

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 6. – stupac 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ESF: | ESF: |
| 4.3.4 | Unaprjeđenje jednakog i pravovremenog pristupa kvalitetnim, održivim i cjenovno pristupačnim uslugama; poboljšanje pristupačnosti, djelotvornosti i otpornosti sustava zdravstvene skrbi; poboljšanje pristupa uslugama dugotrajne skrbi |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ESF:

ESF:

4.3.4

Unaprjeđenje jednakog i pravovremenog pristupa kvalitetnim, održivim i cjenovno pristupačnim uslugama; poboljšanje pristupačnosti, djelotvornosti i otpornosti sustava zdravstvene skrbi; poboljšanje pristupa uslugama dugotrajne skrbi

| 4.3.4 | Unaprjeđenje jednakog i pravovremenog pristupa kvalitetnim, održivim i cjenovno pristupačnim uslugama;
  modernizacija sustava socijalne zaštite, uključujući promicanje pristupa socijalnoj zaštiti;
  poboljšanje pristupačnosti, djelotvornosti i otpornosti sustava zdravstvene skrbi; poboljšanje pristupa uslugama dugotrajne skrbi |
| --- | --- |

4.3.4

Unaprjeđenje jednakog i pravovremenog pristupa kvalitetnim, održivim i cjenovno pristupačnim uslugama;
  modernizacija sustava socijalne zaštite, uključujući promicanje pristupa socijalnoj zaštiti;
  poboljšanje pristupačnosti, djelotvornosti i otpornosti sustava zdravstvene skrbi; poboljšanje pristupa uslugama dugotrajne skrbi

modernizacija sustava socijalne zaštite, uključujući promicanje pristupa socijalnoj zaštiti;

Amandman 404

Amandman 404

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 6. – stupac 4. – točke 2., 3. i 3.a (nova)

Prilog IV. – Cilj politike 4. – redak 6. – stupac 4. – točke 2., 3. i 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Postoji nacionalni ili regionalni strateški okvir politike za zdravstvenu skrb koji obuhvaća: | Postoji nacionalni ili regionalni strateški okvir politike za zdravstvenu skrb koji obuhvaća: |
| 1. | mapiranje potreba u pogledu zdravstvene i dugotrajne skrbi, što uključujući potrebe za medicinskim osobljem, kako bi se osigurale održive i koordinirane mjere; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Postoji nacionalni ili regionalni strateški okvir politike za zdravstvenu skrb koji obuhvaća:

Postoji nacionalni ili regionalni strateški okvir politike za zdravstvenu skrb koji obuhvaća:

1.

mapiranje potreba u pogledu zdravstvene i dugotrajne skrbi, što uključujući potrebe za medicinskim osobljem, kako bi se osigurale održive i koordinirane mjere;

| 1. | mapiranje potreba u pogledu zdravstvene i dugotrajne skrbi, što uključujući potrebe za medicinskim osobljem, kako bi se osigurale održive i koordinirane mjere; |
| --- | --- |

1.

mapiranje potreba u pogledu zdravstvene i dugotrajne skrbi, što uključujući potrebe za medicinskim osobljem, kako bi se osigurale održive i koordinirane mjere;

| 2. | mjere za osiguranje učinkovitosti, održivosti, fizičke i cjenovne pristupačnosti usluga zdravstvene i dugotrajne skrbi, uključujući poseban naglasak na pojedincima koji su isključeni iz zdravstvenog sustava i sustava dugotrajne skrbi; |
| --- | --- |

2.

mjere za osiguranje učinkovitosti, održivosti, fizičke i cjenovne pristupačnosti usluga zdravstvene i dugotrajne skrbi, uključujući poseban naglasak na pojedincima koji su isključeni iz zdravstvenog sustava i sustava dugotrajne skrbi;

| 2. | mjere za osiguranje učinkovitosti, održivosti, fizičke i cjenovne pristupačnosti usluga zdravstvene i dugotrajne skrbi, uključujući poseban naglasak na pojedincima koji su isključeni iz zdravstvenog sustava i sustava dugotrajne skrbi
  i do kojih je najteže doprijeti
  ; |
| --- | --- |

2.

mjere za osiguranje učinkovitosti, održivosti, fizičke i cjenovne pristupačnosti usluga zdravstvene i dugotrajne skrbi, uključujući poseban naglasak na pojedincima koji su isključeni iz zdravstvenog sustava i sustava dugotrajne skrbi
  i do kojih je najteže doprijeti
  ;

i do kojih je najteže doprijeti

| 3. | mjere za promicanje usluga koje se pružaju u zajednici, uključujući preventivnu i primarnu skrb te kućnu njegu. |
| --- | --- |

3.

mjere za promicanje usluga koje se pružaju u zajednici, uključujući preventivnu i primarnu skrb te kućnu njegu.

| 3. | mjere za promicanje usluga koje se pružaju u zajednici, uključujući preventivnu i primarnu skrb te kućnu njegu
  i za prelazak s institucijske skrbi na skrb unutar obitelji ili u zajednici
  . |
| --- | --- |

3.

mjere za promicanje usluga koje se pružaju u zajednici, uključujući preventivnu i primarnu skrb te kućnu njegu
  i za prelazak s institucijske skrbi na skrb unutar obitelji ili u zajednici
  .

i za prelazak s institucijske skrbi na skrb unutar obitelji ili u zajednici

| 3.a | mjere za osiguranje učinkovitosti, održivosti te fizičke i cjenovne pristupačnosti sustava socijalne zaštite |
| --- | --- |

3.a

3.a

mjere za osiguranje učinkovitosti, održivosti te fizičke i cjenovne pristupačnosti sustava socijalne zaštite

Amandman 405

Amandman 405

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – točka 2. – Tablica 1T – Struktura programa

Prilog V. – točka 2. – Tablica 1T – Struktura programa

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| Oznaka | Naslov [300] | Tehnička pomoć | Osnovica za izračun | Fond | Kategorija regije koja prima potporu | Odabrani posebni cilj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Prioritet 1 | Ne | | EFRR | Više | p.c. 1 |
| Tranzicijske regije |
| Slabije razvijene regije | p.c. 2 |
| Najudaljenije regije i rijetko naseljene regije |
| Više | p.c. 3 |
| 2 | Prioritet 2 | Ne | | ESF+ | Više | p.c. 4 |
| Tranzicijske regije |
| Slabije razvijene regije | p.c. 5 |
| Najudaljenije regije |
| 3 | Prioritet 3 | Ne | | KF | Nije primjenjivo | |
| 3 | Prioritet „tehnička pomoć” | Da | | | | Nije primjenjivo |
| .. | Posebni prioritet „zapošljavanje mladih” | Ne | | ESF+ | | |
| .. | Posebni prioritet „preporuke za pojedinu zemlju” | Ne | | ESF+ | | |
| .. | Posebni prioritet „inovativne mjere” | Ne | | ESF+ | | p.c. 8 |
| | Posebni prioritet „materijalna deprivacija” | Ne | | ESF+ | | p.c. 9 |

Oznaka

Naslov [300]

Tehnička pomoć

Osnovica za izračun

Fond

Kategorija regije koja prima potporu

Odabrani posebni cilj

1

Prioritet 1

Ne

EFRR

Više

p.c. 1

Tranzicijske regije

Slabije razvijene regije

p.c. 2

Najudaljenije regije i rijetko naseljene regije

Više

p.c. 3

2

Prioritet 2

Ne

ESF+

Više

p.c. 4

Tranzicijske regije

Slabije razvijene regije

p.c. 5

Najudaljenije regije

3

Prioritet 3

Ne

KF

Nije primjenjivo

3

Prioritet „tehnička pomoć”

Da

Nije primjenjivo

..

Posebni prioritet „zapošljavanje mladih”

Ne

ESF+

..

Posebni prioritet „preporuke za pojedinu zemlju”

Ne

ESF+

..

Posebni prioritet „inovativne mjere”

Ne

ESF+

p.c. 8

Posebni prioritet „materijalna deprivacija”

Ne

ESF+

p.c. 9

Izmjena

Izmjena

| Oznaka | Naslov [300] | Tehnička pomoć | Osnovica za izračun | Fond | Kategorija regije koja prima potporu | Odabrani posebni cilj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Prioritet 1 | Ne | | EFRR | Više | p.c. 1 |
| Tranzicijske regije |
| Slabije razvijene regije | p.c. 2 |
| Najudaljenije regije i rijetko naseljene regije |
| Više | p.c. 3 |
| 2 | Prioritet 2 | Ne | | ESF+ | Više | p.c. 4 |
| Tranzicijske regije |
| Slabije razvijene regije | p.c. 5 |
| Najudaljenije regije |
| 3 | Prioritet 3 | Ne | | KF | Nije primjenjivo | |
| 3 | Prioritet „tehnička pomoć” | Da | | | | Nije primjenjivo |
| .. | Posebni prioritet „zapošljavanje mladih” | Ne | | ESF+ | | |
| | Posebni prioritet „jamstvo za djecu” | Ne | | ESF+ | | |
| .. | Posebni prioritet „preporuke za pojedinu zemlju” | Ne | | ESF+ | | |
| .. | Posebni prioritet „inovativne mjere” | Ne | | ESF+ | | p.c. 8 |
| | Posebni prioritet „materijalna deprivacija” | Ne | | ESF+ | | p.c. 9 |

Oznaka

Naslov [300]

Tehnička pomoć

Osnovica za izračun

Fond

Kategorija regije koja prima potporu

Odabrani posebni cilj

1

Prioritet 1

Ne

EFRR

Više

p.c. 1

Tranzicijske regije

Slabije razvijene regije

p.c. 2

Najudaljenije regije i rijetko naseljene regije

Više

p.c. 3

2

Prioritet 2

Ne

ESF+

Više

p.c. 4

Tranzicijske regije

Slabije razvijene regije

p.c. 5

Najudaljenije regije

3

Prioritet 3

Ne

KF

Nije primjenjivo

3

Prioritet „tehnička pomoć”

Da

Nije primjenjivo

..

Posebni prioritet „zapošljavanje mladih”

Ne

ESF+

Posebni prioritet „jamstvo za djecu”

Posebni prioritet „jamstvo za djecu”

Ne

Ne

ESF+

ESF+

..

Posebni prioritet „preporuke za pojedinu zemlju”

Ne

ESF+

..

Posebni prioritet „inovativne mjere”

Ne

ESF+

p.c. 8

Posebni prioritet „materijalna deprivacija”

Ne

ESF+

p.c. 9

Amandman 406

Amandman 406

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – točka 2.1. – tablica

Prilog V. – točka 2.1. – tablica

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| □ | Prioritet se odnosi na relevantne preporuke za pojedinu zemlju |
| --- | --- |

□

Prioritet se odnosi na relevantne preporuke za pojedinu zemlju

| □ | Prioritet se odnosi na zapošljavanje mladih |
| --- | --- |

□

Prioritet se odnosi na zapošljavanje mladih

| □ | Prioritet se odnosi na inovativne mjere |
| --- | --- |

□

Prioritet se odnosi na inovativne mjere

| □ | Prioritet se odnosi na ublažavanje materijalne deprivacije |
| --- | --- |

□

Prioritet se odnosi na ublažavanje materijalne deprivacije

Izmjena

Izmjena

| □ | Prioritet se odnosi na relevantne preporuke za pojedinu zemlju |
| --- | --- |

□

Prioritet se odnosi na relevantne preporuke za pojedinu zemlju

| □ | Prioritet se odnosi na zapošljavanje mladih |
| --- | --- |

□

Prioritet se odnosi na zapošljavanje mladih

| □ | Prioritet se odnosi na jamstvo za djecu |
| --- | --- |

□

Prioritet se odnosi na jamstvo za djecu

Prioritet se odnosi na jamstvo za djecu

| □ | Prioritet se odnosi na inovativne mjere |
| --- | --- |

□

Prioritet se odnosi na inovativne mjere

| □ | Prioritet se odnosi na ublažavanje materijalne deprivacije |
| --- | --- |

□

Prioritet se odnosi na ublažavanje materijalne deprivacije

Amandman 407

Amandman 407

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – točka 2. – stavak 3. – podtočka 2.1. – podtočka 2.1.1. – uvodni dio

Prilog V. – točka 2. – stavak 3. – podtočka 2.1. – podtočka 2.1.1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.1.1. | Posebni cilj (54) (Radna mjesta i rast) ili područje potpore (EFPR) – ponavlja se za svaki odabrani posebni cilj ili područje potpore, za prioritete osim tehničke pomoći |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.1.1.

Posebni cilj (54) (Radna mjesta i rast) ili područje potpore (EFPR) – ponavlja se za svaki odabrani posebni cilj ili područje potpore, za prioritete osim tehničke pomoći

54

| 2.1.1. | Posebni cilj (54) (Radna mjesta i rast) ili područje potpore (EFPR) – ponavlja se za svaki odabrani posebni cilj ili područje potpore, za prioritete osim tehničke pomoći |
| --- | --- |

2.1.1.

Posebni cilj (54) (Radna mjesta i rast) ili područje potpore (EFPR) – ponavlja se za svaki odabrani posebni cilj ili područje potpore, za prioritete osim tehničke pomoći

54

Amandman 408

Amandman 408

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – točka 2. – stavak 3. – podtočka 2.1. – podtočka 2.1.1. – podtočka 2.1.1.2. – uvodni dio

Prilog V. – točka 2. – stavak 3. – podtočka 2.1. – podtočka 2.1.1. – podtočka 2.1.1.2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.1.1.2 | Pokazatelji (55) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.1.1.2

Pokazatelji (55)

55

| 2.1.1.2 | Pokazatelji |
| --- | --- |

2.1.1.2

Pokazatelji

Amandman 409

Amandman 409

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – točka 2. – stavak 3. – podtočka 2.1. – podtočka 2.1.1. – podtočka 2.1.1.3. – uvodni dio

Prilog V. – točka 2. – stavak 3. – podtočka 2.1. – podtočka 2.1.1. – podtočka 2.1.1.3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.1.1.3 | Okvirna raščlamba sredstava iz programa (EU) po vrsti intervencije (56)(nije primjenjivo na EFPR) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.1.1.3

Okvirna raščlamba sredstava iz programa (EU) po vrsti intervencije (56)(nije primjenjivo na EFPR)

56

| 2.1.1.3 | Okvirna raščlamba sredstava iz programa (EU) po vrsti intervencije (nije primjenjivo na EFPR) |
| --- | --- |

2.1.1.3

Okvirna raščlamba sredstava iz programa (EU) po vrsti intervencije (nije primjenjivo na EFPR)

Amandman 410

Amandman 410

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – točka 2. – stavak 3. – podtočka 2.1. – podtočka 2.1.2. – podstavak 8.

Prilog V. – točka 2. – stavak 3. – podtočka 2.1. – podtočka 2.1.2. – podstavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kriteriji za odabir operacija (57) | Kriteriji za odabir operacija (57) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kriteriji za odabir operacija (57)

57

Kriteriji za odabir operacija (57)

57

Amandman 411

Amandman 411

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – točka 3. – tablica 16.

Prilog V. – točka 3. – tablica 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

[...]

Briše se.

Briše se.

Amandman 412

Amandman 412

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – odjeljak 3. – točka 3.2. – uvodni dio

Prilog V. – odjeljak 3. – točka 3.2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.2 | Ukupna odobrena financijska sredstva po fondovima i nacionalno sufinanciranje (59) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.2

Ukupna odobrena financijska sredstva po fondovima i nacionalno sufinanciranje (59)

59

| 3.2 | Ukupna odobrena financijska sredstva po fondovima i nacionalno sufinanciranje |
| --- | --- |

3.2

Ukupna odobrena financijska sredstva po fondovima i nacionalno sufinanciranje

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0043/2019).

1

(12)  SL L [...], [...], str. [...].

12

(12)  SL L [...], [...], str. [...].

12

(13)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 240/2014 od 7. siječnja 2014. o europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo u okviru Europskih strukturnih i investicijskih fondova (SL L 74, 14.3.2014., str. 1.).

13

(13)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 240/2014 od 7. siječnja 2014. o europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo u okviru Europskih strukturnih i investicijskih fondova (SL L 74, 14.3.2014., str. 1.).

13

(14)  [Uredba o upravljanju energetskom unijom, izmjeni Direktive 94/22/EZ, Direktive 98/70/EZ, Direktive 2009/31/EZ, Uredbe (EZ) br. 663/2009, Uredbe (EZ) br. 715/2009, Direktive 2009/73/EZ, Direktive Vijeća 2009/119/EZ, Direktive 2010/31/EU, Direktive 2012/27/EU, Direktive 2013/30/EU i Direktive Vijeća (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 (COM(2016)0759 final/2 – 2016/0375(COD)].

14

(14)  [Uredba o upravljanju energetskom unijom, izmjeni Direktive 94/22/EZ, Direktive 98/70/EZ, Direktive 2009/31/EZ, Uredbe (EZ) br. 663/2009, Uredbe (EZ) br. 715/2009, Direktive 2009/73/EZ, Direktive Vijeća 2009/119/EZ, Direktive 2010/31/EU, Direktive 2012/27/EU, Direktive 2013/30/EU i Direktive Vijeća (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 (COM(2016)0759 final/2 – 2016/0375(COD)].

14

(16)  SL L 123, 12.5.2016., str. 13.

16

(16)  SL L 123, 12.5.2016., str. 13.

16

(18)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

18

(19)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

19

(20)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

20

(21)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

21

(22)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

22

(18)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

18

(19)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

19

(20)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

20

(21)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

21

(22)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

22

(23)  Uredba (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS) (SL L 154, 21.6.2003., str. 1.).

23

(24)  Uredba Komisije (EU) br. 
  868/2014 od


  8. kolovoza 2014.
  o izmjeni
  priloga
  Uredbi (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS) (

  SL L 241, 13.8.2014
  ., str. 1.).

24

868/2014 od

8. kolovoza 2014.

priloga

SL L 241, 13.8.2014

(23)  Uredba (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS) (SL L 154, 21.6.2003., str. 1.).

23

(24)  Uredba Komisije (EU)
  2016/2066 od


  21. studenoga 2016.
  o izmjeni
  prilogâ
  Uredbi (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS) (

  SL L 322, 29.11.2016
  ., str. 1.).

24

2016/2066 od

21. studenoga 2016.

prilogâ

SL L 322, 29.11.2016

(25)  Uredba (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća od [...] o [CEF] (SL L [...], [...], str. [...])].

25

(25)  Uredba (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća od [...] o [CEF] (SL L [...], [...], str. [...])].

25

(1a)  
  Sedmo izvješće Komisije o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji, pod naslovom „Moja regija, moja Europa, naša budućnost: Sedmo izvješće o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji” (COM(2017)0583, 9. listopada 2017.).

1a

Sedmo izvješće Komisije o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji, pod naslovom „Moja regija, moja Europa, naša budućnost: Sedmo izvješće o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji” (COM(2017)0583, 9. listopada 2017.).

(1a)  

  SL L 352, 24.12.2013., str. 1.

1a

SL L 352, 24.12.2013., str. 1.

(1b)  

  SL L 352, 24.12.2013., str. 9.

1b

SL L 352, 24.12.2013., str. 9.

(1c)  

  SL L 190, 28.6.2014., str. 45.

1c

SL L 190, 28.6.2014., str. 45.

(37)  Uredba (EU) No [...] o [...] (SL L [...], [...], str. [...])].

37

(37)  Uredba (EU) No [...] o [...] (SL L [...], [...], str. [...])].

37

(38)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 240/2014 od 7. siječnja 2014. o europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo u okviru Europskih strukturnih i investicijskih fondova (SL L 74, 14.3.2014., str. 1.).

38

(38)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 240/2014 od 7. siječnja 2014. o europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo u okviru Europskih strukturnih i investicijskih fondova (SL L 74, 14.3.2014., str. 1.).

38

(48)  Direktiva 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (SL L 26, 28.1.2012., str. 1.).

48

(49)  Direktiva 2014/52/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Direktive 2011/92/EU o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (SL L 124, 25.4.2014., str. 1.).

49

(48)  Direktiva 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (SL L 26, 28.1.2012., str. 1.).

48

(49)  Direktiva 2014/52/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Direktive 2011/92/EU o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (SL L 124, 25.4.2014., str. 1.).

49

(54)  Osim za posebni cilj iz članka 4. stavka 1.
  točke (c)
  podtočke
  vii
  . Uredbe o ESF-u plus.

54

točke (c)

vii

(54)  Osim za posebni cilj iz članka 4. stavka 1. podtočke
  xi
  . Uredbe o ESF-u plus.

54

xi

(55)  
  Prije preispitivanja u sredini programskog razdoblja 2025. za EFRR, ESF+ i Kohezijski fond raščlamba samo za godine od 2021. do 2025.

55

Prije preispitivanja u sredini programskog razdoblja 2025. za EFRR, ESF+ i Kohezijski fond raščlamba samo za godine od 2021. do 2025.

(56)  
  Prije preispitivanja u sredini programskog razdoblja 2025. za EFRR, ESF+ i Kohezijski fond raščlamba samo za godine od 2021. do 2025.

56

Prije preispitivanja u sredini programskog razdoblja 2025. za EFRR, ESF+ i Kohezijski fond raščlamba samo za godine od 2021. do 2025.

(57)  Samo za programe ograničene na posebni cilj iz članka 4. stavka 1.
  točke (c)
  podtočke 
  vii
  . Uredbe o fondu ESF+.

57

točke (c)

vii

(57)  Samo za programe ograničene na posebni cilj iz članka 4. stavka 1. podtočke 
  xi
  . Uredbe o fondu ESF+.

57

xi

(59)  
  Prije preispitivanja u sredini programskog razdoblja 2025. za EFRR, ESF+ i Kohezijski fond odobrena financijska sredstva samo za godine od 2021. do 2025.

59

Prije preispitivanja u sredini programskog razdoblja 2025. za EFRR, ESF+ i Kohezijski fond odobrena financijska sredstva samo za godine od 2021. do 2025.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/491 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/491

---

P8_TA(2019)0097

Program Pravosuđe ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Pravosuđe (COM(2018)0384 – C8-0235/2018 – 2018/0208(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/51)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | U skladu s člankom 2. Ugovora o Europskoj uniji „Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina. Te su vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca”. Isto tako, u članku 3. navodi se da je „cilj Unije promicanje mira, njezinih vrijednosti i dobrobiti njezinih naroda” te da među ostalim „poštuje svoju bogatu kulturnu i jezičnu raznolikost te osigurava očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe”. Te su vrijednosti potvrđene i izražene u pravima, slobodama i načelima utvrđenima u Povelji Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu „Povelja”). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

U skladu s člankom 2. Ugovora o Europskoj uniji „Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina. Te su vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca”. Isto tako, u članku 3. navodi se da je „cilj Unije promicanje mira, njezinih vrijednosti i dobrobiti njezinih naroda” te da među ostalim „poštuje svoju bogatu kulturnu i jezičnu raznolikost te osigurava očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe”. Te su vrijednosti potvrđene i izražene u pravima, slobodama i načelima utvrđenima u Povelji Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu „Povelja”).

| (1) | U skladu s člankom 2. Ugovora o Europskoj uniji „Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina. Te su vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca”. Isto tako, u članku 3. navodi se da je „cilj Unije promicanje mira, njezinih vrijednosti i dobrobiti njezinih naroda” te da među ostalim „poštuje svoju bogatu kulturnu i jezičnu raznolikost te osigurava očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe”.
  U članku 8. UFEU-a dalje se navodi da u svim svojim aktivnostima Unija teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti;
  Te su vrijednosti potvrđene i izražene u pravima, slobodama i načelima utvrđenima u Povelji Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu „Povelja”)
  i Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom
  . |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 2. Ugovora o Europskoj uniji „Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina. Te su vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca”. Isto tako, u članku 3. navodi se da je „cilj Unije promicanje mira, njezinih vrijednosti i dobrobiti njezinih naroda” te da među ostalim „poštuje svoju bogatu kulturnu i jezičnu raznolikost te osigurava očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe”.
  U članku 8. UFEU-a dalje se navodi da u svim svojim aktivnostima Unija teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti;
  Te su vrijednosti potvrđene i izražene u pravima, slobodama i načelima utvrđenima u Povelji Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu „Povelja”)
  i Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom
  .

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a | U skladu s člancima 8. i 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije program Pravosuđe bi u svim svojim aktivnostima trebao podržavati rodno osviještenu politiku, uključujući rodno osviještenu izradu proračuna, i integriranje ciljeva nediskriminacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.a

U skladu s člancima 8. i 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije program Pravosuđe bi u svim svojim aktivnostima trebao podržavati rodno osviještenu politiku, uključujući rodno osviještenu izradu proračuna, i integriranje ciljeva nediskriminacije.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Ta se prava i vrijednosti moraju i dalje promicati i jačati, biti zajedničke građanima i narodima EU-a te okosnica europskih društava. Stoga se u okviru proračuna Unije osniva novi Fond za pravosuđe, prava i vrijednosti koji obuhvaća program Prava i vrijednosti te program Pravosuđe. U vremenima kad se europska društva suočavaju s ekstremizmom, radikalizmom i podjelama, važnije je nego ikad promicati, jačati i braniti pravdu, prava i vrijednosti EU-a: poštovanje ljudskog dostojanstva,
  slobode
  ,
  demokracije
  ,
  jednakosti
  ,
  vladavine
  prava i 
  ljudskih prava
  . To će imati znatan utjecaj na politički, društveni, kulturni i gospodarski život u EU-u. Programom Prava i vrijednosti koji je dio novog Fonda objedinit će se program o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014.–2020. uspostavljen Uredbom (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (10) i program Europa za građane uspostavljen Uredbom Vijeća (EU) br. 390/2014 (11). Programom Pravosuđe (dalje u tekstu „Program”) i dalje će se podupirati razvoj integriranog europskog područja pravosuđa i prekogranične suradnje, što je nastavak programa Pravosuđe za razdoblje 2014.–2020. uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (12) (dalje u tekstu „prethodni program”). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Ta se prava i vrijednosti moraju i dalje promicati i jačati, biti zajedničke građanima i narodima EU-a te okosnica europskih društava. Stoga se u okviru proračuna Unije osniva novi Fond za pravosuđe, prava i vrijednosti koji obuhvaća program Prava i vrijednosti te program Pravosuđe. U vremenima kad se europska društva suočavaju s ekstremizmom, radikalizmom i podjelama, važnije je nego ikad promicati, jačati i braniti pravdu, prava i vrijednosti EU-a: poštovanje ljudskog dostojanstva,
  slobode
  ,
  demokracije
  ,
  jednakosti
  ,
  vladavine
  prava i 
  ljudskih prava
  . To će imati znatan utjecaj na politički, društveni, kulturni i gospodarski život u EU-u. Programom Prava i vrijednosti koji je dio novog Fonda objedinit će se program o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014.–2020. uspostavljen Uredbom (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (10) i program Europa za građane uspostavljen Uredbom Vijeća (EU) br. 390/2014 (11). Programom Pravosuđe (dalje u tekstu „Program”) i dalje će se podupirati razvoj integriranog europskog područja pravosuđa i prekogranične suradnje, što je nastavak programa Pravosuđe za razdoblje 2014.–2020. uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (12) (dalje u tekstu „prethodni program”).

| (2) | Ta se prava i vrijednosti moraju i dalje
  aktivno održavati, štititi,
  promicati
  u Uniji
  i 
  svakoj državi članici u svim njihovim politikama na dosljedan način te
  jačati
  i
  biti zajedničke građanima i narodima EU-a te okosnica europskih društava.
  Istovremeno, pravilno funkcioniranje europskog područja pravde te učinkoviti, neovisni i kvalitetni nacionalni pravni sustavi, kao i veće uzajamno povjerenje, nužni su za jačanje unutarnjeg tržišta i za poštovanje zajedničkih vrijednosti Unije.
  Stoga se u okviru proračuna Unije osniva novi Fond za pravosuđe, prava i vrijednosti koji obuhvaća program Prava i vrijednosti te program Pravosuđe. U vremenima kad se europska društva suočavaju s ekstremizmom, radikalizmom i podjelama
  te kad su u tijeku postupci na temelju članka 7. Ugovora o europskoj uniji, koji se odnosi na kršenje vladavine prava, te postupci zbog kršenja u predmetima koji se odnose na vladavinu prava u državama članicama
  , važnije je nego ikad promicati, jačati i braniti pravdu, prava i vrijednosti EU-a:
  ljudska prava i temeljna prava,
  poštovanje ljudskog dostojanstva,
  slobodu
  ,
  demokraciju
  ,
  jednakost
  ,
  uključujući ravnopravnost spolova, nediskriminaciju i vladavinu prava, jer smanjivanje tih
  prava i 
  vrijednosti u bilo kojoj državi članici može imati štetne učinke na Uniju u cjelini
  . To će imati znatan utjecaj na politički, društveni, kulturni i gospodarski život u EU-u. Programom Prava i vrijednosti koji je dio novog Fonda objedinit će se program o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014. – 2020. uspostavljen Uredbom (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (10) i program Europa za građane uspostavljen Uredbom Vijeća (EU) br. 390/2014 (11). Programom Pravosuđe (dalje u tekstu „Program”) i dalje će se podupirati razvoj integriranog europskog područja pravosuđa i prekogranične suradnje, što je nastavak programa Pravosuđe za razdoblje 2014.–2020. uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (12) (dalje u tekstu „prethodni program”). |
| --- | --- |

(2)

Ta se prava i vrijednosti moraju i dalje
  aktivno održavati, štititi,
  promicati
  u Uniji
  i 
  svakoj državi članici u svim njihovim politikama na dosljedan način te
  jačati
  i
  biti zajedničke građanima i narodima EU-a te okosnica europskih društava.
  Istovremeno, pravilno funkcioniranje europskog područja pravde te učinkoviti, neovisni i kvalitetni nacionalni pravni sustavi, kao i veće uzajamno povjerenje, nužni su za jačanje unutarnjeg tržišta i za poštovanje zajedničkih vrijednosti Unije.
  Stoga se u okviru proračuna Unije osniva novi Fond za pravosuđe, prava i vrijednosti koji obuhvaća program Prava i vrijednosti te program Pravosuđe. U vremenima kad se europska društva suočavaju s ekstremizmom, radikalizmom i podjelama
  te kad su u tijeku postupci na temelju članka 7. Ugovora o europskoj uniji, koji se odnosi na kršenje vladavine prava, te postupci zbog kršenja u predmetima koji se odnose na vladavinu prava u državama članicama
  , važnije je nego ikad promicati, jačati i braniti pravdu, prava i vrijednosti EU-a:
  ljudska prava i temeljna prava,
  poštovanje ljudskog dostojanstva,
  slobodu
  ,
  demokraciju
  ,
  jednakost
  ,
  uključujući ravnopravnost spolova, nediskriminaciju i vladavinu prava, jer smanjivanje tih
  prava i 
  vrijednosti u bilo kojoj državi članici može imati štetne učinke na Uniju u cjelini
  . To će imati znatan utjecaj na politički, društveni, kulturni i gospodarski život u EU-u. Programom Prava i vrijednosti koji je dio novog Fonda objedinit će se program o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014. – 2020. uspostavljen Uredbom (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (10) i program Europa za građane uspostavljen Uredbom Vijeća (EU) br. 390/2014 (11). Programom Pravosuđe (dalje u tekstu „Program”) i dalje će se podupirati razvoj integriranog europskog područja pravosuđa i prekogranične suradnje, što je nastavak programa Pravosuđe za razdoblje 2014.–2020. uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (12) (dalje u tekstu „prethodni program”).

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Fond za pravosuđe, prava i vrijednosti i njegova dva temeljna programa financiranja bit će prvenstveno usmjereni na građane i subjekte koji doprinose našim zajedničkim vrijednostima i pravima te održavaju našu bogatu raznolikost živom i dinamičnom. Krajnji je cilj njegovanje i održavanje našeg uključivog i demokratskog društva utemeljenog na pravima
  . To uključuje
  dinamično civilno društvo,
  poticanje
  demokratskog, građanskog i društvenog sudjelovanja građana i promicanje bogate raznolikosti europskog društva koje se među ostalim temelji na zajedničkoj povijesti i zajedničkom sjećanju. U članku 11. Ugovora o Europskoj uniji
  navodi
  se da institucije građanima i predstavničkim udrugama na odgovarajući način omogućuju da objave i javno razmijene svoje stavove u svim područjima djelovanja Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Fond za pravosuđe, prava i vrijednosti i njegova dva temeljna programa financiranja bit će prvenstveno usmjereni na građane i subjekte koji doprinose našim zajedničkim vrijednostima i pravima te održavaju našu bogatu raznolikost živom i dinamičnom. Krajnji je cilj njegovanje i održavanje našeg uključivog i demokratskog društva utemeljenog na pravima
  . To uključuje
  dinamično civilno društvo,
  poticanje
  demokratskog, građanskog i društvenog sudjelovanja građana i promicanje bogate raznolikosti europskog društva koje se među ostalim temelji na zajedničkoj povijesti i zajedničkom sjećanju. U članku 11. Ugovora o Europskoj uniji
  navodi
  se da institucije građanima i predstavničkim udrugama na odgovarajući način omogućuju da objave i javno razmijene svoje stavove u svim područjima djelovanja Unije.

| (3) | Fond za pravosuđe, prava i vrijednosti i njegova dva temeljna programa financiranja bit će prvenstveno usmjereni na građane i subjekte koji doprinose našim zajedničkim vrijednostima i pravima te održavaju našu bogatu raznolikost živom i dinamičnom. Krajnji je cilj njegovanje i održavanje našeg
  ravnopravnog, otvorenog
  uključivog i demokratskog društva utemeljenog na pravima
  , prvenstveno financiranjem aktivnosti kojima se promiče
  dinamično
  , dobro razvijeno, otporno i osnaženo
  civilno društvo,
  omogućavanjem
  demokratskog, građanskog i društvenog sudjelovanja građana i 
  pravilnom primjenom i provedbom ljudskih i temeljnih prava, uz
  promicanje bogate raznolikosti europskog društva koje se među ostalim temelji na zajedničkoj povijesti i zajedničkom sjećanju. U članku 11. Ugovora o Europskoj uniji
  traži
  se da institucije
  održavaju otvoren, transparentan i redovit dijalog s civilnim društvom te da
  građanima i predstavničkim udrugama na odgovarajući način omogućuju da objave i javno razmijene svoje stavove u svim područjima djelovanja Unije.
  To je osobito važno s obzirom na smanjenje prostora za djelovanje neovisnog civilnog društva u brojnim državama članicama. |
| --- | --- |

(3)

Fond za pravosuđe, prava i vrijednosti i njegova dva temeljna programa financiranja bit će prvenstveno usmjereni na građane i subjekte koji doprinose našim zajedničkim vrijednostima i pravima te održavaju našu bogatu raznolikost živom i dinamičnom. Krajnji je cilj njegovanje i održavanje našeg
  ravnopravnog, otvorenog
  uključivog i demokratskog društva utemeljenog na pravima
  , prvenstveno financiranjem aktivnosti kojima se promiče
  dinamično
  , dobro razvijeno, otporno i osnaženo
  civilno društvo,
  omogućavanjem
  demokratskog, građanskog i društvenog sudjelovanja građana i 
  pravilnom primjenom i provedbom ljudskih i temeljnih prava, uz
  promicanje bogate raznolikosti europskog društva koje se među ostalim temelji na zajedničkoj povijesti i zajedničkom sjećanju. U članku 11. Ugovora o Europskoj uniji
  traži
  se da institucije
  održavaju otvoren, transparentan i redovit dijalog s civilnim društvom te da
  građanima i predstavničkim udrugama na odgovarajući način omogućuju da objave i javno razmijene svoje stavove u svim područjima djelovanja Unije.
  To je osobito važno s obzirom na smanjenje prostora za djelovanje neovisnog civilnog društva u brojnim državama članicama.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se stvaranje područja slobode, sigurnosti i pravde s poštovanjem temeljnih prava i različitih pravnih sustava i tradicija država članica. U tu svrhu Unija može donijeti mjere za razvoj pravosudne suradnje u građanskim stvarima i 
  pravosudne suradnje
  u 
  kaznenim stvarima
  te za promicanje i potporu djelovanja država članica u području sprečavanja kriminala. U daljnjem razvoju europskog područja pravosuđa trebalo bi osigurati poštovanje temeljnih prava i zajedničkih načela i vrijednosti, poput nediskriminacije,
  ravnopravnosti spolova
  , učinkovitog pristupa pravosuđu za sve, vladavine prava i neovisnog pravosudnog sustava koji dobro funkcionira. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se stvaranje područja slobode, sigurnosti i pravde s poštovanjem temeljnih prava i različitih pravnih sustava i tradicija država članica. U tu svrhu Unija može donijeti mjere za razvoj pravosudne suradnje u građanskim stvarima i 
  pravosudne suradnje
  u 
  kaznenim stvarima
  te za promicanje i potporu djelovanja država članica u području sprečavanja kriminala. U daljnjem razvoju europskog područja pravosuđa trebalo bi osigurati poštovanje temeljnih prava i zajedničkih načela i vrijednosti, poput nediskriminacije,
  ravnopravnosti spolova
  , učinkovitog pristupa pravosuđu za sve, vladavine prava i neovisnog pravosudnog sustava koji dobro funkcionira.

| (4) | Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se stvaranje područja slobode, sigurnosti i pravde s poštovanjem temeljnih prava i različitih pravnih sustava i tradicija država članica.
  Poštovanje i promicanje vladavine prava, temeljnih prava i demokracije u Uniji preduvjeti su za poštovanje svih prava i obveza sadržanih u Ugovorima te za izgradnju povjerenja građana u Uniju. Način na koji se vladavina prava provodi u državama članicama ima ključnu ulogu u osiguravanju uzajamnog povjerenja među državama članicama i njihovim pravnim sustavima.
  U tu svrhu Unija može donijeti mjere za razvoj pravosudne suradnje u građanskim
  i kaznenim
  stvarima i
  , po potrebi,
  u 
  administrativnim pitanjima
  te za promicanje i potporu djelovanja država članica u području sprečavanja kriminala
  , uz poseban naglasak na teškim prekograničnim kaznenim djelima, poreznim prekršajima, kaznenim djelima u pogledu okoliša, terorizmu i kršenju temeljnih prava, kao što je trgovanje ljudima, te u području zaštite prava žrtava
  . U daljnjem razvoju europskog područja pravosuđa
  , na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini
  trebalo bi osigurati
  i poticati
  poštovanje
  ljudskih i
  temeljnih prava i zajedničkih načela i vrijednosti, poput nediskriminacije,
  solidarnosti, jednakog postupanja na bilo kojoj osnovi navedenoj u članku 21. Povelje
  , učinkovitog pristupa pravosuđu za sve, vladavine prava
  , demokracije
  i neovisnog pravosudnog sustava koji dobro funkcionira. |
| --- | --- |

(4)

Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se stvaranje područja slobode, sigurnosti i pravde s poštovanjem temeljnih prava i različitih pravnih sustava i tradicija država članica.
  Poštovanje i promicanje vladavine prava, temeljnih prava i demokracije u Uniji preduvjeti su za poštovanje svih prava i obveza sadržanih u Ugovorima te za izgradnju povjerenja građana u Uniju. Način na koji se vladavina prava provodi u državama članicama ima ključnu ulogu u osiguravanju uzajamnog povjerenja među državama članicama i njihovim pravnim sustavima.
  U tu svrhu Unija može donijeti mjere za razvoj pravosudne suradnje u građanskim
  i kaznenim
  stvarima i
  , po potrebi,
  u 
  administrativnim pitanjima
  te za promicanje i potporu djelovanja država članica u području sprečavanja kriminala
  , uz poseban naglasak na teškim prekograničnim kaznenim djelima, poreznim prekršajima, kaznenim djelima u pogledu okoliša, terorizmu i kršenju temeljnih prava, kao što je trgovanje ljudima, te u području zaštite prava žrtava
  . U daljnjem razvoju europskog područja pravosuđa
  , na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini
  trebalo bi osigurati
  i poticati
  poštovanje
  ljudskih i
  temeljnih prava i zajedničkih načela i vrijednosti, poput nediskriminacije,
  solidarnosti, jednakog postupanja na bilo kojoj osnovi navedenoj u članku 21. Povelje
  , učinkovitog pristupa pravosuđu za sve, vladavine prava
  , demokracije
  i neovisnog pravosudnog sustava koji dobro funkcionira.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.a) | U članku 81. UFEU-a se izričito predviđa da Unija može donositi pravne akte za usklađivanje zakona država članica. Prema Ugovoru ti akti mogu se donositi među ostalim radi uzajamnog priznavanja i izvršenja presuda i odluka u izvansudskim predmetima među državama članicama; prekogranične dostave sudskih i izvansudskih pismena; usklađenosti pravila međunarodnog privatnog prava u državama članicama u vezi sa sukobom zakonâ i sukobom nadležnosti; suradnje pri prikupljanju dokaza; učinkovitog pristupa pravosuđu; uklanjanja prepreka za neometano odvijanje građanskih, kaznenih i administrativnih postupaka koje može obuhvaćati usklađivanje nacionalnih sudskih postupaka; razvoja alternativnih metoda rješavanja sporova; i potpore za osposobljavanje sudaca i sudskog osoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4.a)

U članku 81. UFEU-a se izričito predviđa da Unija može donositi pravne akte za usklađivanje zakona država članica. Prema Ugovoru ti akti mogu se donositi među ostalim radi uzajamnog priznavanja i izvršenja presuda i odluka u izvansudskim predmetima među državama članicama; prekogranične dostave sudskih i izvansudskih pismena; usklađenosti pravila međunarodnog privatnog prava u državama članicama u vezi sa sukobom zakonâ i sukobom nadležnosti; suradnje pri prikupljanju dokaza; učinkovitog pristupa pravosuđu; uklanjanja prepreka za neometano odvijanje građanskih, kaznenih i administrativnih postupaka koje može obuhvaćati usklađivanje nacionalnih sudskih postupaka; razvoja alternativnih metoda rješavanja sporova; i potpore za osposobljavanje sudaca i sudskog osoblja.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Financiranje
  bi trebalo ostati
  jedno od
  važnih
  sredstava za uspješnu provedbu ambicioznih ciljeva utvrđenih Ugovorima. Te bi ciljeve, među ostalim, trebalo postići uspostavom fleksibilnog i djelotvornog programa Pravosuđe kojim bi trebalo olakšati planiranje i provedbu tih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Financiranje
  bi trebalo ostati
  jedno od
  važnih
  sredstava za uspješnu provedbu ambicioznih ciljeva utvrđenih Ugovorima. Te bi ciljeve, među ostalim, trebalo postići uspostavom fleksibilnog i djelotvornog programa Pravosuđe kojim bi trebalo olakšati planiranje i provedbu tih ciljeva.

| (5) | Financiranje
  je
  jedno od
  najvažnijih
  sredstava za uspješnu provedbu ambicioznih ciljeva utvrđenih Ugovorima. Te bi ciljeve, među ostalim, trebalo postići uspostavom fleksibilnog i djelotvornog programa Pravosuđe kojim bi
  se
  trebalo olakšati planiranje i provedbu tih ciljeva
  , uzimajući u obzir koje aktivnosti donose najveću dodanu vrijednost Unije korištenjem ključnih pokazatelja uspješnosti kad god je to moguće
  . |
| --- | --- |

(5)

Financiranje
  je
  jedno od
  najvažnijih
  sredstava za uspješnu provedbu ambicioznih ciljeva utvrđenih Ugovorima. Te bi ciljeve, među ostalim, trebalo postići uspostavom fleksibilnog i djelotvornog programa Pravosuđe kojim bi
  se
  trebalo olakšati planiranje i provedbu tih ciljeva
  , uzimajući u obzir koje aktivnosti donose najveću dodanu vrijednost Unije korištenjem ključnih pokazatelja uspješnosti kad god je to moguće
  .

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | Program bi trebao biti usmjeren na povećanje fleksibilnosti i pristupačnosti svojih sredstava te jamčiti jednake mogućnosti financiranja i uvjete za organizacije civilnog društva u Uniji, ali i one izvan nje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.a)

Program bi trebao biti usmjeren na povećanje fleksibilnosti i pristupačnosti svojih sredstava te jamčiti jednake mogućnosti financiranja i uvjete za organizacije civilnog društva u Uniji, ali i one izvan nje.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Kako bi se postupno uspostavilo područje slobode, sigurnosti i pravde Unija treba donijeti mjere koje se odnose na pravosudnu suradnju u građanskim i kaznenim stvarima na temelju načela uzajamnog priznavanja presuda i sudskih odluka, koje je od sastanka Europskog vijeća u Tampereu održanog 15. i 16. listopada 1999.temelj pravosudne suradnje u Uniji. Za uzajamno priznavanje potrebna je visoka razina uzajamnog povjerenja među državama članicama. Donesene su mjere čija je svrha približiti zakone država članica u nekoliko područja radi olakšavanja uzajamnog priznavanja i jačanja uzajamnog povjerenja. Područje pravosuđa koje dobro funkcionira i u kojem su uklonjene prepreke za prekogranične sudske postupke i pristup pravosuđu u prekograničnim slučajevima ključno je i za gospodarski rast. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Kako bi se postupno uspostavilo područje slobode, sigurnosti i pravde Unija treba donijeti mjere koje se odnose na pravosudnu suradnju u građanskim i kaznenim stvarima na temelju načela uzajamnog priznavanja presuda i sudskih odluka, koje je od sastanka Europskog vijeća u Tampereu održanog 15. i 16. listopada 1999.temelj pravosudne suradnje u Uniji. Za uzajamno priznavanje potrebna je visoka razina uzajamnog povjerenja među državama članicama. Donesene su mjere čija je svrha približiti zakone država članica u nekoliko područja radi olakšavanja uzajamnog priznavanja i jačanja uzajamnog povjerenja. Područje pravosuđa koje dobro funkcionira i u kojem su uklonjene prepreke za prekogranične sudske postupke i pristup pravosuđu u prekograničnim slučajevima ključno je i za gospodarski rast.

| (6) | Kako bi se postupno uspostavilo područje slobode, sigurnosti i pravde
  za sve
  Unija treba donijeti mjere koje se odnose na pravosudnu suradnju u građanskim i kaznenim stvarima na temelju načela uzajamnog priznavanja presuda i sudskih odluka, koje je od sastanka Europskog vijeća u Tampereu održanog 15. i 16. listopada 1999.temelj pravosudne suradnje u Uniji. Za uzajamno priznavanje potrebna je visoka razina uzajamnog povjerenja među državama članicama. Donesene su mjere čija je svrha približiti zakone država članica u nekoliko područja radi olakšavanja uzajamnog priznavanja i jačanja uzajamnog povjerenja. Područje pravosuđa koje dobro funkcionira i u kojem su uklonjene prepreke za prekogranične sudske postupke i pristup pravosuđu u prekograničnim slučajevima ključno je i za gospodarski rast
  te daljnju integraciju
  . |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se postupno uspostavilo područje slobode, sigurnosti i pravde
  za sve
  Unija treba donijeti mjere koje se odnose na pravosudnu suradnju u građanskim i kaznenim stvarima na temelju načela uzajamnog priznavanja presuda i sudskih odluka, koje je od sastanka Europskog vijeća u Tampereu održanog 15. i 16. listopada 1999.temelj pravosudne suradnje u Uniji. Za uzajamno priznavanje potrebna je visoka razina uzajamnog povjerenja među državama članicama. Donesene su mjere čija je svrha približiti zakone država članica u nekoliko područja radi olakšavanja uzajamnog priznavanja i jačanja uzajamnog povjerenja. Područje pravosuđa koje dobro funkcionira i u kojem su uklonjene prepreke za prekogranične sudske postupke i pristup pravosuđu u prekograničnim slučajevima ključno je i za gospodarski rast
  te daljnju integraciju
  .

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.a) | Kako je Sud Europske unije podsjetio u svojoj sudskoj praksi

   (1a)

  , neovisnost suda dio je bitnog sadržaja temeljnog prava na pošteno suđenje i osnova je za uzajamno povjerenje i uzajamno priznavanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.a)

Kako je Sud Europske unije podsjetio u svojoj sudskoj praksi

   (1a)

  , neovisnost suda dio je bitnog sadržaja temeljnog prava na pošteno suđenje i osnova je za uzajamno povjerenje i uzajamno priznavanje.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.b) | Pristup pravosuđu trebao bi osobito uključivati pristup sudovima, alternativnim načinima rješavanja sporova te nositeljima javnih dužnosti koji su prema zakonu obvezni strankama osigurati neovisan i nepristran pravni savjet. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.b)

Pristup pravosuđu trebao bi osobito uključivati pristup sudovima, alternativnim načinima rješavanja sporova te nositeljima javnih dužnosti koji su prema zakonu obvezni strankama osigurati neovisan i nepristran pravni savjet.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.c) | Uključivanje rodne perspektive u pravosudne sustave trebalo bi se smatrati važnim ciljem za daljnji razvoj europskog područja pravosuđa. Višedimenzionalna diskriminacija u pravosudnom sustavu i dalje je jedna od glavnih prepreka u pogledu jednakog pristupa pravosuđu za žene. Programom bi stoga trebalo aktivno doprinijeti uklanjanju svih oblika diskriminacije i prepreka s kojima se suočavaju manjine, osobe s invaliditetom, migranti, tražitelji azila, starije osobe, osobe koje žive u udaljenim područjima ili bilo kakve ranjive skupine koje mogu naići na ograničenja u pristupu pravosuđu, te poduprijeti postupci i odluke u pravosudnim sustavima kojima se uzimaju u obzir potrebe žrtava i rodna perspektiva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.c)

Uključivanje rodne perspektive u pravosudne sustave trebalo bi se smatrati važnim ciljem za daljnji razvoj europskog područja pravosuđa. Višedimenzionalna diskriminacija u pravosudnom sustavu i dalje je jedna od glavnih prepreka u pogledu jednakog pristupa pravosuđu za žene. Programom bi stoga trebalo aktivno doprinijeti uklanjanju svih oblika diskriminacije i prepreka s kojima se suočavaju manjine, osobe s invaliditetom, migranti, tražitelji azila, starije osobe, osobe koje žive u udaljenim područjima ili bilo kakve ranjive skupine koje mogu naići na ograničenja u pristupu pravosuđu, te poduprijeti postupci i odluke u pravosudnim sustavima kojima se uzimaju u obzir potrebe žrtava i rodna perspektiva.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Poštovanje
  vladavine prava važno je za visoku razinu uzajamnog povjerenja u području pravosuđa i unutarnjih poslova, posebice za učinkovitu pravosudnu suradnju u građanskim i kaznenim stvarima koja se temelji na uzajamnom priznavanju. Vladavina prava jedna je od zajedničkih vrijednosti utvrđenih u članku 2. UEU-a, a načelo učinkovite pravne zaštite iz članka 19. stavka 1. UEU-a i članka 47. Povelje o temeljnim pravima konkretan je izraz vladavine prava. Promicanje vladavine prava pružanjem potpore nastojanjima da se unaprijedi neovisnost, kvaliteta i učinkovitost nacionalnih pravosudnih sustava pridonosi uzajamnom povjerenju koje je neophodno za pravosudnu suradnju u građanskim i kaznenim stvarima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Poštovanje
  vladavine prava važno je za visoku razinu uzajamnog povjerenja u području pravosuđa i unutarnjih poslova, posebice za učinkovitu pravosudnu suradnju u građanskim i kaznenim stvarima koja se temelji na uzajamnom priznavanju. Vladavina prava jedna je od zajedničkih vrijednosti utvrđenih u članku 2. UEU-a, a načelo učinkovite pravne zaštite iz članka 19. stavka 1. UEU-a i članka 47. Povelje o temeljnim pravima konkretan je izraz vladavine prava. Promicanje vladavine prava pružanjem potpore nastojanjima da se unaprijedi neovisnost, kvaliteta i učinkovitost nacionalnih pravosudnih sustava pridonosi uzajamnom povjerenju koje je neophodno za pravosudnu suradnju u građanskim i kaznenim stvarima.

| (7) | Potpuno poštovanje i promicanje
  vladavine prava važno je za visoku razinu uzajamnog povjerenja u području
  slobode, sigurnosti te
  pravosuđa i unutarnjih poslova, posebice za učinkovitu pravosudnu suradnju u građanskim i kaznenim stvarima koja se temelji na uzajamnom priznavanju. Vladavina prava jedna je od zajedničkih vrijednosti utvrđenih u članku 2. UEU-a, a načelo učinkovite pravne zaštite iz članka 19. stavka 1. UEU-a i članka 47. Povelje o temeljnim pravima konkretan je izraz vladavine prava. Promicanje vladavine prava pružanjem potpore nastojanjima da se unaprijedi neovisnost,
  transparentnost, odgovornost,
  kvaliteta i učinkovitost nacionalnih pravosudnih sustava pridonosi uzajamnom povjerenju koje je neophodno za pravosudnu suradnju u građanskim i kaznenim stvarima. |
| --- | --- |

(7)

Potpuno poštovanje i promicanje
  vladavine prava važno je za visoku razinu uzajamnog povjerenja u području
  slobode, sigurnosti te
  pravosuđa i unutarnjih poslova, posebice za učinkovitu pravosudnu suradnju u građanskim i kaznenim stvarima koja se temelji na uzajamnom priznavanju. Vladavina prava jedna je od zajedničkih vrijednosti utvrđenih u članku 2. UEU-a, a načelo učinkovite pravne zaštite iz članka 19. stavka 1. UEU-a i članka 47. Povelje o temeljnim pravima konkretan je izraz vladavine prava. Promicanje vladavine prava pružanjem potpore nastojanjima da se unaprijedi neovisnost,
  transparentnost, odgovornost,
  kvaliteta i učinkovitost nacionalnih pravosudnih sustava pridonosi uzajamnom povjerenju koje je neophodno za pravosudnu suradnju u građanskim i kaznenim stvarima.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.a) | Važno je podsjetiti da pravosuđe znači potvrđivanje vladavine prava u društvu i svima jamči pravo na pošteno suđenje pred neovisnim i nepristranim sudom u cilju zaštite europskih vrijednosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.a)

Važno je podsjetiti da pravosuđe znači potvrđivanje vladavine prava u društvu i svima jamči pravo na pošteno suđenje pred neovisnim i nepristranim sudom u cilju zaštite europskih vrijednosti.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | U skladu s člankom 81. stavkom 2. točkom (h) i člankom 82. stavkom 1. točkom (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije Unija pruža potporu osposobljavanju sudaca i sudskog osoblja kao alata za poboljšanje pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima na temelju načela uzajamnog priznavanja presuda i sudskih odluka. Osposobljavanje pravosudnog osoblja važan je alat za razvijanje zajedničkog poimanja o tome kako na najbolji način osigurati vladavinu prava. Time se doprinosi izgradnji europskog područja pravosuđa stvaranjem zajedničke pravosudne kulture među pravosudnim osobljem u svim državama članicama. Kad je riječ o prekograničnim postupcima, neophodno je osigurati pravilnu i dosljednu primjenu prava u Uniji te uzajamno povjerenje među pravosudnim osobljem. Aktivnosti osposobljavanja koje se financiraju iz Programa trebaju se temeljiti na pouzdanim procjenama potreba za osposobljavanjem i najsuvremenijoj metodologiji osposobljavanja, trebaju uključivati prekogranična događanja s pravosudnim osobljem iz različitih država članica, obuhvaćati aktivno učenje i mogućnosti umrežavanja te biti održive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

U skladu s člankom 81. stavkom 2. točkom (h) i člankom 82. stavkom 1. točkom (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije Unija pruža potporu osposobljavanju sudaca i sudskog osoblja kao alata za poboljšanje pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima na temelju načela uzajamnog priznavanja presuda i sudskih odluka. Osposobljavanje pravosudnog osoblja važan je alat za razvijanje zajedničkog poimanja o tome kako na najbolji način osigurati vladavinu prava. Time se doprinosi izgradnji europskog područja pravosuđa stvaranjem zajedničke pravosudne kulture među pravosudnim osobljem u svim državama članicama. Kad je riječ o prekograničnim postupcima, neophodno je osigurati pravilnu i dosljednu primjenu prava u Uniji te uzajamno povjerenje među pravosudnim osobljem. Aktivnosti osposobljavanja koje se financiraju iz Programa trebaju se temeljiti na pouzdanim procjenama potreba za osposobljavanjem i najsuvremenijoj metodologiji osposobljavanja, trebaju uključivati prekogranična događanja s pravosudnim osobljem iz različitih država članica, obuhvaćati aktivno učenje i mogućnosti umrežavanja te biti održive.

| (8) | U skladu s člankom 81. stavkom 2. točkom (h) i člankom 82. stavkom 1. točkom (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije Unija pruža potporu osposobljavanju sudaca i sudskog osoblja kao alata za poboljšanje pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima
  te, po potrebi, administrativnim pitanjima
  na temelju načela uzajamnog priznavanja presuda i sudskih odluka. Osposobljavanje pravosudnog osoblja važan je alat za razvijanje zajedničkog poimanja o tome kako na najbolji način
  provoditi i
  osigurati vladavinu prava
  i temeljnih prava
  . Time se doprinosi izgradnji europskog područja pravosuđa stvaranjem zajedničke pravosudne kulture među pravosudnim osobljem u svim državama članicama. Kad je riječ o prekograničnim postupcima, neophodno je osigurati
  nediskriminirajuću,
  pravilnu i dosljednu primjenu prava u Uniji te uzajamno povjerenje
  i razumijevanje
  među pravosudnim osobljem. Aktivnosti osposobljavanja koje se financiraju iz Programa trebaju se temeljiti na pouzdanim procjenama potreba za osposobljavanjem i najsuvremenijoj metodologiji osposobljavanja, trebaju uključivati prekogranična događanja s pravosudnim osobljem
  , uključujući one koji rade za organizacije civilnog društva,
  iz različitih država članica, obuhvaćati aktivno učenje i mogućnosti umrežavanja te biti održive.
  Trebale bi uključivati tečajeve osposobljavanja za suce, odvjetnike, tužitelje i policiju o izazovima i preprekama s kojima se suočavaju ljudi u ugroženom položaju, uključujući djecu, etničke manjine, pripadnike zajednice LGBTI, osobe s invaliditetom, žrtve rodno uvjetovanog nasilja i drugih oblika nasilja među osobama te žrtve trgovanja ljudima, te tečajeve o tome kako osigurati odgovarajuću zaštitu žrtava kaznenih djela. Ta osposobljavanja trebalo bi organizirati uz izravno sudjelovanje tih osoba i organizacija koje ih predstavljaju ili im pomažu. |
| --- | --- |

(8)

U skladu s člankom 81. stavkom 2. točkom (h) i člankom 82. stavkom 1. točkom (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije Unija pruža potporu osposobljavanju sudaca i sudskog osoblja kao alata za poboljšanje pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima
  te, po potrebi, administrativnim pitanjima
  na temelju načela uzajamnog priznavanja presuda i sudskih odluka. Osposobljavanje pravosudnog osoblja važan je alat za razvijanje zajedničkog poimanja o tome kako na najbolji način
  provoditi i
  osigurati vladavinu prava
  i temeljnih prava
  . Time se doprinosi izgradnji europskog područja pravosuđa stvaranjem zajedničke pravosudne kulture među pravosudnim osobljem u svim državama članicama. Kad je riječ o prekograničnim postupcima, neophodno je osigurati
  nediskriminirajuću,
  pravilnu i dosljednu primjenu prava u Uniji te uzajamno povjerenje
  i razumijevanje
  među pravosudnim osobljem. Aktivnosti osposobljavanja koje se financiraju iz Programa trebaju se temeljiti na pouzdanim procjenama potreba za osposobljavanjem i najsuvremenijoj metodologiji osposobljavanja, trebaju uključivati prekogranična događanja s pravosudnim osobljem
  , uključujući one koji rade za organizacije civilnog društva,
  iz različitih država članica, obuhvaćati aktivno učenje i mogućnosti umrežavanja te biti održive.
  Trebale bi uključivati tečajeve osposobljavanja za suce, odvjetnike, tužitelje i policiju o izazovima i preprekama s kojima se suočavaju ljudi u ugroženom položaju, uključujući djecu, etničke manjine, pripadnike zajednice LGBTI, osobe s invaliditetom, žrtve rodno uvjetovanog nasilja i drugih oblika nasilja među osobama te žrtve trgovanja ljudima, te tečajeve o tome kako osigurati odgovarajuću zaštitu žrtava kaznenih djela. Ta osposobljavanja trebalo bi organizirati uz izravno sudjelovanje tih osoba i organizacija koje ih predstavljaju ili im pomažu.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.a) | Razumna vremenska ograničenja na postupke služe pravnoj sigurnosti, koja je ključan uvjet za vladavinu prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.a)

Razumna vremenska ograničenja na postupke služe pravnoj sigurnosti, koja je ključan uvjet za vladavinu prava.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.b) | U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2017/865 od 11. svibnja 2017. o potpisivanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u odnosu na pitanja povezana s pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima i predmetnom odlukom u pogledu azila i zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja, Program bi trebao podupirati osposobljavanje sudaca i pravosudnog osoblja radi podizanja osviještenosti i promicanja praktične primjene Konvencije u tom području kako bi se bolje zaštitile žrtve nasilja nad ženama i djevojčicama diljem EU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.b)

U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2017/865 od 11. svibnja 2017. o potpisivanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u odnosu na pitanja povezana s pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima i predmetnom odlukom u pogledu azila i zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja, Program bi trebao podupirati osposobljavanje sudaca i pravosudnog osoblja radi podizanja osviještenosti i promicanja praktične primjene Konvencije u tom području kako bi se bolje zaštitile žrtve nasilja nad ženama i djevojčicama diljem EU-a.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Pravosudno osposobljavanje može uključivati različite sudionike, primjerice pravna, pravosudna i upravna tijela država članica, akademske institucije, nacionalna tijela odgovorna za pravosudno osposobljavanje, organizacije ili mreže za osposobljavanje na europskoj razini ili mreže sudskih koordinatora prava Unije. Tijela i subjekti koji ostvaruju opći europski interes u području osposobljavanja u pravosuđu, poput Europske mreže za pravosudno osposobljavanje (EJTN), Akademije za europsko pravo (ERA), Europske mreže sudbenih vijeća (ENCJ), Udruženja državnih savjeta i najviših upravnih sudova Europske unije (ACA-Europe), Mreže predsjednika vrhovnih sudova Europske unije (RPCSJUE) i Europskog instituta za javnu upravu (EIPA), trebali bi nastaviti igrati ulogu u promicanju programa osposobljavanja za sudsko i pravosudno osoblje s istinskom europskom dimenzijom te bi im se stoga mogla dodijeliti odgovarajuća financijska potpora u skladu s postupcima i kriterijima navedenima u godišnjim programima rada koje donosi Komisija u skladu s ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Pravosudno osposobljavanje može uključivati različite sudionike, primjerice pravna, pravosudna i upravna tijela država članica, akademske institucije, nacionalna tijela odgovorna za pravosudno osposobljavanje, organizacije ili mreže za osposobljavanje na europskoj razini ili mreže sudskih koordinatora prava Unije. Tijela i subjekti koji ostvaruju opći europski interes u području osposobljavanja u pravosuđu, poput Europske mreže za pravosudno osposobljavanje (EJTN), Akademije za europsko pravo (ERA), Europske mreže sudbenih vijeća (ENCJ), Udruženja državnih savjeta i najviših upravnih sudova Europske unije (ACA-Europe), Mreže predsjednika vrhovnih sudova Europske unije (RPCSJUE) i Europskog instituta za javnu upravu (EIPA), trebali bi nastaviti igrati ulogu u promicanju programa osposobljavanja za sudsko i pravosudno osoblje s istinskom europskom dimenzijom te bi im se stoga mogla dodijeliti odgovarajuća financijska potpora u skladu s postupcima i kriterijima navedenima u godišnjim programima rada koje donosi Komisija u skladu s ovom Uredbom.

| (9) | Pravosudno osposobljavanje može uključivati različite sudionike, primjerice pravna, pravosudna i upravna tijela država članica, akademske institucije, nacionalna tijela odgovorna za pravosudno osposobljavanje, organizacije ili mreže za osposobljavanje na europskoj razini ili mreže sudskih koordinatora prava Unije
  , kao i relevantne organizacije civilnoga društva koje podnose udružne tužbe
  . Tijela i subjekti koji ostvaruju opći europski interes u području osposobljavanja u pravosuđu, poput Europske mreže za pravosudno osposobljavanje (EJTN), Akademije za europsko pravo (ERA), Europske mreže sudbenih vijeća (ENCJ), Udruženja državnih savjeta i najviših upravnih sudova Europske unije (ACA-Europe), Mreže predsjednika vrhovnih sudova Europske unije (RPCSJUE) i Europskog instituta za javnu upravu (EIPA), trebali bi nastaviti igrati ulogu u promicanju programa osposobljavanja za sudsko i pravosudno osoblje s istinskom europskom dimenzijom te bi im se stoga mogla dodijeliti odgovarajuća financijska potpora u skladu s postupcima i kriterijima navedenima u godišnjim programima rada koje donosi Komisija u skladu s ovom Uredbom.
  Osim toga, organizacije u području temeljnih prava te stručnjaci koji rade s žrtvama nasilja, kao i specijalizirane akademske ustanove također bi mogli pridonijeti takvim programima osposobljavanja te bi se stoga trebali uključiti kad god je to potrebno. Uzimajući u obzir da su sutkinje nedovoljno zastupljene na vodećim položajima, sutkinje, tužiteljice i druge pravne stručnjakinje trebalo bi poticati na sudjelovanje u aktivnostima osposobljavanja. |
| --- | --- |

(9)

Pravosudno osposobljavanje može uključivati različite sudionike, primjerice pravna, pravosudna i upravna tijela država članica, akademske institucije, nacionalna tijela odgovorna za pravosudno osposobljavanje, organizacije ili mreže za osposobljavanje na europskoj razini ili mreže sudskih koordinatora prava Unije
  , kao i relevantne organizacije civilnoga društva koje podnose udružne tužbe
  . Tijela i subjekti koji ostvaruju opći europski interes u području osposobljavanja u pravosuđu, poput Europske mreže za pravosudno osposobljavanje (EJTN), Akademije za europsko pravo (ERA), Europske mreže sudbenih vijeća (ENCJ), Udruženja državnih savjeta i najviših upravnih sudova Europske unije (ACA-Europe), Mreže predsjednika vrhovnih sudova Europske unije (RPCSJUE) i Europskog instituta za javnu upravu (EIPA), trebali bi nastaviti igrati ulogu u promicanju programa osposobljavanja za sudsko i pravosudno osoblje s istinskom europskom dimenzijom te bi im se stoga mogla dodijeliti odgovarajuća financijska potpora u skladu s postupcima i kriterijima navedenima u godišnjim programima rada koje donosi Komisija u skladu s ovom Uredbom.
  Osim toga, organizacije u području temeljnih prava te stručnjaci koji rade s žrtvama nasilja, kao i specijalizirane akademske ustanove također bi mogli pridonijeti takvim programima osposobljavanja te bi se stoga trebali uključiti kad god je to potrebno. Uzimajući u obzir da su sutkinje nedovoljno zastupljene na vodećim položajima, sutkinje, tužiteljice i druge pravne stručnjakinje trebalo bi poticati na sudjelovanje u aktivnostima osposobljavanja.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.a) | Države članice trebale bi više ulagati u razvoj tečajeva za osposobljavanje u pravosuđu i neprekidne edukacije sudaca jer je to temelj za učinkovit, neovisan i nepristran pravosudni sustav. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9.a)

Države članice trebale bi više ulagati u razvoj tečajeva za osposobljavanje u pravosuđu i neprekidne edukacije sudaca jer je to temelj za učinkovit, neovisan i nepristran pravosudni sustav.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10.a) | Programom bi također trebalo podupirati promicanje najboljih praksi između sudova koji se posebno bave rodno uvjetovanim nasiljem i razmjenom zajedničkih resursa i materijala za osposobljavanje o rodno uvjetovanom nasilju za suce, javne tužitelje, odvjetnike, policiju i druge stručnjake koji dolaze u kontakt sa žrtvama rodno uvjetovanog nasilja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10.a)

Programom bi također trebalo podupirati promicanje najboljih praksi između sudova koji se posebno bave rodno uvjetovanim nasiljem i razmjenom zajedničkih resursa i materijala za osposobljavanje o rodno uvjetovanom nasilju za suce, javne tužitelje, odvjetnike, policiju i druge stručnjake koji dolaze u kontakt sa žrtvama rodno uvjetovanog nasilja.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Mjerama u okviru Programa trebalo bi podupirati unaprjeđenje uzajamnog priznavanja sudskih odluka i presuda, kao i nužno usklađivanje zakonodavstva čime će se olakšati suradnja svih relevantnih tijela, uključujući financijsko-obavještajne jedinice, te pravosudnu zaštitu prava pojedinca u građanskim i trgovačkim stvarima. Programom bi se trebalo unaprijediti i postupovno zakonodavstvo u prekograničnim slučajevima te
  usklađivanje
  građanskog prava
  kojim
  će
  se
  pridonijeti uklanjanju prepreka za dobro i učinkovito funkcioniranje sudskih i izvansudskih postupaka u korist svih stranaka u građanskom sporu. Konačno, kako bi se poduprla učinkovita provedba i praktična primjena prava Unije o pravosudnoj suradnji u građanskim stvarima, u okviru Programa trebalo bi podupirati rad Europske pravosudne mreže u građanskim i trgovačkim stvarima uspostavljene Odlukom Vijeća 2001/470/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Mjerama u okviru Programa trebalo bi podupirati unaprjeđenje uzajamnog priznavanja sudskih odluka i presuda, kao i nužno usklađivanje zakonodavstva čime će se olakšati suradnja svih relevantnih tijela, uključujući financijsko-obavještajne jedinice, te pravosudnu zaštitu prava pojedinca u građanskim i trgovačkim stvarima. Programom bi se trebalo unaprijediti i postupovno zakonodavstvo u prekograničnim slučajevima te
  usklađivanje
  građanskog prava
  kojim
  će
  se
  pridonijeti uklanjanju prepreka za dobro i učinkovito funkcioniranje sudskih i izvansudskih postupaka u korist svih stranaka u građanskom sporu. Konačno, kako bi se poduprla učinkovita provedba i praktična primjena prava Unije o pravosudnoj suradnji u građanskim stvarima, u okviru Programa trebalo bi podupirati rad Europske pravosudne mreže u građanskim i trgovačkim stvarima uspostavljene Odlukom Vijeća 2001/470/EZ.

| (11) | Mjerama u okviru Programa trebalo bi podupirati unaprjeđenje uzajamnog priznavanja sudskih odluka i presuda,
  međusobno povjerenje među državama članicama
  kao i nužno usklađivanje zakonodavstva čime će se olakšati suradnja svih relevantnih tijela, uključujući financijsko-obavještajne jedinice, te pravosudnu zaštitu prava pojedinca u građanskim i trgovačkim stvarima. Programom bi se trebalo unaprijediti i postupovno zakonodavstvo u prekograničnim slučajevima
  , uključujući postupke posredovanja, uz poseban naglasak na olakšavanju nediskriminatornog pristupa pravosuđu za sve žrtve,
  te
  veća konvergencija, posebno u području
  građanskog prava
  , što
  će pridonijeti uklanjanju prepreka za dobro i učinkovito funkcioniranje sudskih i izvansudskih postupaka u korist svih stranaka u građanskom sporu. Konačno, kako bi se poduprla učinkovita provedba i praktična primjena prava Unije o pravosudnoj suradnji u građanskim stvarima, u okviru Programa trebalo bi podupirati rad Europske pravosudne mreže u građanskim i trgovačkim stvarima uspostavljene Odlukom Vijeća 2001/470/EZ. |
| --- | --- |

(11)

Mjerama u okviru Programa trebalo bi podupirati unaprjeđenje uzajamnog priznavanja sudskih odluka i presuda,
  međusobno povjerenje među državama članicama
  kao i nužno usklađivanje zakonodavstva čime će se olakšati suradnja svih relevantnih tijela, uključujući financijsko-obavještajne jedinice, te pravosudnu zaštitu prava pojedinca u građanskim i trgovačkim stvarima. Programom bi se trebalo unaprijediti i postupovno zakonodavstvo u prekograničnim slučajevima
  , uključujući postupke posredovanja, uz poseban naglasak na olakšavanju nediskriminatornog pristupa pravosuđu za sve žrtve,
  te
  veća konvergencija, posebno u području
  građanskog prava
  , što
  će pridonijeti uklanjanju prepreka za dobro i učinkovito funkcioniranje sudskih i izvansudskih postupaka u korist svih stranaka u građanskom sporu. Konačno, kako bi se poduprla učinkovita provedba i praktična primjena prava Unije o pravosudnoj suradnji u građanskim stvarima, u okviru Programa trebalo bi podupirati rad Europske pravosudne mreže u građanskim i trgovačkim stvarima uspostavljene Odlukom Vijeća 2001/470/EZ.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | U skladu s člankom 3. stavkom 3. UEU-a, člankom 24. Povelje i Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima djeteta iz 1989. Programom se treba podupirati zaštita prava djece te se promicanje prava djece treba ugraditi u provedbu svih programskih aktivnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

U skladu s člankom 3. stavkom 3. UEU-a, člankom 24. Povelje i Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima djeteta iz 1989. Programom se treba podupirati zaštita prava djece te se promicanje prava djece treba ugraditi u provedbu svih programskih aktivnosti.

| (12) | U skladu s člankom 3. stavkom 3. UEU-a, člankom 24. Povelje i Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima djeteta iz 1989. Programom se treba podupirati zaštita prava djece te se promicanje prava djece treba ugraditi u provedbu svih programskih aktivnosti.
  U tu svrhu posebnu pozornost treba posvetiti mjerama čiji je cilj zaštita prava djece u kontekstu građanskog i kaznenog pravosuđa, uključujući zaštitu djece koja prate roditelje u pritvoru i djece čiji su roditelji u zatvoru. Odgovarajuća potpora trebala bi se dati i aktivnostima osposobljavanja usmjerenih na pravilnu provedbu Direktive (EU) 2016/800 o postupovnim jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima. |
| --- | --- |

(12)

U skladu s člankom 3. stavkom 3. UEU-a, člankom 24. Povelje i Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima djeteta iz 1989. Programom se treba podupirati zaštita prava djece te se promicanje prava djece treba ugraditi u provedbu svih programskih aktivnosti.
  U tu svrhu posebnu pozornost treba posvetiti mjerama čiji je cilj zaštita prava djece u kontekstu građanskog i kaznenog pravosuđa, uključujući zaštitu djece koja prate roditelje u pritvoru i djece čiji su roditelji u zatvoru. Odgovarajuća potpora trebala bi se dati i aktivnostima osposobljavanja usmjerenih na pravilnu provedbu Direktive (EU) 2016/800 o postupovnim jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.a) | U skladu s člankom 3. stavkom 3. UEU-a, člankom 23. Povelje i Konvencijom o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), Programom bi se trebala podupirati zaštita prava žena te bi se promicanje rodnih pitanja trebalo ugraditi u provedbu svih programskih aktivnosti. Kako bi zajamčile povećanje pristupa žena i djevojčica pravosuđu u slučajevima rodno uvjetovanog nasilja, države članice trebale bi ratificirati Istanbulsku konvenciju i donijeti sveobuhvatno zakonodavstvo protiv rodno uvjetovanog nasilja u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12.a)

U skladu s člankom 3. stavkom 3. UEU-a, člankom 23. Povelje i Konvencijom o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), Programom bi se trebala podupirati zaštita prava žena te bi se promicanje rodnih pitanja trebalo ugraditi u provedbu svih programskih aktivnosti. Kako bi zajamčile povećanje pristupa žena i djevojčica pravosuđu u slučajevima rodno uvjetovanog nasilja, države članice trebale bi ratificirati Istanbulsku konvenciju i donijeti sveobuhvatno zakonodavstvo protiv rodno uvjetovanog nasilja u Uniji.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.b) | U skladu s Direktivom Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo, Programom bi se trebala poduprijeti zaštita stanovnika koji pripadaju rasnim ili etničkim manjinama, kao što su Romi, i u središte pozornosti staviti promicanje njihovih prava u provedbi svih njegovih mjera, a posebno jačanjem mjera za borbu protiv diskriminacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12.b)

U skladu s Direktivom Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo, Programom bi se trebala poduprijeti zaštita stanovnika koji pripadaju rasnim ili etničkim manjinama, kao što su Romi, i u središte pozornosti staviti promicanje njihovih prava u provedbi svih njegovih mjera, a posebno jačanjem mjera za borbu protiv diskriminacije.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | U okviru programa za razdoblje 2014.–2020. odvijale su se aktivnosti osposobljavanja u pogledu prava Unije, osobito o području primjene Povelje, usmjerene na suce i druge pravne stručnjake. U zaključcima od 12. listopada 2017. o primjeni Povelje u 2016. godini Vijeće je podsjetilo na važnost podizanja svijesti o primjeni Povelje na nacionalnoj razini i razini EU-a među tvorcima politika, pravnim stručnjacima i samim nositeljima prava. Kako bi se temeljna prava dosljedno integrirala u sve postupke, potrebno je proširiti financijsku potporu za aktivnosti jačanja osviještenosti u drugim javnim tijelima osim pravosudnih tijela i pravnih stručnjaka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

U okviru programa za razdoblje 2014.–2020. odvijale su se aktivnosti osposobljavanja u pogledu prava Unije, osobito o području primjene Povelje, usmjerene na suce i druge pravne stručnjake. U zaključcima od 12. listopada 2017. o primjeni Povelje u 2016. godini Vijeće je podsjetilo na važnost podizanja svijesti o primjeni Povelje na nacionalnoj razini i razini EU-a među tvorcima politika, pravnim stručnjacima i samim nositeljima prava. Kako bi se temeljna prava dosljedno integrirala u sve postupke, potrebno je proširiti financijsku potporu za aktivnosti jačanja osviještenosti u drugim javnim tijelima osim pravosudnih tijela i pravnih stručnjaka.

| (13) | U okviru programa za razdoblje 2014. – 2020. odvijale su se aktivnosti osposobljavanja u pogledu prava Unije, osobito o području primjene Povelje, usmjerene na suce i druge pravne stručnjake. U zaključcima od 12. listopada 2017. o primjeni Povelje u 2016. godini Vijeće je podsjetilo na važnost podizanja svijesti o primjeni Povelje na nacionalnoj razini i razini EU-a među tvorcima politika, pravnim stručnjacima i samim nositeljima prava. Kako bi se temeljna prava dosljedno integrirala u sve postupke, potrebno je proširiti financijsku potporu za aktivnosti jačanja osviještenosti u drugim javnim tijelima osim pravosudnih tijela i pravnih stručnjaka
  , te u nevladinim organizacijama koje obavljaju tu zadaću
  . |
| --- | --- |

(13)

U okviru programa za razdoblje 2014. – 2020. odvijale su se aktivnosti osposobljavanja u pogledu prava Unije, osobito o području primjene Povelje, usmjerene na suce i druge pravne stručnjake. U zaključcima od 12. listopada 2017. o primjeni Povelje u 2016. godini Vijeće je podsjetilo na važnost podizanja svijesti o primjeni Povelje na nacionalnoj razini i razini EU-a među tvorcima politika, pravnim stručnjacima i samim nositeljima prava. Kako bi se temeljna prava dosljedno integrirala u sve postupke, potrebno je proširiti financijsku potporu za aktivnosti jačanja osviještenosti u drugim javnim tijelima osim pravosudnih tijela i pravnih stručnjaka
  , te u nevladinim organizacijama koje obavljaju tu zadaću
  .

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Prema članku 67. UFEU-a Unija predstavlja područje slobode, sigurnosti i pravde s poštovanjem temeljnih prava, a za to je ključan pristup pravosuđu. Kako bi se olakšao učinkovit pristup pravosuđu i unaprijedilo uzajamno povjerenje koje je neophodno za dobro funkcioniranje područja slobode, sigurnosti i pravde, potrebno je proširiti financijsku potporu na aktivnosti drugih javnih tijela osim pravosudnih tijela i pravnih stručnjaka te organizacija civilnog društva koje doprinose tim ciljevima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Prema članku 67. UFEU-a Unija predstavlja područje slobode, sigurnosti i pravde s poštovanjem temeljnih prava, a za to je ključan pristup pravosuđu. Kako bi se olakšao učinkovit pristup pravosuđu i unaprijedilo uzajamno povjerenje koje je neophodno za dobro funkcioniranje područja slobode, sigurnosti i pravde, potrebno je proširiti financijsku potporu na aktivnosti drugih javnih tijela osim pravosudnih tijela i pravnih stručnjaka te organizacija civilnog društva koje doprinose tim ciljevima.

| (14) | Prema članku 67. UFEU-a Unija predstavlja područje slobode, sigurnosti i pravde s poštovanjem temeljnih prava, a za to je ključan
  nediskriminacijski
  pristup pravosuđu
  svima
  . Kako bi se olakšao učinkovit pristup pravosuđu i unaprijedilo uzajamno povjerenje koje je neophodno za dobro funkcioniranje područja slobode, sigurnosti i pravde, potrebno je proširiti financijsku potporu na aktivnosti drugih javnih tijela osim pravosudnih tijela
  na nacionalnoj regionalnoj i lokalnoj razini
  i pravnih stručnjaka te
  na aktivnosti
  organizacija civilnog društva
  , uključujući onih koje predstavljaju prava žrtava kaznenih djela,
  koje doprinose tim ciljevima.
  Kako bi svi mogli imati pristup pravosuđu potrebno je osobito pružiti potporu aktivnostima koje olakšavaju učinkovit i jednak pristup pravosuđu za osobe u ugroženom položaju kao što su djeca, etničke manjine, pripadnici skupine LGBTI, osobe s invaliditetom, žrtve rodno uvjetovanog nasilja i drugih oblika nasilja među osobama te žrtve trgovine ljudima i migranti, neovisno o njihovu boravišnom statusu. |
| --- | --- |

(14)

Prema članku 67. UFEU-a Unija predstavlja područje slobode, sigurnosti i pravde s poštovanjem temeljnih prava, a za to je ključan
  nediskriminacijski
  pristup pravosuđu
  svima
  . Kako bi se olakšao učinkovit pristup pravosuđu i unaprijedilo uzajamno povjerenje koje je neophodno za dobro funkcioniranje područja slobode, sigurnosti i pravde, potrebno je proširiti financijsku potporu na aktivnosti drugih javnih tijela osim pravosudnih tijela
  na nacionalnoj regionalnoj i lokalnoj razini
  i pravnih stručnjaka te
  na aktivnosti
  organizacija civilnog društva
  , uključujući onih koje predstavljaju prava žrtava kaznenih djela,
  koje doprinose tim ciljevima.
  Kako bi svi mogli imati pristup pravosuđu potrebno je osobito pružiti potporu aktivnostima koje olakšavaju učinkovit i jednak pristup pravosuđu za osobe u ugroženom položaju kao što su djeca, etničke manjine, pripadnici skupine LGBTI, osobe s invaliditetom, žrtve rodno uvjetovanog nasilja i drugih oblika nasilja među osobama te žrtve trgovine ljudima i migranti, neovisno o njihovu boravišnom statusu.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | U skladu s člancima 8. i 10. UFEU-a,
  Program
  bi
  u svim svojim aktivnostima trebao
  podupirati i 
  uključivanje ciljeva u području ravnopravnosti između žena i muškaraca te nediskriminacije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

U skladu s člancima 8. i 10. UFEU-a,
  Program
  bi
  u svim svojim aktivnostima trebao
  podupirati i 
  uključivanje ciljeva u području ravnopravnosti između žena i muškaraca te nediskriminacije
  .

| (15) | U skladu s člancima 8. i 10. UFEU-a,
  u svim aktivnostima Programa trebalo
  bi
  primjenjivati transverzalan pristup promicanju ravnopravnosti spolova i
  podupirati
  ciljeve rodne ravnopravnosti
  i 
  nediskriminacije. Treba provoditi redoviti nadzor i ocjenjivanje kako bi se procijenio način na koji se Programom, u okviru njegovih aktivnosti, ostvaruju ti ciljevi. |
| --- | --- |

(15)

U skladu s člancima 8. i 10. UFEU-a,
  u svim aktivnostima Programa trebalo
  bi
  primjenjivati transverzalan pristup promicanju ravnopravnosti spolova i
  podupirati
  ciljeve rodne ravnopravnosti
  i 
  nediskriminacije. Treba provoditi redoviti nadzor i ocjenjivanje kako bi se procijenio način na koji se Programom, u okviru njegovih aktivnosti, ostvaruju ti ciljevi.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Djelovanjima obuhvaćenima ovom Uredbom poboljšat će se prekogranična suradnja i umrežavanje te ubrzati stvaranje europskog područja pravosuđa, a istovremeno će se doprinijeti točnoj, usklađenoj i dosljednoj primjeni prava Unije. Aktivnosti financiranja trebale bi doprinijeti zajedničkom poimanju vrijednosti Unije, vladavini prava, boljem poznavanju prava i politike Unije, dijeljenju stručnog znanja i najbolje prakse pri upotrebi instrumenata pravosudne suradnje među svim dionicima, razvoju interoperabilnih digitalnih rješenja kojima se omogućuje neometana i učinkovita prekogranična suradnja te pružiti dobru analitičku bazu za razvoj, provedbu i ispravnu primjenu prava i politika Unije. Intervencijom Unije omogućuje se dosljedno provođenje tih djelovanja diljem Unije te se postiže ekonomija razmjera. Pored toga, Unija je u boljem položaju od država članica za rješavanje prekograničnih pitanja i osiguravanje europske platforme za uzajamno učenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Djelovanjima obuhvaćenima ovom Uredbom poboljšat će se prekogranična suradnja i umrežavanje te ubrzati stvaranje europskog područja pravosuđa, a istovremeno će se doprinijeti točnoj, usklađenoj i dosljednoj primjeni prava Unije. Aktivnosti financiranja trebale bi doprinijeti zajedničkom poimanju vrijednosti Unije, vladavini prava, boljem poznavanju prava i politike Unije, dijeljenju stručnog znanja i najbolje prakse pri upotrebi instrumenata pravosudne suradnje među svim dionicima, razvoju interoperabilnih digitalnih rješenja kojima se omogućuje neometana i učinkovita prekogranična suradnja te pružiti dobru analitičku bazu za razvoj, provedbu i ispravnu primjenu prava i politika Unije. Intervencijom Unije omogućuje se dosljedno provođenje tih djelovanja diljem Unije te se postiže ekonomija razmjera. Pored toga, Unija je u boljem položaju od država članica za rješavanje prekograničnih pitanja i osiguravanje europske platforme za uzajamno učenje.

| (16) | Djelovanjima obuhvaćenima ovom Uredbom
  podupirat će se neovisnost i učinkovitost pravnoga sustava,
  poboljšat će se prekogranična suradnja i umrežavanje
  , potpomagati uzajamno povjerenje između pravosudnih sustava država članica
  te ubrzati stvaranje europskog područja pravosuđa, a istovremeno će se doprinijeti točnoj, usklađenoj i dosljednoj primjeni prava Unije.
  Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti primjeni prava Unije na području jednakosti te boljoj provedbi i koordinaciji različitih instrumenata Unije za zaštitu žrtava.
  Aktivnosti financiranja trebale bi doprinijeti zajedničkom poimanju vrijednosti Unije, vladavini prava, boljem poznavanju prava i politike Unije, dijeljenju stručnog znanja i najbolje prakse pri upotrebi instrumenata pravosudne suradnje među svim dionicima, razvoju
  i promicanju
  interoperabilnih digitalnih rješenja kojima se omogućuje neometana i učinkovita prekogranična suradnja te pružiti dobru analitičku bazu za razvoj, provedbu
  te pravilno razumijevanje
  i ispravnu primjenu prava i politika Unije. Intervencijom Unije omogućuje se dosljedno provođenje tih djelovanja diljem Unije te se postiže ekonomija razmjera. Pored toga, Unija je u boljem položaju od država članica za rješavanje prekograničnih pitanja i osiguravanje europske platforme za uzajamno učenje
  i razmjenu najboljih praksi
  . |
| --- | --- |

(16)

Djelovanjima obuhvaćenima ovom Uredbom
  podupirat će se neovisnost i učinkovitost pravnoga sustava,
  poboljšat će se prekogranična suradnja i umrežavanje
  , potpomagati uzajamno povjerenje između pravosudnih sustava država članica
  te ubrzati stvaranje europskog područja pravosuđa, a istovremeno će se doprinijeti točnoj, usklađenoj i dosljednoj primjeni prava Unije.
  Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti primjeni prava Unije na području jednakosti te boljoj provedbi i koordinaciji različitih instrumenata Unije za zaštitu žrtava.
  Aktivnosti financiranja trebale bi doprinijeti zajedničkom poimanju vrijednosti Unije, vladavini prava, boljem poznavanju prava i politike Unije, dijeljenju stručnog znanja i najbolje prakse pri upotrebi instrumenata pravosudne suradnje među svim dionicima, razvoju
  i promicanju
  interoperabilnih digitalnih rješenja kojima se omogućuje neometana i učinkovita prekogranična suradnja te pružiti dobru analitičku bazu za razvoj, provedbu
  te pravilno razumijevanje
  i ispravnu primjenu prava i politika Unije. Intervencijom Unije omogućuje se dosljedno provođenje tih djelovanja diljem Unije te se postiže ekonomija razmjera. Pored toga, Unija je u boljem položaju od država članica za rješavanje prekograničnih pitanja i osiguravanje europske platforme za uzajamno učenje
  i razmjenu najboljih praksi
  .

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16 a) | Program bi trebao doprinijeti i jačanju suradnje s trećim zemljama kad god pravo Unije ima izvanteritorijalnu primjenu, poboljšati pristup pravosuđu i olakšati rješavanje sudskih i proceduralnih izazova, posebno u slučajevima trgovine ljudima i onih koji se odnose na klimatske promjene i odgovornosti poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16 a)

Program bi trebao doprinijeti i jačanju suradnje s trećim zemljama kad god pravo Unije ima izvanteritorijalnu primjenu, poboljšati pristup pravosuđu i olakšati rješavanje sudskih i proceduralnih izazova, posebno u slučajevima trgovine ljudima i onih koji se odnose na klimatske promjene i odgovornosti poduzeća.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.b) | Kako je istaknuto u Izvješću Europskog parlamenta o Pregledu stanja u području pravosuđa u EU-u za 2017. koji je pripremila Komisija, još postoje znatne nejednakosti u rodnoj ravnoteži sudskog i pravosudnog osoblja među državama članicama, koje između ostalog uključuju sljedeće aspekte: udio sutkinja na višim razinama pravosuđa, transparentnost pri imenovanjima, ravnotežu između odgovornosti na poslu i izvan njega i postojanje praksi mentorstva. Programom bi se stoga trebale poduprijeti aktivnosti osposobljavanja kako bi se smanjile te nejednakosti. Te bi aktivnosti primjerice mogle biti prilagođene ženskim osobama koje su zaposlene na sudskim i pravosudnim radnim mjestima u državama članicama ili, kad je to primjereno, zaposlenicima obaju spolova kako bi se među svim relevantnim osobljem podigla razina osviještenosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.b)

Kako je istaknuto u Izvješću Europskog parlamenta o Pregledu stanja u području pravosuđa u EU-u za 2017. koji je pripremila Komisija, još postoje znatne nejednakosti u rodnoj ravnoteži sudskog i pravosudnog osoblja među državama članicama, koje između ostalog uključuju sljedeće aspekte: udio sutkinja na višim razinama pravosuđa, transparentnost pri imenovanjima, ravnotežu između odgovornosti na poslu i izvan njega i postojanje praksi mentorstva. Programom bi se stoga trebale poduprijeti aktivnosti osposobljavanja kako bi se smanjile te nejednakosti. Te bi aktivnosti primjerice mogle biti prilagođene ženskim osobama koje su zaposlene na sudskim i pravosudnim radnim mjestima u državama članicama ili, kad je to primjereno, zaposlenicima obaju spolova kako bi se među svim relevantnim osobljem podigla razina osviještenosti.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.c) | Pravosudnim sustavom EU-a ne osigurava se primjerena razina pravde i zaštite za žene i djevojčice te stoga žrtve rodno uvjetovanog nasilja ne dobivaju potrebnu potporu. To također uključuje nedostatnu zaštitu i potporu kad je riječ o ženama žrtvama trgovanja ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja, ženama izbjeglicama i migranticama, pripadnicima skupine LGBTIQ i osobama s invaliditetom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.c)

Pravosudnim sustavom EU-a ne osigurava se primjerena razina pravde i zaštite za žene i djevojčice te stoga žrtve rodno uvjetovanog nasilja ne dobivaju potrebnu potporu. To također uključuje nedostatnu zaštitu i potporu kad je riječ o ženama žrtvama trgovanja ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja, ženama izbjeglicama i migranticama, pripadnicima skupine LGBTIQ i osobama s invaliditetom.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Komisija bi trebala osigurati sveobuhvatnu dosljednost, komplementarnost i sinergije s radom tijela, ureda i agencija Unije, kao što je Eurojust, eu-LISA i Ured europskog javnog tužitelja,
  te
  bi
  trebala uzeti u obzir
  rad drugih nacionalnih i međunarodnih
  čimbenika
  u područjima obuhvaćenima Programom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Komisija bi trebala osigurati sveobuhvatnu dosljednost, komplementarnost i sinergije s radom tijela, ureda i agencija Unije, kao što je Eurojust, eu-LISA i Ured europskog javnog tužitelja,
  te
  bi
  trebala uzeti u obzir
  rad drugih nacionalnih i međunarodnih
  čimbenika
  u područjima obuhvaćenima Programom.

| (17) | Komisija bi trebala osigurati sveobuhvatnu dosljednost, komplementarnost i sinergije s radom tijela, ureda i agencija Unije, kao što je EUROJUST,
  FRA, OLAF,
  eu-LISA i Ured europskog javnog tužitelja,
  kako
  bi
  se evaluirao
  rad drugih nacionalnih i međunarodnih
  aktera
  u područjima obuhvaćenima Programom
  i prema potrebi preporučiti poboljšanja
  . |
| --- | --- |

(17)

Komisija bi trebala osigurati sveobuhvatnu dosljednost, komplementarnost i sinergije s radom tijela, ureda i agencija Unije, kao što je EUROJUST,
  FRA, OLAF,
  eu-LISA i Ured europskog javnog tužitelja,
  kako
  bi
  se evaluirao
  rad drugih nacionalnih i međunarodnih
  aktera
  u područjima obuhvaćenima Programom
  i prema potrebi preporučiti poboljšanja
  .

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Potrebno je osigurati
  dodanu vrijednost na europskoj razini
  svih djelovanja i aktivnosti provedenih u okviru Programa te njihovu komplementarnost s aktivnostima država članica i dosljednost u odnosu na druge aktivnosti Unije. Kako bi se osigurala učinkovita dodjela sredstava iz općeg proračuna Unije, trebalo bi tražiti dosljednost, komplementarnost i sinergije između programa financiranja kojima se podupiru međusobno usko povezana područja politike, posebno u okviru Fonda za pravosuđe, prava i vrijednosti – a time s programom Prava i vrijednosti – te između ovog Programa i programa za jedinstveno tržište, upravljanje granicama i sigurnost, osobito Fonda za azil i migracije (AMIF) i Fonda za unutarnju sigurnost, strateške infrastrukture, osobito programa Digitalna Europa, programa Erasmus+, Okvirnog programa za istraživanja i inovacije, Instrumenta pretpristupne pomoći i Uredbe LIFE (13). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Potrebno je osigurati
  dodanu vrijednost na europskoj razini
  svih djelovanja i aktivnosti provedenih u okviru Programa te njihovu komplementarnost s aktivnostima država članica i dosljednost u odnosu na druge aktivnosti Unije. Kako bi se osigurala učinkovita dodjela sredstava iz općeg proračuna Unije, trebalo bi tražiti dosljednost, komplementarnost i sinergije između programa financiranja kojima se podupiru međusobno usko povezana područja politike, posebno u okviru Fonda za pravosuđe, prava i vrijednosti – a time s programom Prava i vrijednosti – te između ovog Programa i programa za jedinstveno tržište, upravljanje granicama i sigurnost, osobito Fonda za azil i migracije (AMIF) i Fonda za unutarnju sigurnost, strateške infrastrukture, osobito programa Digitalna Europa, programa Erasmus+, Okvirnog programa za istraživanja i inovacije, Instrumenta pretpristupne pomoći i Uredbe LIFE (13).

| (18) | Potrebno je osigurati
  održivost, vidljivost, temeljno načelo europske dodane vrijednosti i dobro financijsko upravljanje u provedbi
  svih djelovanja i aktivnosti provedenih u okviru programa
  Pravosuđe
  te njihovu komplementarnost s aktivnostima država članica i dosljednost u odnosu na druge aktivnosti Unije. Kako bi se osigurala učinkovita dodjela sredstava iz općeg proračuna Unije
  koja se temelji na rezultatima
  , trebalo bi tražiti dosljednost, komplementarnost i sinergije između programa financiranja kojima se podupiru međusobno usko povezana područja politike, posebno u okviru Fonda za pravosuđe, prava i vrijednosti – a time s programom Prava i vrijednosti – te između ovog Programa i programa za jedinstveno tržište, upravljanje granicama i sigurnost, osobito Fonda za azil i migracije (AMIF) i Fonda za unutarnju sigurnost, strateške infrastrukture, osobito programa Digitalna Europa,
  Europskog socijalnog fonda+,
  programa Erasmus+, Okvirnog programa za istraživanja i inovacije, Instrumenta pretpristupne pomoći i Uredbe LIFE (13).
  Provedbom programa Pravosuđe ne bi se smjelo dovesti u pitanje zakonodavstvo i politike Unije koje se odnose na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, već bi ima ta provedba trebala biti komplementarna; |
| --- | --- |

(18)

Potrebno je osigurati
  održivost, vidljivost, temeljno načelo europske dodane vrijednosti i dobro financijsko upravljanje u provedbi
  svih djelovanja i aktivnosti provedenih u okviru programa
  Pravosuđe
  te njihovu komplementarnost s aktivnostima država članica i dosljednost u odnosu na druge aktivnosti Unije. Kako bi se osigurala učinkovita dodjela sredstava iz općeg proračuna Unije
  koja se temelji na rezultatima
  , trebalo bi tražiti dosljednost, komplementarnost i sinergije između programa financiranja kojima se podupiru međusobno usko povezana područja politike, posebno u okviru Fonda za pravosuđe, prava i vrijednosti – a time s programom Prava i vrijednosti – te između ovog Programa i programa za jedinstveno tržište, upravljanje granicama i sigurnost, osobito Fonda za azil i migracije (AMIF) i Fonda za unutarnju sigurnost, strateške infrastrukture, osobito programa Digitalna Europa,
  Europskog socijalnog fonda+,
  programa Erasmus+, Okvirnog programa za istraživanja i inovacije, Instrumenta pretpristupne pomoći i Uredbe LIFE (13).
  Provedbom programa Pravosuđe ne bi se smjelo dovesti u pitanje zakonodavstvo i politike Unije koje se odnose na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, već bi ima ta provedba trebala biti komplementarna;

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19.a) | Potrebno je dodatno preraditi mehanizme za osiguranje veze između politika Unije za financiranje i vrijednosti Unije, omogućujući Komisiji da iznese prijedlog Vijeću o prijenosu sredstava dodijeljenih državi članici pod podijeljenim upravljanjem u Program, ako je ta država članica podložna postupcima povezanima s vrijednostima Unije. Sveobuhvatan mehanizam Unije za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava trebao bi jamčiti redovitu i jednaku reviziju svih država članica, pružajući informacije potrebne za aktivaciju mjera povezanih s općim nedostacima vrijednosti Unije u državama članicama. Kako bi se osigurala jedinstvena provedba te uzimajući u obzir važnost financijskih učinaka mjera koje se uvode, trebalo bi dodijeliti provedbene ovlasti Vijeću, koje bi trebalo djelovati na temelju prijedloga Komisije. Radi pojednostavnjenja postupka donošenja odluka koje su potrebne kako bi se osigurale djelotvorne mjere trebalo bi primjenjivati glasovanje obrnutom kvalificiranom većinom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19.a)

Potrebno je dodatno preraditi mehanizme za osiguranje veze između politika Unije za financiranje i vrijednosti Unije, omogućujući Komisiji da iznese prijedlog Vijeću o prijenosu sredstava dodijeljenih državi članici pod podijeljenim upravljanjem u Program, ako je ta država članica podložna postupcima povezanima s vrijednostima Unije. Sveobuhvatan mehanizam Unije za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava trebao bi jamčiti redovitu i jednaku reviziju svih država članica, pružajući informacije potrebne za aktivaciju mjera povezanih s općim nedostacima vrijednosti Unije u državama članicama. Kako bi se osigurala jedinstvena provedba te uzimajući u obzir važnost financijskih učinaka mjera koje se uvode, trebalo bi dodijeliti provedbene ovlasti Vijeću, koje bi trebalo djelovati na temelju prijedloga Komisije. Radi pojednostavnjenja postupka donošenja odluka koje su potrebne kako bi se osigurale djelotvorne mjere trebalo bi primjenjivati glasovanje obrnutom kvalificiranom većinom.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19.b) | Važno je osigurati dobro financijsko upravljanje programom i njegovu provedbu na najučinkovitiji i najpristupačniji način, pri čemu je također potrebno osigurati pravnu sigurnost i dostupnost programa svim sudionicima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19.b)

Važno je osigurati dobro financijsko upravljanje programom i njegovu provedbu na najučinkovitiji i najpristupačniji način, pri čemu je također potrebno osigurati pravnu sigurnost i dostupnost programa svim sudionicima;

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19.c) | Vodeća načela za ostvarenje ciljeva ovog programa trebala bi biti poboljšanje provedbe i kvalitete potrošnje uz istovremeno osiguranje optimalnog iskorištavanja financijskih sredstava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19.c)

Vodeća načela za ostvarenje ciljeva ovog programa trebala bi biti poboljšanje provedbe i kvalitete potrošnje uz istovremeno osiguranje optimalnog iskorištavanja financijskih sredstava.

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Uredba (EU, Euratom) br. [nova Financijska uredba] (dalje u tekstu „Financijska uredba”) primjenjuje se na ovaj Program. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnom izvršenju, , financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Uredba (EU, Euratom) br. [nova Financijska uredba] (dalje u tekstu „Financijska uredba”) primjenjuje se na ovaj Program. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnom izvršenju, , financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima.

| (20) | Uredba (EU, Euratom) br. [nova Financijska uredba] (dalje u tekstu „Financijska uredba”) primjenjuje se na ovaj Program. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnom izvršenju,
  financijskoj pomoći
  , financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima
  te se zahtijeva potpuna transparentnost pri upotrebi sredstava, dobro financijsko upravljanje i razborita upotreba sredstava
  .
  Konkretno, pravila o mogućnosti da se lokalne, regionalne, nacionalne i transnacionalne organizacije civilnog društva financiraju putem višegodišnjih bespovratnih sredstava za poslovanje, kaskadnih bespovratnih sredstava, odredbe koje osiguravaju brze i fleksibilne postupke za dodjelu bespovratnih sredstava, kao što je postupak podnošenja u dva koraka, postupci prijave i izvješćivanja prilagođeni korisnicima trebaju biti potpuno funkcionalni i dodatno ojačani u okviru provedbe ovog Programa. Kriteriji sufinanciranja trebali bi uzeti u obzir volonterski rad. |
| --- | --- |

(20)

Uredba (EU, Euratom) br. [nova Financijska uredba] (dalje u tekstu „Financijska uredba”) primjenjuje se na ovaj Program. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnom izvršenju,
  financijskoj pomoći
  , financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima
  te se zahtijeva potpuna transparentnost pri upotrebi sredstava, dobro financijsko upravljanje i razborita upotreba sredstava
  .
  Konkretno, pravila o mogućnosti da se lokalne, regionalne, nacionalne i transnacionalne organizacije civilnog društva financiraju putem višegodišnjih bespovratnih sredstava za poslovanje, kaskadnih bespovratnih sredstava, odredbe koje osiguravaju brze i fleksibilne postupke za dodjelu bespovratnih sredstava, kao što je postupak podnošenja u dva koraka, postupci prijave i izvješćivanja prilagođeni korisnicima trebaju biti potpuno funkcionalni i dodatno ojačani u okviru provedbe ovog Programa. Kriteriji sufinanciranja trebali bi uzeti u obzir volonterski rad.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Vrste financiranja i načini provedbe predviđeni ovom Uredbom trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik nepoštovanja. To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa
  i
  jediničnih troškova, kao i financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Vrste financiranja i načini provedbe predviđeni ovom Uredbom trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik nepoštovanja. To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa
  i
  jediničnih troškova, kao i financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.

| (21) | Vrste financiranja i načini provedbe predviđeni ovom Uredbom trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti
  željene
  rezultate uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje
  , veličinu i kapacitete relevantnih dionika i ciljnih korisnika
  i očekivani rizik nepoštovanja. To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa, jediničnih troškova
  i bespovratnih sredstava s kaskadnim učinkom
  kao i financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Vrste financiranja i načini provedbe predviđeni ovom Uredbom trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti
  željene
  rezultate uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje
  , veličinu i kapacitete relevantnih dionika i ciljnih korisnika
  i očekivani rizik nepoštovanja. To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa, jediničnih troškova
  i bespovratnih sredstava s kaskadnim učinkom
  kao i financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (15), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (16), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (17) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (18), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF)
  može
  provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”)
  može
  provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druga kaznena djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (19). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (15), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (16), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (17) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (18), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF)
  može
  provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”)
  može
  provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druga kaznena djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (19). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava.

| (22) | U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (15), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (16), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (17) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (18), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim
  potpunom transparentnošću financiranja Programa
  i 
  postupaka odabira,
  sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF)
  trebao bi
  provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”)
  trebao bi
  provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druga kaznena djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (19). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava. |
| --- | --- |

(22)

U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (15), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (16), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (17) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (18), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim
  potpunom transparentnošću financiranja Programa
  i 
  postupaka odabira,
  sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF)
  trebao bi
  provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”)
  trebao bi
  provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druga kaznena djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (19). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Treće zemlje koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o EGP-u, kojim se predviđa provedba programa odlukom na temelju tog Sporazuma. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu je Uredbu potrebno uvrstiti posebnu odredbu kako bi se dužnosniku odgovornom za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu dodijelila nužna prava i omogućio pristup koji su potrebni za sveobuhvatno izvršavanje njihovih nadležnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Treće zemlje koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o EGP-u, kojim se predviđa provedba programa odlukom na temelju tog Sporazuma. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu je Uredbu potrebno uvrstiti posebnu odredbu kako bi se dužnosniku odgovornom za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu dodijelila nužna prava i omogućio pristup koji su potrebni za sveobuhvatno izvršavanje njihovih nadležnosti.

| (23) | Treće zemlje koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o EGP-u, kojim se predviđa provedba programa odlukom na temelju tog Sporazuma. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu je Uredbu potrebno uvrstiti posebnu odredbu kako bi se dužnosniku odgovornom za ovjeravanje,
  tijelima i mrežama za ljudska prava, uključujući nacionalne institucije odgovorne za zaštitu ljudskih prava u svakoj državi članici, tijelima i mrežama odgovornima za politiku nediskriminacije i ravnopravnosti, pučkim pravobraniteljima, Europskoj agenciji za temeljna prava (FRA),
  Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu dodijelila nužna prava i omogućio pristup koji su potrebni za sveobuhvatno izvršavanje njihovih nadležnosti
  i povećanje njihovih sinergija i suradnje
  .
  Trebalo bi omogućiti uključivanje trećih zemalja, posebno kada god njihovo sudjelovanje potiče ciljeve programa, uzimajući u obzir da je to u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim sporazumima; |
| --- | --- |

(23)

Treće zemlje koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o EGP-u, kojim se predviđa provedba programa odlukom na temelju tog Sporazuma. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu je Uredbu potrebno uvrstiti posebnu odredbu kako bi se dužnosniku odgovornom za ovjeravanje,
  tijelima i mrežama za ljudska prava, uključujući nacionalne institucije odgovorne za zaštitu ljudskih prava u svakoj državi članici, tijelima i mrežama odgovornima za politiku nediskriminacije i ravnopravnosti, pučkim pravobraniteljima, Europskoj agenciji za temeljna prava (FRA),
  Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu dodijelila nužna prava i omogućio pristup koji su potrebni za sveobuhvatno izvršavanje njihovih nadležnosti
  i povećanje njihovih sinergija i suradnje
  .
  Trebalo bi omogućiti uključivanje trećih zemalja, posebno kada god njihovo sudjelovanje potiče ciljeve programa, uzimajući u obzir da je to u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim sporazumima;

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (24.a) | Prijedlogom uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama Uniju se želi osposobiti da bolje štiti svoj proračun kada nedostaci u okviru vladavine prava ugrožavaju ili bi mogli ugroziti dobro financijsko upravljanje financijskim interesima Unije. Njome bi se trebao dopuniti program Pravosuđe, čija je uloga različita i kojim se prvenstveno želi pružiti dodatna potpora razvoju europskog područja pravosuđa utemeljenog na vladavini prava i uzajamnom povjerenju, kao i zajamčiti ljudima da uživaju svoja prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24.a)

Prijedlogom uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama Uniju se želi osposobiti da bolje štiti svoj proračun kada nedostaci u okviru vladavine prava ugrožavaju ili bi mogli ugroziti dobro financijsko upravljanje financijskim interesima Unije. Njome bi se trebao dopuniti program Pravosuđe, čija je uloga različita i kojim se prvenstveno želi pružiti dodatna potpora razvoju europskog područja pravosuđa utemeljenog na vladavini prava i uzajamnom povjerenju, kao i zajamčiti ljudima da uživaju svoja prava.

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | U skladu s [upućivanje treba na odgovarajući način ažurirati u skladu s novom odlukom o prekomorskim zemljama i područjima: člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (1)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili relevantno prekomorsko područje povezani. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

U skladu s [upućivanje treba na odgovarajući način ažurirati u skladu s novom odlukom o prekomorskim zemljama i područjima: člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (1)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili relevantno prekomorsko područje povezani.

| (25) | U skladu s [upućivanje treba na odgovarajući način ažurirati u skladu s novom odlukom o prekomorskim zemljama i područjima: člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (1)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili relevantno prekomorsko područje povezani.
  Ključno je da se Programom zajamči da su te osobe i subjekti dostatno informirani o činjenici da ispunjavaju uvjete za financiranje. |
| --- | --- |

(25)

U skladu s [upućivanje treba na odgovarajući način ažurirati u skladu s novom odlukom o prekomorskim zemljama i područjima: člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (1)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili relevantno prekomorsko područje povezani.
  Ključno je da se Programom zajamči da su te osobe i subjekti dostatno informirani o činjenici da ispunjavaju uvjete za financiranje.

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25.a) | Na temelju njihove važnosti i relevantnosti, ovaj bi Program trebao pridonijeti ispunjavanju obveza Unije i njezinih država članica u postizanju ciljeva održivog razvoja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25.a)

Na temelju njihove važnosti i relevantnosti, ovaj bi Program trebao pridonijeti ispunjavanju obveza Unije i njezinih država članica u postizanju ciljeva održivog razvoja.

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba za evaluacijom ovog Programa na temelju informacija prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativna opterećenja, osobito za
  države članice
  . Ti zahtjevi
  prema potrebi mogu
  uključivati mjerljive pokazatelje kao
  osnovu
  za evaluaciju učinaka Programa na terenu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba za evaluacijom ovog Programa na temelju informacija prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativna opterećenja, osobito za
  države članice
  . Ti zahtjevi
  prema potrebi mogu
  uključivati mjerljive pokazatelje kao
  osnovu
  za evaluaciju učinaka Programa na terenu.

| (27) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba za evaluacijom ovog Programa na temelju informacija prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativna opterećenja, osobito za
  korisnike programa
  . Ti
  bi
  zahtjevi
  , tamo gdje je to moguće, trebali
  uključivati mjerljive pokazatelje kao
  temelj
  za evaluaciju učinaka Programa na terenu. |
| --- | --- |

(27)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba za evaluacijom ovog Programa na temelju informacija prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativna opterećenja, osobito za
  korisnike programa
  . Ti
  bi
  zahtjevi
  , tamo gdje je to moguće, trebali
  uključivati mjerljive pokazatelje kao
  temelj
  za evaluaciju učinaka Programa na terenu.

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja. | Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje
  od


  1 siječnja
   2021. – 
  31 prosinca
   2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja.

Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje
  od


  1 siječnja
   2021. – 
  31 prosinca
   2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja.

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | „Sudsko i pravosudno osoblje” znači suci, tužitelji i sudsko osoblje te ostalo pravosudno osoblje povezano s pravosuđem kao što su odvjetnici, javni bilježnici, sudski izvršitelji ili ovršitelji, upravitelji u slučaju nesolventnosti, medijatori, sudski tumači i prevoditelji, sudski vještaci, zatvorski i probacijski službenici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.

„Sudsko i pravosudno osoblje” znači suci, tužitelji i sudsko osoblje te ostalo pravosudno osoblje povezano s pravosuđem kao što su odvjetnici, javni bilježnici, sudski izvršitelji ili ovršitelji, upravitelji u slučaju nesolventnosti, medijatori, sudski tumači i prevoditelji, sudski vještaci, zatvorski i probacijski službenici.

| 1. | „Sudsko i pravosudno osoblje” znači suci, tužitelji i sudsko osoblje te ostalo pravosudno osoblje povezano s pravosuđem kao što su odvjetnici
  obrane i tužiteljstva
  , javni bilježnici, sudski izvršitelji ili ovršitelji, upravitelji u slučaju nesolventnosti, medijatori, sudski tumači i prevoditelji, sudski vještaci, zatvorski i probacijski službenici. |
| --- | --- |

1.

„Sudsko i pravosudno osoblje” znači suci, tužitelji i sudsko osoblje te ostalo pravosudno osoblje povezano s pravosuđem kao što su odvjetnici
  obrane i tužiteljstva
  , javni bilježnici, sudski izvršitelji ili ovršitelji, upravitelji u slučaju nesolventnosti, medijatori, sudski tumači i prevoditelji, sudski vještaci, zatvorski i probacijski službenici.

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Opći je cilj Programa
  doprinositi
  daljnjem razvoju europskog područja
  pravosuđa
  na temelju vladavine prava, uzajamnog priznavanja i 
  povjerenja. | 1.   Opći je cilj Programa
  pridonijeti
  daljnjem razvoju europskog područja
  slobode, sigurnosti i pravde
  na temelju vladavine prava,
  što uključuje neovisnost sudaca i nepristranost pravosuđa, te
  uzajamnog priznavanja
  , povjerenja
  i 
  prekogranične suradnje, čime se također doprinosi razvoju demokracije, vladavine prava i temeljnih prava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Opći je cilj Programa
  doprinositi
  daljnjem razvoju europskog područja
  pravosuđa
  na temelju vladavine prava, uzajamnog priznavanja i 
  povjerenja.

1.   Opći je cilj Programa
  pridonijeti
  daljnjem razvoju europskog područja
  slobode, sigurnosti i pravde
  na temelju vladavine prava,
  što uključuje neovisnost sudaca i nepristranost pravosuđa, te
  uzajamnog priznavanja
  , povjerenja
  i 
  prekogranične suradnje, čime se također doprinosi razvoju demokracije, vladavine prava i temeljnih prava;

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 3. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Program ima sljedeće posebne ciljeve
  koji su detaljnije opisani u Prilogu I.
  : | 2.   Program ima sljedeće posebne ciljeve: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Program ima sljedeće posebne ciljeve
  koji su detaljnije opisani u Prilogu I.
  :

2.   Program ima sljedeće posebne ciljeve:

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka a

Članak 3. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | olakšavati
  i podupirati pravosudnu suradnju u građanskim i kaznenim stvarima te promicati vladavinu prava, među ostalim pružanjem potpore u nastojanjima da se unaprijedi djelotvornost nacionalnih pravosudnih sustava i izvršavanje odluka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

(a)

olakšavati
  i podupirati pravosudnu suradnju u građanskim i kaznenim stvarima te promicati vladavinu prava, među ostalim pružanjem potpore u nastojanjima da se unaprijedi djelotvornost nacionalnih pravosudnih sustava i izvršavanje odluka;

olakšavati

| (a) | u okviru demokracije i poštovanja temeljnih prava olakšavati
  i podupirati pravosudnu suradnju u građanskim i kaznenim stvarima
  , što uključuje suradnju izvan granica Unije kad god pravo Unije ima eksteritorijalnu primjenu, jačati pristup pravosuđu fizičkim i pravnim osobama
  te promicati vladavinu prava
  i neovisnost pravosuđa
  , među ostalim pružanjem potpore u nastojanjima da se unaprijedi djelotvornost nacionalnih pravosudnih sustava, i 
  odgovarajuće
  izvršavanje
  pravosudnih
  odluka
  i primjerenu zaštitu žrtava
  ; |
| --- | --- |

(a)

u okviru demokracije i poštovanja temeljnih prava olakšavati
  i podupirati pravosudnu suradnju u građanskim i kaznenim stvarima
  , što uključuje suradnju izvan granica Unije kad god pravo Unije ima eksteritorijalnu primjenu, jačati pristup pravosuđu fizičkim i pravnim osobama
  te promicati vladavinu prava
  i neovisnost pravosuđa
  , među ostalim pružanjem potpore u nastojanjima da se unaprijedi djelotvornost nacionalnih pravosudnih sustava, i 
  odgovarajuće
  izvršavanje
  pravosudnih
  odluka
  i primjerenu zaštitu žrtava
  ;

u okviru demokracije i poštovanja temeljnih prava olakšavati

, što uključuje suradnju izvan granica Unije kad god pravo Unije ima eksteritorijalnu primjenu, jačati pristup pravosuđu fizičkim i pravnim osobama

i neovisnost pravosuđa

odgovarajuće

pravosudnih

i primjerenu zaštitu žrtava

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka b

Članak 3. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | podupirati i promicati pravosudno osposobljavanje kako bi se napredovalo prema zajedničkoj pravnoj i pravosudnoj kulturi te kulturi vladavine prava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

podupirati i promicati pravosudno osposobljavanje kako bi se napredovalo prema zajedničkoj pravnoj i pravosudnoj kulturi te kulturi vladavine prava;

| (b) | podupirati i promicati
  nacionalno i transnacionalno
  pravosudno osposobljavanje
  , uključujući osposobljavanje o pravnoj terminologiji,
  kako bi se napredovalo prema zajedničkoj pravnoj i pravosudnoj kulturi te kulturi vladavine prava
  , kao i prema dosljednoj i djelotvornoj provedbi pravnih instrumenata EU-a za uzajamno priznavanje i postupovne zaštitne mjere; Takvo bi osposobljavanje trebalo biti rodno osjetljivo i uzimati u obzir posebne potrebe djece i osoba s invaliditetom, po potrebi biti usmjereno na žrtve te posebno obuhvaćati građansko i kazneno pravo i, ako je primjenjivo, upravno pravo, temeljna prava i borbu protiv terorizma i radikalizacije
  ; |
| --- | --- |

(b)

podupirati i promicati
  nacionalno i transnacionalno
  pravosudno osposobljavanje
  , uključujući osposobljavanje o pravnoj terminologiji,
  kako bi se napredovalo prema zajedničkoj pravnoj i pravosudnoj kulturi te kulturi vladavine prava
  , kao i prema dosljednoj i djelotvornoj provedbi pravnih instrumenata EU-a za uzajamno priznavanje i postupovne zaštitne mjere; Takvo bi osposobljavanje trebalo biti rodno osjetljivo i uzimati u obzir posebne potrebe djece i osoba s invaliditetom, po potrebi biti usmjereno na žrtve te posebno obuhvaćati građansko i kazneno pravo i, ako je primjenjivo, upravno pravo, temeljna prava i borbu protiv terorizma i radikalizacije
  ;

nacionalno i transnacionalno

, uključujući osposobljavanje o pravnoj terminologiji,

, kao i prema dosljednoj i djelotvornoj provedbi pravnih instrumenata EU-a za uzajamno priznavanje i postupovne zaštitne mjere; Takvo bi osposobljavanje trebalo biti rodno osjetljivo i uzimati u obzir posebne potrebe djece i osoba s invaliditetom, po potrebi biti usmjereno na žrtve te posebno obuhvaćati građansko i kazneno pravo i, ako je primjenjivo, upravno pravo, temeljna prava i borbu protiv terorizma i radikalizacije

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka c

Članak 3. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | olakšavati djelotvoran pristup pravosuđu za sve i djelotvornu pravnu zaštitu, među ostalim i elektroničkim sredstvima, promicanjem učinkovitih građanskih i kaznenih postupaka te pružanjem podrške i promicanjem prava žrtava kaznenih djela kao i postupovnih prava osumnjičenika ili okrivljenika u kaznenom postupku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

olakšavati djelotvoran pristup pravosuđu za sve i djelotvornu pravnu zaštitu, među ostalim i elektroničkim sredstvima, promicanjem učinkovitih građanskih i kaznenih postupaka te pružanjem podrške i promicanjem prava žrtava kaznenih djela kao i postupovnih prava osumnjičenika ili okrivljenika u kaznenom postupku.

| (c) | olakšavati djelotvoran
  i nediskriminirajući
  pristup pravosuđu za sve
  , s naglaskom na nejednakostima i diskriminaciji na bilo kojoj osnovi, poput onih navedenih u članku 21. Povelje,
  i djelotvornu pravnu zaštitu, među ostalim i elektroničkim sredstvima
  (e-pravosuđe)
  , promicanjem učinkovitih građanskih i kaznenih postupaka
  i, po potrebi, administrativnih postupaka
  te pružanjem podrške i promicanjem prava
  svih
  žrtava kaznenih djela kao i postupovnih prava osumnjičenika ili okrivljenika u kaznenom postupku
  , s posebnim naglaskom na djecu i žene
  . |
| --- | --- |

(c)

olakšavati djelotvoran
  i nediskriminirajući
  pristup pravosuđu za sve
  , s naglaskom na nejednakostima i diskriminaciji na bilo kojoj osnovi, poput onih navedenih u članku 21. Povelje,
  i djelotvornu pravnu zaštitu, među ostalim i elektroničkim sredstvima
  (e-pravosuđe)
  , promicanjem učinkovitih građanskih i kaznenih postupaka
  i, po potrebi, administrativnih postupaka
  te pružanjem podrške i promicanjem prava
  svih
  žrtava kaznenih djela kao i postupovnih prava osumnjičenika ili okrivljenika u kaznenom postupku
  , s posebnim naglaskom na djecu i žene
  .

i nediskriminirajući

, s naglaskom na nejednakostima i diskriminaciji na bilo kojoj osnovi, poput onih navedenih u članku 21. Povelje,

(e-pravosuđe)

i, po potrebi, administrativnih postupaka

svih

, s posebnim naglaskom na djecu i žene

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka ca (nova)

Članak 3. – stavak 2. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | promicati praktičnu primjenu istraživanja koje se odnosi na drogu, podupirati organizacije civilnog društva i proširiti bazu znanja na terenu i razvijati inovativne metode rješavanja pojave novih psihoaktivnih tvari i trgovanja ljudima i robom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

promicati praktičnu primjenu istraživanja koje se odnosi na drogu, podupirati organizacije civilnog društva i proširiti bazu znanja na terenu i razvijati inovativne metode rješavanja pojave novih psihoaktivnih tvari i trgovanja ljudima i robom.

promicati praktičnu primjenu istraživanja koje se odnosi na drogu, podupirati organizacije civilnog društva i proširiti bazu znanja na terenu i razvijati inovativne metode rješavanja pojave novih psihoaktivnih tvari i trgovanja ljudima i robom.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2.a (novi)

Članak 3. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Prilikom provedbe svih svojih aktivnosti Program će, kao horizontalni cilj, nastojati podupirati i promicati zaštitu jednakih prava i načelo nediskriminacije iz članka 21. Povelje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Prilikom provedbe svih svojih aktivnosti Program će, kao horizontalni cilj, nastojati podupirati i promicati zaštitu jednakih prava i načelo nediskriminacije iz članka 21. Povelje.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Financijska
  omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021.–2027. iznosi
  [305
   000 000 ] EUR u tekućim cijenama. | 1.   
  U smislu [upućivanje treba na odgovarajući način ažurirati u skladu s novim međuinstitucijskim sporazumom] točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju, financijska
  omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021. – 2027.
  , koja predstavlja primarni referentni okvir za proračunsko tijelo tijekom godišnjeg proračunskog postupka,
  iznosi 316 000 000  
  EUR u cijenama iz 2018. (
  356 000 000 EUR u tekućim cijenama). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Financijska
  omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021.–2027. iznosi
  [305
   000 000 ] EUR u tekućim cijenama.

1.   
  U smislu [upućivanje treba na odgovarajući način ažurirati u skladu s novim međuinstitucijskim sporazumom] točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju, financijska
  omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021. – 2027.
  , koja predstavlja primarni referentni okvir za proračunsko tijelo tijekom godišnjeg proračunskog postupka,
  iznosi 316 000 000  
  EUR u cijenama iz 2018. (
  356 000 000 EUR u tekućim cijenama).

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.a (novi)

Članak 4. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Sredstva dodijeljena za aktivnosti povezane s promicanjem ravnopravnosti spolova navode se jednom godišnje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2 a.
     
  Sredstva dodijeljena za aktivnosti povezane s promicanjem ravnopravnosti spolova navode se jednom godišnje;

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4.

Članak 4. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja mogu se, na njihov zahtjev, prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava izravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe
  ili neizravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (c)
  . Ako je moguće, ta će se sredstva upotrebljavati u korist predmetne države članice. | 4.   Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja mogu se, na njihov zahtjev
  ili na zahtjev Komisije
  , prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava izravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe. Ako je moguće, ta će se sredstva upotrebljavati u korist predmetne države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja mogu se, na njihov zahtjev, prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava izravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe
  ili neizravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (c)
  . Ako je moguće, ta će se sredstva upotrebljavati u korist predmetne države članice.

4.   Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja mogu se, na njihov zahtjev
  ili na zahtjev Komisije
  , prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava izravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe. Ako je moguće, ta će se sredstva upotrebljavati u korist predmetne države članice.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2.

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Financijskoj uredbi. | 2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Financijskoj uredbi
  , ponajprije putem bespovratnih sredstava za djelovanje, kao i godišnjih i višegodišnjih bespovratnih sredstava za poslovanje. Tim se financiranjem jamči dobro financijsko upravljanje, pametna uporaba javnih sredstava, nisko administrativno opterećenje za operatora programa i korisnike, kao i dostupnost sredstava Programa potencijalnim korisnicima. Može se koristiti jednokratnim iznosima, jediničnim troškovima, fiksnim stopama, bespovratnim sredstvima s kaskadnim učinkom i financijskom potporom trećim osobama. Sufinanciranje se prihvaća u naravi i može se izostaviti u slučajevima ograničenog komplementarnog financiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Financijskoj uredbi.

2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Financijskoj uredbi
  , ponajprije putem bespovratnih sredstava za djelovanje, kao i godišnjih i višegodišnjih bespovratnih sredstava za poslovanje. Tim se financiranjem jamči dobro financijsko upravljanje, pametna uporaba javnih sredstava, nisko administrativno opterećenje za operatora programa i korisnike, kao i dostupnost sredstava Programa potencijalnim korisnicima. Može se koristiti jednokratnim iznosima, jediničnim troškovima, fiksnim stopama, bespovratnim sredstvima s kaskadnim učinkom i financijskom potporom trećim osobama. Sufinanciranje se prihvaća u naravi i može se izostaviti u slučajevima ograničenog komplementarnog financiranja.

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7.

Članak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 7. | Članak 7. |
| Vrsta aktivnosti | Vrsta aktivnosti |
| Djelovanja kojima se pridonosi ostvarivanju posebnog cilja navedenog u članku 3. mogu se financirati u skladu s ovom Uredbom. Posebno
  su
  aktivnosti
  navedene u Prilogu I. prihvatljive
  za financiranje. | Djelovanja kojima se pridonosi ostvarivanju posebnog cilja navedenog u članku 3. mogu se financirati u skladu s ovom Uredbom. Posebno
  sljedeće
  aktivnosti
  prihvatljive su
  za financiranje: |
| | (1) | podizanja razine osviještenosti, širenja informacija radi unaprjeđenja znanja o politikama i pravu Unije, uključujući materijalno i postupovno pravo, poznavanja instrumenata pravosudne suradnje, relevantne sudske prakse Suda Europske unije, komparativnog prava te europskih i međunarodnih standarda, uz poseban naglasak na povećanju razumijevanja višedisciplinskih i međudisciplinskih područja prava, kao što su trgovina i ljudska prava, te na tome kako olakšati eksteritorijalno parničenje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 7.

Članak 7.

Vrsta aktivnosti

Vrsta aktivnosti

Djelovanja kojima se pridonosi ostvarivanju posebnog cilja navedenog u članku 3. mogu se financirati u skladu s ovom Uredbom. Posebno
  su
  aktivnosti
  navedene u Prilogu I. prihvatljive
  za financiranje.

su

navedene u Prilogu I. prihvatljive

Djelovanja kojima se pridonosi ostvarivanju posebnog cilja navedenog u članku 3. mogu se financirati u skladu s ovom Uredbom. Posebno
  sljedeće
  aktivnosti
  prihvatljive su
  za financiranje:

sljedeće

prihvatljive su

(1)

(1)

podizanja razine osviještenosti, širenja informacija radi unaprjeđenja znanja o politikama i pravu Unije, uključujući materijalno i postupovno pravo, poznavanja instrumenata pravosudne suradnje, relevantne sudske prakse Suda Europske unije, komparativnog prava te europskih i međunarodnih standarda, uz poseban naglasak na povećanju razumijevanja višedisciplinskih i međudisciplinskih područja prava, kao što su trgovina i ljudska prava, te na tome kako olakšati eksteritorijalno parničenje;

| (2) | uzajamno učenja kroz razmjenu dobre prakse među dionicima, uključujući organizacije civilnoga društva, kako bi se unaprijedilo poznavanje i uzajamno razumijevanje građanskog i kaznenog prava te pravnih i pravosudnih sustava država članica, uključujući vladavinu prava i pristup pravosuđu, te kroz jačanje uzajamnog povjerenja te razmjenu dobrih praksi povezanih s pravosuđem prilagođenom djeci te promicanjem i uključivanjem rodne perspektive u cijelom pravosudnom sustavu; |
| --- | --- |

(2)

(2)

uzajamno učenja kroz razmjenu dobre prakse među dionicima, uključujući organizacije civilnoga društva, kako bi se unaprijedilo poznavanje i uzajamno razumijevanje građanskog i kaznenog prava te pravnih i pravosudnih sustava država članica, uključujući vladavinu prava i pristup pravosuđu, te kroz jačanje uzajamnog povjerenja te razmjenu dobrih praksi povezanih s pravosuđem prilagođenom djeci te promicanjem i uključivanjem rodne perspektive u cijelom pravosudnom sustavu;

| (3) | tečajevi osposobljavanja za suce, odvjetnike, tužitelje, policiju i ostale zaposlene u pravosudnom sustavu o izazovima i preprekama s kojima se suočavaju ljudi u ugroženom položaju, uključujući djecu, etničke manjine, pripadnike zajednice LGBTI, osobe s invaliditetom, žrtve rodno uvjetovanog nasilja i drugih oblika nasilja među osobama te žrtve trgovanja ljudima, te tečajeve o tome kako osigurati odgovarajuću zaštitu žrtava kaznenih djela; |
| --- | --- |

(3)

(3)

tečajevi osposobljavanja za suce, odvjetnike, tužitelje, policiju i ostale zaposlene u pravosudnom sustavu o izazovima i preprekama s kojima se suočavaju ljudi u ugroženom položaju, uključujući djecu, etničke manjine, pripadnike zajednice LGBTI, osobe s invaliditetom, žrtve rodno uvjetovanog nasilja i drugih oblika nasilja među osobama te žrtve trgovanja ljudima, te tečajeve o tome kako osigurati odgovarajuću zaštitu žrtava kaznenih djela;

| (4) | analitičke aktivnosti i aktivnosti praćenja u cilju unaprjeđenja poznavanja i razumijevanja mogućih prepreka neometanom funkcioniranju europskog područja pravosuđa i poboljšanja primjene prava i politika Unije u državama članicama, također uzimajući u obzir učinke prava Unije na treće zemlje; |
| --- | --- |

(4)

(4)

analitičke aktivnosti i aktivnosti praćenja u cilju unaprjeđenja poznavanja i razumijevanja mogućih prepreka neometanom funkcioniranju europskog područja pravosuđa i poboljšanja primjene prava i politika Unije u državama članicama, također uzimajući u obzir učinke prava Unije na treće zemlje;

| (5) | aktivnosti za poboljšanje neometanog funkcioniranja europskog područja pravosuđa, što uključuje praćenje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u državama članicama i istraživanje o načinu uklanjanja prepreka za postizanje jednakog i učinkovitog pristupa pravosuđu za sve; |
| --- | --- |

(5)

(5)

aktivnosti za poboljšanje neometanog funkcioniranja europskog područja pravosuđa, što uključuje praćenje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u državama članicama i istraživanje o načinu uklanjanja prepreka za postizanje jednakog i učinkovitog pristupa pravosuđu za sve;

| (6) | inicijative za rješavanje pitanja nejednakosti u rodnoj ravnoteži sudskog i pravosudnog osoblja među državama članicama pomoću osposobljavanja koje je prilagođeno ženskim osobama ili zaposlenicima obaju spolova kako bi se podigla razina osviještenosti o pitanjima kao što su malen udio sutkinja na višim razinama pravosuđa ili potreba za transparentnošću i objektivnim kriterijima pri postupcima imenovanja; |
| --- | --- |

(6)

(6)

inicijative za rješavanje pitanja nejednakosti u rodnoj ravnoteži sudskog i pravosudnog osoblja među državama članicama pomoću osposobljavanja koje je prilagođeno ženskim osobama ili zaposlenicima obaju spolova kako bi se podigla razina osviještenosti o pitanjima kao što su malen udio sutkinja na višim razinama pravosuđa ili potreba za transparentnošću i objektivnim kriterijima pri postupcima imenovanja;

| (7) | osposobljavanje relevantnih dionika, uključujući između ostalog organizacije civilnoga društva aktivne u obrani žrtava kaznenih djela i u pružanju pravne zaštite, radi unaprjeđenja znanja o politikama i pravu Unije, uključujući materijalno i postupovno pravo, temeljna prava, podršku i zaštitu žrtava kriminala, unaprjeđenje primjene kolektivne pravne zaštite i opće nadležnosti te upotrebe instrumenata EU-a za pravosudnu suradnju i poznavanja relevantne sudske prakse Suda Europske unije, pravnog jezika i komparativnog prava; |
| --- | --- |

(7)

(7)

osposobljavanje relevantnih dionika, uključujući između ostalog organizacije civilnoga društva aktivne u obrani žrtava kaznenih djela i u pružanju pravne zaštite, radi unaprjeđenja znanja o politikama i pravu Unije, uključujući materijalno i postupovno pravo, temeljna prava, podršku i zaštitu žrtava kriminala, unaprjeđenje primjene kolektivne pravne zaštite i opće nadležnosti te upotrebe instrumenata EU-a za pravosudnu suradnju i poznavanja relevantne sudske prakse Suda Europske unije, pravnog jezika i komparativnog prava;

| (8) | višedisciplinsko osposobljavanje pravosudnog osoblja i drugih relevantnih dionika u području kaznioničkog prava, pritvora i zatvorskog upravljanja kako bi se olakšalo širenje najboljih praksi; |
| --- | --- |

(8)

(8)

višedisciplinsko osposobljavanje pravosudnog osoblja i drugih relevantnih dionika u području kaznioničkog prava, pritvora i zatvorskog upravljanja kako bi se olakšalo širenje najboljih praksi;

| (9) | višedisciplinsko osposobljavanje pravosudnog osoblja i drugih relevantnih dionika u području maloljetničkog pravosuđa kako bi se pripremila i promicala pravilna provedba Direktive (EU) 2016/800 o postupovnim jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima; |
| --- | --- |

(9)

(9)

višedisciplinsko osposobljavanje pravosudnog osoblja i drugih relevantnih dionika u području maloljetničkog pravosuđa kako bi se pripremila i promicala pravilna provedba Direktive (EU) 2016/800 o postupovnim jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima;

| (10) | razvoj i održavanje IKT alata radi unaprjeđenja učinkovitosti pravosudnih sustava i njihove suradnje putem informatičke i komunikacijske tehnologije, uključujući prekograničnu interoperabilnost sustava i aplikacija te zaštitu privatnosti i podataka; |
| --- | --- |

(10)

(10)

razvoj i održavanje IKT alata radi unaprjeđenja učinkovitosti pravosudnih sustava i njihove suradnje putem informatičke i komunikacijske tehnologije, uključujući prekograničnu interoperabilnost sustava i aplikacija te zaštitu privatnosti i podataka;

| (11) | razvoj kapaciteta ključnih mreža na europskoj razini i europskih pravosudnih mreža, uključujući one koje su osnovane u skladu s pravom Unije radi osiguranja djelotvorne primjene i provođenja prava Unije, radi promicanja i daljnjeg razvoja prava, ciljeva politike i strategija Unije u područjima obuhvaćenima Programom; |
| --- | --- |

(11)

(11)

razvoj kapaciteta ključnih mreža na europskoj razini i europskih pravosudnih mreža, uključujući one koje su osnovane u skladu s pravom Unije radi osiguranja djelotvorne primjene i provođenja prava Unije, radi promicanja i daljnjeg razvoja prava, ciljeva politike i strategija Unije u područjima obuhvaćenima Programom;

| (12) | strukturna potpora organizacijama civilnog društva i drugim relevantnim dionicima aktivnima u područjima obuhvaćenima Programom te izgradnja kapaciteta i osposobljavanje pravnih stručnjaka koji rade za te organizacije, kao i za posebne aktivnosti takvih organizacija, uključujući zagovaranje, aktivnosti umrežavanja, sporove u vezi s kršenjem demokracije, vladavinu prava i temeljna prava, javnu mobilizaciju i obrazovanje te pružanje relevantnih usluga; |
| --- | --- |

(12)

(12)

strukturna potpora organizacijama civilnog društva i drugim relevantnim dionicima aktivnima u područjima obuhvaćenima Programom te izgradnja kapaciteta i osposobljavanje pravnih stručnjaka koji rade za te organizacije, kao i za posebne aktivnosti takvih organizacija, uključujući zagovaranje, aktivnosti umrežavanja, sporove u vezi s kršenjem demokracije, vladavinu prava i temeljna prava, javnu mobilizaciju i obrazovanje te pružanje relevantnih usluga;

| (13) | povećanje znanja o Programu te širenje, prenosivost i transparentnost njegovih rezultata te poticanje informiranja građana, uključujući otvaranjem neovisnih programskih ureda/uspostavom mreže nacionalnih kontakata i pružanjem potpore tim uredima/mrežama; |
| --- | --- |

(13)

(13)

povećanje znanja o Programu te širenje, prenosivost i transparentnost njegovih rezultata te poticanje informiranja građana, uključujući otvaranjem neovisnih programskih ureda/uspostavom mreže nacionalnih kontakata i pružanjem potpore tim uredima/mrežama;

| (14) | referentne studije, istraživanja, analize i ankete, evaluacije i procjene učinka te izrade i objave vodiča, izvješća i obrazovnog materijala. |
| --- | --- |

(14)

(14)

referentne studije, istraživanja, analize i ankete, evaluacije i procjene učinka te izrade i objave vodiča, izvješća i obrazovnog materijala.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1.

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Za aktivnost za koju je dobiven doprinos u okviru Programa može se dobiti doprinos i iz bilo kojeg drugog programa Unije, uključujući fondove s podijeljenim upravljanjem, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove. [Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove aktivnosti, a potpora iz različitih programa Unije može se izračunati na proporcionalnoj osnovi]. | 1.   Za aktivnost za koju je dobiven doprinos u okviru Programa može se dobiti doprinos i iz bilo kojeg drugog programa Unije, uključujući fondove s podijeljenim upravljanjem, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove
  te da se dvostruko financiranje izbjegne jasnim navođenjem izvora financiranja za svaku kategoriju rashoda u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja
  . [Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove aktivnosti, a potpora iz različitih programa Unije može se izračunati na proporcionalnoj osnovi]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Za aktivnost za koju je dobiven doprinos u okviru Programa može se dobiti doprinos i iz bilo kojeg drugog programa Unije, uključujući fondove s podijeljenim upravljanjem, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove. [Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove aktivnosti, a potpora iz različitih programa Unije može se izračunati na proporcionalnoj osnovi].

1.   Za aktivnost za koju je dobiven doprinos u okviru Programa može se dobiti doprinos i iz bilo kojeg drugog programa Unije, uključujući fondove s podijeljenim upravljanjem, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove
  te da se dvostruko financiranje izbjegne jasnim navođenjem izvora financiranja za svaku kategoriju rashoda u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja
  . [Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove aktivnosti, a potpora iz različitih programa Unije može se izračunati na proporcionalnoj osnovi].

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3. — podstavak 2. – točka a

Članak 9. – stavak 3. — podstavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | ocijenjene su prema pozivu na podnošenje prijedloga u okviru Programa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

ocijenjene su prema pozivu na podnošenje prijedloga u okviru Programa;

| (a) | propisno
  su ocijenjene prema pozivu na podnošenje prijedloga u okviru Programa; |
| --- | --- |

(a)

propisno
  su ocijenjene prema pozivu na podnošenje prijedloga u okviru Programa;

propisno

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 3.

Članak 10. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Bespovratna sredstva za poslovanje
  mogu
  se
  dodijeliti
  Europskoj mreži za pravosudno osposobljavanje bez poziva na podnošenje prijedloga radi pokrivanja izdataka povezanih s njezinim stalnim programom rada. | 3.   Bespovratna sredstva za poslovanje
  dodjeljuju
  se Europskoj mreži za pravosudno osposobljavanje bez poziva na podnošenje prijedloga radi pokrivanja izdataka povezanih s njezinim stalnim programom rada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Bespovratna sredstva za poslovanje
  mogu
  se
  dodijeliti
  Europskoj mreži za pravosudno osposobljavanje bez poziva na podnošenje prijedloga radi pokrivanja izdataka povezanih s njezinim stalnim programom rada.

3.   Bespovratna sredstva za poslovanje
  dodjeljuju
  se Europskoj mreži za pravosudno osposobljavanje bez poziva na podnošenje prijedloga radi pokrivanja izdataka povezanih s njezinim stalnim programom rada.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 2.

Članak 11. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  provedbenim
  aktom donosi program rada. Taj se
  provedbeni akti
  donosi u skladu
  sa savjetodavnim postupkom iz članka 17
  . | 2.   Komisija
  delegiranim
  aktom donosi program rada. Taj se
  delegirani akt
  donosi u skladu
  s člankom 14
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija
  provedbenim
  aktom donosi program rada. Taj se
  provedbeni akti
  donosi u skladu
  sa savjetodavnim postupkom iz članka 17
  .

2.   Komisija
  delegiranim
  aktom donosi program rada. Taj se
  delegirani akt
  donosi u skladu
  s člankom 14
  .

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1.

Članak 12. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Programa prema ostvarivanju posebnih ciljeva iz članka 3. navedeni su u Prilogu II. | 1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Programa prema ostvarivanju posebnih ciljeva iz članka 3. navedeni su u Prilogu.
  Podaci prikupljeni za praćenje i izvješćivanje po potrebi se raščlanjuju prema spolu, dobi i kategoriji zaposlenika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Programa prema ostvarivanju posebnih ciljeva iz članka 3. navedeni su u Prilogu II.

1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Programa prema ostvarivanju posebnih ciljeva iz članka 3. navedeni su u Prilogu.
  Podaci prikupljeni za praćenje i izvješćivanje po potrebi se raščlanjuju prema spolu, dobi i kategoriji zaposlenika.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 2.a (novi)

Članak 12. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  To praćenje također osigurava sredstvo za ocjenu načina bavljenja ravnopravnošću spolova i nediskriminacijom u djelovanjima Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  To praćenje također osigurava sredstvo za ocjenu načina bavljenja ravnopravnošću spolova i nediskriminacijom u djelovanjima Programa.

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 3.

Članak 12. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe Programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tu svrhu uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i države članice. | 3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se
  ispravni
  podaci za praćenje provedbe Programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito
  te točno
  i pravodobno. U tu svrhu uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i države članice.
  Komisija stavlja na raspolaganje formate prilagođene korisnicima te osigurava programe orijentacije i potpore posebno usmjerene na podnositelje zahtjeva i korisnike koji možda nemaju odgovarajuća sredstva i osoblje kako bi ispunile zahtjeve izvješćivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe Programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tu svrhu uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i države članice.

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se
  ispravni
  podaci za praćenje provedbe Programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito
  te točno
  i pravodobno. U tu svrhu uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i države članice.
  Komisija stavlja na raspolaganje formate prilagođene korisnicima te osigurava programe orijentacije i potpore posebno usmjerene na podnositelje zahtjeva i korisnike koji možda nemaju odgovarajuća sredstva i osoblje kako bi ispunile zahtjeve izvješćivanja.

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja. | 1.   Evaluacije se provode pravodobno
  i dobro su dokumentirane
  kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja
  i kako bi se nadzirala provedba aktivnosti koje se vrše u okviru Programa i postizanje ciljeva utvrđenih u članku 3. Svim evaluacijama uzima se u obzir rodna perspektiva te one uključuju detaljnu analizu proračuna programa namijenjenog aktivnostima povezanima s rodnom ravnopravnošću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja.

1.   Evaluacije se provode pravodobno
  i dobro su dokumentirane
  kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja
  i kako bi se nadzirala provedba aktivnosti koje se vrše u okviru Programa i postizanje ciljeva utvrđenih u članku 3. Svim evaluacijama uzima se u obzir rodna perspektiva te one uključuju detaljnu analizu proračuna programa namijenjenog aktivnostima povezanima s rodnom ravnopravnošću.

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 2.

Članak 13. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Privremena evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  četiri
  godine nakon početka provedbe Programa. | 2.   Privremena evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  tri
  godine nakon početka provedbe Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Privremena evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  četiri
  godine nakon početka provedbe Programa.

2.   Privremena evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  tri
  godine nakon početka provedbe Programa.

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 3.

Članak 13. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije
  četiri
  godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1. Komisija provodi završnu evaluaciju Programa. | 3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije
  tri
  godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1. Komisija provodi završnu evaluaciju Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije
  četiri
  godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1. Komisija provodi završnu evaluaciju Programa.

3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije
  tri
  godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1. Komisija provodi završnu evaluaciju Programa.

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 3.a (novi)

Članak 13. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  U privremenoj i završnoj evaluaciji Programa između ostalog se ocjenjuje: |
| | (a) | uočeni učinak Programa na pristup pravosuđu na temelju kvalitativnih i kvantitativnih podataka prikupljenih na europskoj razini; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  U privremenoj i završnoj evaluaciji Programa između ostalog se ocjenjuje:

(a)

(a)

uočeni učinak Programa na pristup pravosuđu na temelju kvalitativnih i kvantitativnih podataka prikupljenih na europskoj razini;

uočeni učinak Programa na pristup pravosuđu na temelju kvalitativnih i kvantitativnih podataka prikupljenih na europskoj razini;

| (b) | broj i kvaliteta instrumenata i alata razvijenih putem djelovanja koja se financiraju u okviru Programa; |
| --- | --- |

(b)

(b)

broj i kvaliteta instrumenata i alata razvijenih putem djelovanja koja se financiraju u okviru Programa;

broj i kvaliteta instrumenata i alata razvijenih putem djelovanja koja se financiraju u okviru Programa;

| (c) | europska dodana vrijednost Programa; |
| --- | --- |

(c)

(c)

europska dodana vrijednost Programa;

europska dodana vrijednost Programa;

| (d) | razina financiranja u odnosu na postignute rezultate; |
| --- | --- |

(d)

(d)

razina financiranja u odnosu na postignute rezultate;

razina financiranja u odnosu na postignute rezultate;

| (e) | potencijalne administrativne, organizacijske i/ili strukturne prepreke neometanoj, djelotvornijoj i učinkovitijoj provedbi Programa. |
| --- | --- |

(e)

(e)

potencijalne administrativne, organizacijske i/ili strukturne prepreke neometanoj, djelotvornijoj i učinkovitijoj provedbi Programa.

potencijalne administrativne, organizacijske i/ili strukturne prepreke neometanoj, djelotvornijoj i učinkovitijoj provedbi Programa.

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 4.

Članak 14. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. | 4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
  Sastav skupine stručnjaka mora odražavati uravnoteženu rodnu zastupljenost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
  Sastav skupine stručnjaka mora odražavati uravnoteženu rodnu zastupljenost.

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1.

Članak 16. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju mjera i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost. | 1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju mjera i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije
  o europskoj dodanoj vrijednosti Programa namijenjene
  različitoj publici, uključujući medije i javnost
  , upućujući time na dodanu vrijednost Unije i pomažući Komisiji u prikupljanju podataka kako bi se povećala proračunska transparentnost
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju mjera i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost.

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju mjera i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije
  o europskoj dodanoj vrijednosti Programa namijenjene
  različitoj publici, uključujući medije i javnost
  , upućujući time na dodanu vrijednost Unije i pomažući Komisiji u prikupljanju podataka kako bi se povećala proračunska transparentnost
  .

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1.

Članak 17. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisiji pomaže odbor. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011. | 1.   Komisiji pomaže odbor. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011
  , a pomažu mu relevantne organizacije civilnog društva i organizacije za ljudska prava. U Odboru se osigurava rodna ravnoteža i primjerena zastupljenost manjina i drugih isključenih skupina. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisiji pomaže odbor. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

1.   Komisiji pomaže odbor. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011
  , a pomažu mu relevantne organizacije civilnog društva i organizacije za ljudska prava. U Odboru se osigurava rodna ravnoteža i primjerena zastupljenost manjina i drugih isključenih skupina.

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I.

Prilog I.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prilog I. | Briše se. |
| Aktivnosti Programa | |
| Posebni ciljevi Programa iz članka 3. stavka 2. nastojat će se među ostalim ostvariti podupiranjem sljedećih aktivnosti: | |
| 1. | podizanja razine osviještenosti, širenja informacija radi unaprjeđenja znanja o politikama i pravu Unije, uključujući materijalno i postupovno pravo, poznavanja instrumenata pravosudne suradnje, relevantne sudske prakse Suda Europske unije, komparativnog prava te europskih i međunarodnih standarda; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prilog I.

Prilog I.

Briše se.

Briše se.

Aktivnosti Programa

Aktivnosti Programa

Posebni ciljevi Programa iz članka 3. stavka 2. nastojat će se među ostalim ostvariti podupiranjem sljedećih aktivnosti:

Posebni ciljevi Programa iz članka 3. stavka 2. nastojat će se među ostalim ostvariti podupiranjem sljedećih aktivnosti:

1.

1.

podizanja razine osviještenosti, širenja informacija radi unaprjeđenja znanja o politikama i pravu Unije, uključujući materijalno i postupovno pravo, poznavanja instrumenata pravosudne suradnje, relevantne sudske prakse Suda Europske unije, komparativnog prava te europskih i međunarodnih standarda;

| 2. | uzajamnog učenja kroz razmjenu dobre prakse među dionicima kako bi se unaprijedilo poznavanje i uzajamno razumijevanje građanskog i kaznenog prava te pravnih i pravosudnih sustava država članica, uključujući vladavinu prava, te kako bi se povećalo uzajamno povjerenje; |
| --- | --- |

2.

2.

uzajamnog učenja kroz razmjenu dobre prakse među dionicima kako bi se unaprijedilo poznavanje i uzajamno razumijevanje građanskog i kaznenog prava te pravnih i pravosudnih sustava država članica, uključujući vladavinu prava, te kako bi se povećalo uzajamno povjerenje;

| 3. | analitičkih aktivnosti i aktivnosti praćenja

   (25)

  u cilju unaprjeđenja poznavanja i razumijevanja mogućih prepreka neometanom funkcioniranju europskog područja pravosuđa i poboljšanja primjene prava i politika Unije u državama članicama; |
| --- | --- |

3.

3.

analitičkih aktivnosti i aktivnosti praćenja

25

u cilju unaprjeđenja poznavanja i razumijevanja mogućih prepreka neometanom funkcioniranju europskog područja pravosuđa i poboljšanja primjene prava i politika Unije u državama članicama;

| 4. | osposobljavanja relevantnih dionika radi unaprjeđenja znanja o politikama i pravu Unije, uključujući među ostalim materijalno i postupovno pravo, unaprjeđenja upotrebe instrumenata EU-a za pravosudnu suradnju, poznavanja relevantne sudske prakse Suda Europske unije, pravnog jezika i komparativnog prava; |
| --- | --- |

4.

4.

osposobljavanja relevantnih dionika radi unaprjeđenja znanja o politikama i pravu Unije, uključujući među ostalim materijalno i postupovno pravo, unaprjeđenja upotrebe instrumenata EU-a za pravosudnu suradnju, poznavanja relevantne sudske prakse Suda Europske unije, pravnog jezika i komparativnog prava;

| 5. | razvoja i održavanja IKT alata radi unaprjeđenja učinkovitosti pravosudnih sustava i njihove suradnje putem informatičke i komunikacijske tehnologije, uključujući prekograničnu interoperabilnost sustava i aplikacija; |
| --- | --- |

5.

5.

razvoja i održavanja IKT alata radi unaprjeđenja učinkovitosti pravosudnih sustava i njihove suradnje putem informatičke i komunikacijske tehnologije, uključujući prekograničnu interoperabilnost sustava i aplikacija;

| 6. | razvoja kapaciteta ključnih mreža na europskoj razini i europskih pravosudnih mreža, uključujući one koje su osnovane u skladu s pravom Unije radi osiguranja djelotvorne primjene i provođenja prava Unije, radi promicanja i daljnjeg razvoja prava, ciljeva politike i strategija Unije u područjima obuhvaćenima Programom, kao i organizacija civilnog društva aktivnih u tim područjima; |
| --- | --- |

6.

6.

razvoja kapaciteta ključnih mreža na europskoj razini i europskih pravosudnih mreža, uključujući one koje su osnovane u skladu s pravom Unije radi osiguranja djelotvorne primjene i provođenja prava Unije, radi promicanja i daljnjeg razvoja prava, ciljeva politike i strategija Unije u područjima obuhvaćenima Programom, kao i organizacija civilnog društva aktivnih u tim područjima;

| 7. | boljeg poznavanja Programa, širenja i prenosivosti njegovih rezultata te poticanjem informiranja građana, uključujući otvaranjem programskih ureda/uspostavom mreže nacionalnih kontakata i pružanjem potpore tim uredima/mrežama. |
| --- | --- |

7.

7.

boljeg poznavanja Programa, širenja i prenosivosti njegovih rezultata te poticanjem informiranja građana, uključujući otvaranjem programskih ureda/uspostavom mreže nacionalnih kontakata i pružanjem potpore tim uredima/mrežama.

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – stavak 1. – uvodni dio

Prilog II. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Prilog II |
| --- | --- |
| Pokazatelji | Izmjena |
| Prilog | Pokazatelji |
| Program će se pratiti na temelju niza pokazatelja kojima se određuje mjera u kojoj su ostvareni opći i posebni ciljevi Programa i s ciljem smanjenja administrativnog opterećenja i troškova. U tu će se svrhu prikupljati podaci o sljedećim ključnim pokazateljima: | Program će se pratiti na temelju niza
  odgovarajućih kvalitativnih i kvantitativnih
  pokazatelja kojima se određuje mjera u kojoj su ostvareni opći i posebni ciljevi Programa i s ciljem smanjenja administrativnog opterećenja i troškova
  te povećanja djelotvornosti pravosudnih sustava
  . U tu će se svrhu
  , uz poštovanje prava povezanih s privatnošću i zaštitom podataka,
  prikupljati podaci
  , koji su po potrebi raščlanjeni po spolu, dobi i kategoriji zaposlenika,
  o sljedećim ključnim pokazateljima: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Prilog II

Prilog II

Pokazatelji

Pokazatelji

Izmjena

Izmjena

Prilog

Prilog

Pokazatelji

Pokazatelji

Program će se pratiti na temelju niza pokazatelja kojima se određuje mjera u kojoj su ostvareni opći i posebni ciljevi Programa i s ciljem smanjenja administrativnog opterećenja i troškova. U tu će se svrhu prikupljati podaci o sljedećim ključnim pokazateljima:

Program će se pratiti na temelju niza
  odgovarajućih kvalitativnih i kvantitativnih
  pokazatelja kojima se određuje mjera u kojoj su ostvareni opći i posebni ciljevi Programa i s ciljem smanjenja administrativnog opterećenja i troškova
  te povećanja djelotvornosti pravosudnih sustava
  . U tu će se svrhu
  , uz poštovanje prava povezanih s privatnošću i zaštitom podataka,
  prikupljati podaci
  , koji su po potrebi raščlanjeni po spolu, dobi i kategoriji zaposlenika,
  o sljedećim ključnim pokazateljima:

odgovarajućih kvalitativnih i kvantitativnih

te povećanja djelotvornosti pravosudnih sustava

, uz poštovanje prava povezanih s privatnošću i zaštitom podataka,

, koji su po potrebi raščlanjeni po spolu, dobi i kategoriji zaposlenika,

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – stavak 1. – tablica

Prilog II. – stavak 1. – tablica

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Broj sudaca i pravosudnog osoblja koji su sudjelovali u aktivnostima osposobljavanja (uključujući razmjenu osoblja, studijske posjete, radionice i seminare) financiranima u okviru Programa, uključujući bespovratnim sredstvima za poslovanje EJTN-a | Broj sudaca i pravosudnog osoblja koji su sudjelovali u aktivnostima osposobljavanja (uključujući razmjenu osoblja, studijske posjete, radionice i seminare) financiranima u okviru Programa, uključujući bespovratnim sredstvima za poslovanje EJTN-a |
| | Broj zaposlenika i članova organizacija civilnog društva koji su sudjelovali u aktivnostima osposobljavanja |
| Broj razmjena informacija u Europskom informacijskom sustavu kaznene evidencije (ECRIS) | Broj razmjena informacija u Europskom informacijskom sustavu kaznene evidencije (ECRIS) |
| | Broj predmeta i aktivnosti te rezultata prekogranične suradnje, uključujući i suradnju putem alata i postupaka informacijske tehnologije uspostavljenih na razini Unije |
| Broj osoba koje pristupe rezultatima pretraživanja na portalu e-pravosuđe/stranicama koje sadržavaju informacije o prekograničnim građanskim predmetima | |
| Broj osoba do kojih su doprle: | Broj osoba do kojih su doprle: |
| i. | i. aktivnosti uzajamnog učenja i razmjene dobre prakse; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Broj sudaca i pravosudnog osoblja koji su sudjelovali u aktivnostima osposobljavanja (uključujući razmjenu osoblja, studijske posjete, radionice i seminare) financiranima u okviru Programa, uključujući bespovratnim sredstvima za poslovanje EJTN-a

Broj sudaca i pravosudnog osoblja koji su sudjelovali u aktivnostima osposobljavanja (uključujući razmjenu osoblja, studijske posjete, radionice i seminare) financiranima u okviru Programa, uključujući bespovratnim sredstvima za poslovanje EJTN-a

Broj zaposlenika i članova organizacija civilnog društva koji su sudjelovali u aktivnostima osposobljavanja

Broj zaposlenika i članova organizacija civilnog društva koji su sudjelovali u aktivnostima osposobljavanja

Broj razmjena informacija u Europskom informacijskom sustavu kaznene evidencije (ECRIS)

Broj razmjena informacija u Europskom informacijskom sustavu kaznene evidencije (ECRIS)

Broj predmeta i aktivnosti te rezultata prekogranične suradnje, uključujući i suradnju putem alata i postupaka informacijske tehnologije uspostavljenih na razini Unije

Broj predmeta i aktivnosti te rezultata prekogranične suradnje, uključujući i suradnju putem alata i postupaka informacijske tehnologije uspostavljenih na razini Unije

Broj osoba koje pristupe rezultatima pretraživanja na portalu e-pravosuđe/stranicama koje sadržavaju informacije o prekograničnim građanskim predmetima

Broj osoba koje pristupe rezultatima pretraživanja na portalu e-pravosuđe/stranicama koje sadržavaju informacije o prekograničnim građanskim predmetima

Broj osoba do kojih su doprle:

Broj osoba do kojih su doprle:

i.

i. aktivnosti uzajamnog učenja i razmjene dobre prakse;

| i. | i. aktivnosti uzajamnog učenja i razmjene dobre prakse; |
| --- | --- |

i.

i. aktivnosti uzajamnog učenja i razmjene dobre prakse;

| ii. | aktivnosti podizanja razine osviještenosti, informiranja i širenja informacija |
| --- | --- |

ii.

aktivnosti podizanja razine osviještenosti, informiranja i širenja informacija

| ii. | aktivnosti podizanja razine osviještenosti, informiranja i širenja informacija |
| --- | --- |

ii.

aktivnosti podizanja razine osviještenosti, informiranja i širenja informacija

| ii.a | aktivnosti izgradnje kapaciteta usmjerene na organizacije civilnog društva; |
| --- | --- |

ii.a

ii.a

aktivnosti izgradnje kapaciteta usmjerene na organizacije civilnog društva;

aktivnosti izgradnje kapaciteta usmjerene na organizacije civilnog društva;

| ii.b | aktivnosti povezane s pružanjem građanima informacija o pristupu pravosuđu; |
| --- | --- |

ii.b

ii.b

aktivnosti povezane s pružanjem građanima informacija o pristupu pravosuđu;

aktivnosti povezane s pružanjem građanima informacija o pristupu pravosuđu;

| ii.c | aktivnosti za suce o pravnim izazovima te načinu primjene međunarodnog privatnog prava i prava Unije u prekograničnim/višedisciplinskim predmetima; |
| --- | --- |

ii.c

ii.c

aktivnosti za suce o pravnim izazovima te načinu primjene međunarodnog privatnog prava i prava Unije u prekograničnim/višedisciplinskim predmetima;

aktivnosti za suce o pravnim izazovima te načinu primjene međunarodnog privatnog prava i prava Unije u prekograničnim/višedisciplinskim predmetima;

| ii.d | aktivnosti podizanja svijesti financirane u okviru Programa. |
| --- | --- |

ii.d

ii.d

aktivnosti podizanja svijesti financirane u okviru Programa.

aktivnosti podizanja svijesti financirane u okviru Programa.

Geografska pokrivenost aktivnosti koje se financiraju iz Programa

Geografska pokrivenost aktivnosti koje se financiraju iz Programa

Ocjena koju sudionici daju u vezi s aktivnostima u kojima su sudjelovali i ocjena njihove očekivane održivosti

Ocjena koju sudionici daju u vezi s aktivnostima u kojima su sudjelovali i ocjena njihove očekivane održivosti

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0068/2019).

1

(10)  Uredba (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavi programa o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014. – 2020. (SL L 354, 28.12.2013., str. 62.).

10

(11)  Uredba Vijeća (EU) br. 390/2014 od 14. travnja 2014. o uspostavljanju programa „Europa za građane” za razdoblje 2014.–2020. (SL L 115, 17.4.2014., str. 3.).

11

(12)  Uredba (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavi programa o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014. – 2020. (SL L 354, 28.12.2013., str. 62.).

12

(10)  Uredba (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavi programa o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014. – 2020. (SL L 354, 28.12.2013., str. 62.).

10

(11)  Uredba Vijeća (EU) br. 390/2014 od 14. travnja 2014. o uspostavljanju programa „Europa za građane” za razdoblje 2014.–2020. (SL L 115, 17.4.2014., str. 3.).

11

(12)  Uredba (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavi programa o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014. – 2020. (SL L 354, 28.12.2013., str. 62.).

12

(1a)  
  CJEU, Veliko vijeće, 27. veljače 2018., C-64/16, Asociação Sindical dos Juízes Portugueses, ECLI:EU:C:2018:117; CJEU, Veliko vijeće, 25. srpnja 2018., C-216/18 PPU, L.M., ECLI:EU:C:2018:586.

1a

CJEU, Veliko vijeće, 27. veljače 2018., C-64/16, Asociação Sindical dos Juízes Portugueses, ECLI:EU:C:2018:117; CJEU, Veliko vijeće, 25. srpnja 2018., C-216/18 PPU, L.M., ECLI:EU:C:2018:586.

(13)  Uredba (EU) br. 1293/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 614/2007
  (Tekst značajan za EGP).

13

(Tekst značajan za EGP).

(13)  Uredba (EU) br. 1293/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 614/2007
  (SL L 347, 20.12.2013., str. 185.).

13

(SL L 347, 20.12.2013., str. 185.).

(15)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

15

(16)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

16

(17)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

17

(18)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

18

(19)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

19

(15)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

15

(16)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

16

(17)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

17

(18)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

18

(19)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

19

(1)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

1

(1)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

1

(25)  
  Te aktivnosti obuhvaćaju primjerice prikupljanje podataka i statističkih podataka; razvoj zajedničkih metodologija i prema potrebi pokazatelja ili mjerila; studije, istraživanja, analize i ankete; evaluacije; procjenu učinka; izradu i objavu vodiča, izvješća i obrazovnog materijala.

25

Te aktivnosti obuhvaćaju primjerice prikupljanje podataka i statističkih podataka; razvoj zajedničkih metodologija i prema potrebi pokazatelja ili mjerila; studije, istraživanja, analize i ankete; evaluacije; procjenu učinka; izradu i objavu vodiča, izvješća i obrazovnog materijala.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/530 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/530

---

P8_TA(2019)0099

Neulaganje prigovora na delegirani akt: razine geografske podjele

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 19. prosinca 2018. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 184/2005 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na razine geografske podjele (C(2018)08872 – 2018/3002(DEA))

(2020/C 449/52)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2018)08872), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2018)08872),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za međunarodnu trgovinu predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 28. siječnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za međunarodnu trgovinu predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 28. siječnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 184/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. siječnja 2005. o statistikama Zajednice u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima (1), a posebno njezin članak 2. stavak 3. i članak 10. stavak 6., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 184/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. siječnja 2005. o statistikama Zajednice u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima (1), a posebno njezin članak 2. stavak 3. i članak 10. stavak 6.,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za međunarodnu trgovinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za međunarodnu trgovinu,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| A. | budući da je Ujedinjena Kraljevina 29. ožujka 2017. dostavila obavijest o svojoj namjeri povlačenja iz Unije u skladu s člankom 50. Ugovora o Europskoj uniji; budući da će se Ugovori prestati primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu od dana stupanja na snagu sporazuma o povlačenju ili, u protivnom, dvije godine nakon te obavijesti, to jest od 30. ožujka 2019., osim ako Europsko vijeće u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom jednoglasno odluči produljiti to razdoblje; |
| --- | --- |

A.

budući da je Ujedinjena Kraljevina 29. ožujka 2017. dostavila obavijest o svojoj namjeri povlačenja iz Unije u skladu s člankom 50. Ugovora o Europskoj uniji; budući da će se Ugovori prestati primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu od dana stupanja na snagu sporazuma o povlačenju ili, u protivnom, dvije godine nakon te obavijesti, to jest od 30. ožujka 2019., osim ako Europsko vijeće u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom jednoglasno odluči produljiti to razdoblje;

| B. | budući da se Uredbom (EZ) br. 184/2005 uspostavlja zajednički okvir za sustavnu izradu statistike Zajednice u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima; |
| --- | --- |

B.

budući da se Uredbom (EZ) br. 184/2005 uspostavlja zajednički okvir za sustavnu izradu statistike Zajednice u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima;

| C. | budući da bi nakon izlaska iz Unije Ujedinjena Kraljevina postala treća zemlja i stoga bi u statističkim podacima Zajednice u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima ona morala biti među trećim zemljama, a ne državama članicama; |
| --- | --- |

C.

budući da bi nakon izlaska iz Unije Ujedinjena Kraljevina postala treća zemlja i stoga bi u statističkim podacima Zajednice u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima ona morala biti među trećim zemljama, a ne državama članicama;

| D. | budući da jedina izmjena koja se propisuje Delegiranom uredbom C(2018)08872 jest smatrati Ujedinjenu Kraljevinu trećom zemljom za potrebe primjene Uredbe (EZ) br. 184/2005; |
| --- | --- |

D.

budući da jedina izmjena koja se propisuje Delegiranom uredbom C(2018)08872 jest smatrati Ujedinjenu Kraljevinu trećom zemljom za potrebe primjene Uredbe (EZ) br. 184/2005;

| E. | budući da bi se brzom objavom delegirane uredbe u Službenom listu EU-a omogućila veća pravna sigurnost i odgovarajuće vrijeme za provedbu prije 30. ožujka 2019.; |
| --- | --- |

E.

budući da bi se brzom objavom delegirane uredbe u Službenom listu EU-a omogućila veća pravna sigurnost i odgovarajuće vrijeme za provedbu prije 30. ožujka 2019.;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu Komisije C(2018)08872; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 35, 8.2.2005., str. 23.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/531 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/531

---

P8_TA(2019)0100

Neulaganje prigovora na delegirani akt: regulatorni tehnički standardi za obvezu poravnanja radi produljenja datumâ odgode primjene obveze poravnanja za određene ugovore o OTC izvedenicama

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 19. prosinca 2018. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2015/2205, Delegirane uredbe (EU) 2016/592 i Delegirane uredbe (EU) 2016/1178 o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za obvezu poravnanja radi produljenja datumâ odgode primjene obveze poravnanja za određene ugovore o OTC izvedenicama (C(2018)09047 – 2018/2998(DEA))

(2020/C 449/53)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2018)09047), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2018)09047),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 19. prosinca 2018. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 19. prosinca 2018. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 4. veljače 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 4. veljače 2019.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2. i članak 82. stavak 6., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2. i članak 82. stavak 6.,

| — | uzimajući u obzir članak 13. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 13. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (2),

| — | uzimajući u obzir nacrt regulatornih tehničkih standarda naslovljen „Obveza poravnanja u skladu s EMIR-om (čl. 6)” koji je 27. rujna 2018. podnijelo Europsko nadzorno tijelo u skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt regulatornih tehničkih standarda naslovljen „Obveza poravnanja u skladu s EMIR-om (čl. 6)” koji je 27. rujna 2018. podnijelo Europsko nadzorno tijelo u skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| A. | budući da delegirani akt sadrži važne pojedinosti koje se odnose na izuzeće od obveze poravnanja za unutargrupne transakcije sa subjektima iz trećih zemalja ako za treću zemlju u kojoj taj subjekt ima poslovni nastan nije donesena odluka o istovjetnosti u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012; |
| --- | --- |

A.

budući da delegirani akt sadrži važne pojedinosti koje se odnose na izuzeće od obveze poravnanja za unutargrupne transakcije sa subjektima iz trećih zemalja ako za treću zemlju u kojoj taj subjekt ima poslovni nastan nije donesena odluka o istovjetnosti u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012;

| B. | budući da Parlament prepoznaje važnost brzog donošenja ovog akta s obzirom na to da Komisija još nije donijela takvu odluku o jednakovrijednosti i da je prvi odgođeni datum primjene obveze poravnavanja bio 21. prosinca 2018., ali smatra i da je Komisija nepotrebno odgađala donošenje tog akta do 19. prosinca 2018., dok je Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) objavilo svoj nacrt regulatornih tehničkih standarda već 27. rujna 2018.; |
| --- | --- |

B.

budući da Parlament prepoznaje važnost brzog donošenja ovog akta s obzirom na to da Komisija još nije donijela takvu odluku o jednakovrijednosti i da je prvi odgođeni datum primjene obveze poravnavanja bio 21. prosinca 2018., ali smatra i da je Komisija nepotrebno odgađala donošenje tog akta do 19. prosinca 2018., dok je Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) objavilo svoj nacrt regulatornih tehničkih standarda već 27. rujna 2018.;

| C. | budući da Parlament smatra da doneseni regulatorni tehnički standardi nisu „isti” kao standardi iz nacrta koji su podnijela europska nadzorna tijela zbog promjena koje je Komisija uvela u taj nacrt te smatra da ima tri mjeseca („razdoblje nadzora”) za ulaganje prigovora na regulatorne tehničke standarde; budući da Parlament poziva Komisiju da navede jednomjesečno razdoblje nadzora samo u slučajevima kada je Komisija donijela nacrte europskih nadzornih tijela bez izmjena, tj. kada su nacrt i doneseni regulatorni tehnički standardi „isti”; |
| --- | --- |

C.

budući da Parlament smatra da doneseni regulatorni tehnički standardi nisu „isti” kao standardi iz nacrta koji su podnijela europska nadzorna tijela zbog promjena koje je Komisija uvela u taj nacrt te smatra da ima tri mjeseca („razdoblje nadzora”) za ulaganje prigovora na regulatorne tehničke standarde; budući da Parlament poziva Komisiju da navede jednomjesečno razdoblje nadzora samo u slučajevima kada je Komisija donijela nacrte europskih nadzornih tijela bez izmjena, tj. kada su nacrt i doneseni regulatorni tehnički standardi „isti”;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

(2)  SL L 331, 15.12.2010., str. 84.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/533 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/533

---

P8_TA(2019)0101

Neulaganje prigovora na delegirani akt: datum od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke za određene vrste ugovora

Odluka Europskog parlamenta Vijeću o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 19. prosinca 2018. o izmjeni Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2205, Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/592 i Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1178 o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu datuma od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke za određene vrste ugovora (C(2018)09122 – 2018/3004(DEA))

(2020/C 449/54)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2018)09122), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2018)09122),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 19. prosinca 2018. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 19. prosinca 2018. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 4. veljače 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 4. veljače 2019.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. prosinca 2018. pod naslovom „Priprema za povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije 30. ožujka 2019.: Provedba akcijskog plana Komisije za izvanredne situacije” (COM(2018)0890), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. prosinca 2018. pod naslovom „Priprema za povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije 30. ožujka 2019.: Provedba akcijskog plana Komisije za izvanredne situacije” (COM(2018)0890),

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2. i članak 82. stavak 6., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2. i članak 82. stavak 6.,

| — | uzimajući u obzir članak 13. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 13. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (2),

| — | uzimajući u obzir nacrt regulatornih tehničkih standarda u vezi s obnovom ugovora za koje obveza poravnanja još ne proizvodi učinke, koje je 8. studenoga 2018. podnijelo Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala u skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt regulatornih tehničkih standarda u vezi s obnovom ugovora za koje obveza poravnanja još ne proizvodi učinke, koje je 8. studenoga 2018. podnijelo Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala u skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| A. | budući da delegirani akt sadržava važna pravila koja se odnose na transakcije zaključene između druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Ujedinjenoj Kraljevini i druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u EU-27 i dio je paketa mjera za izvanredne mjere u slučaju Brexita bez dogovora; |
| --- | --- |

A.

budući da delegirani akt sadržava važna pravila koja se odnose na transakcije zaključene između druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Ujedinjenoj Kraljevini i druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u EU-27 i dio je paketa mjera za izvanredne mjere u slučaju Brexita bez dogovora;

| B. | budući da se Parlament slaže da je za nadležna tijela i financijska tržišta važno izuzeti određene transakcije koje proizlaze iz obnove, na ograničeno razdoblje od 12 mjeseci, ako se druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u Ujedinjenoj Kraljevini promijeni u drugu ugovornu stranu u EU-27; |
| --- | --- |

B.

budući da se Parlament slaže da je za nadležna tijela i financijska tržišta važno izuzeti određene transakcije koje proizlaze iz obnove, na ograničeno razdoblje od 12 mjeseci, ako se druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u Ujedinjenoj Kraljevini promijeni u drugu ugovornu stranu u EU-27;

| C. | budući da Parlament smatra da doneseni regulatorni tehnički standardi nisu „isti” kao standardi iz nacrta koji su podnijela europska nadzorna tijela zbog promjena koje je Komisija uvela u taj nacrt te smatra da ima tri mjeseca („razdoblje nadzora”) za ulaganje prigovora na regulatorne tehničke standarde; budući da Parlament poziva Komisiju da navede jednomjesečno razdoblje nadzora samo u slučajevima kada je Komisija donijela nacrte europskih nadzornih tijela bez izmjena, tj. kada su nacrt i doneseni regulatorni tehnički standardi „isti”; |
| --- | --- |

C.

budući da Parlament smatra da doneseni regulatorni tehnički standardi nisu „isti” kao standardi iz nacrta koji su podnijela europska nadzorna tijela zbog promjena koje je Komisija uvela u taj nacrt te smatra da ima tri mjeseca („razdoblje nadzora”) za ulaganje prigovora na regulatorne tehničke standarde; budući da Parlament poziva Komisiju da navede jednomjesečno razdoblje nadzora samo u slučajevima kada je Komisija donijela nacrte europskih nadzornih tijela bez izmjena, tj. kada su nacrt i doneseni regulatorni tehnički standardi „isti”;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

(2)  SL L 331, 15.12.2010., str. 84.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/535 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/535

---

P8_TA(2019)0102

Neulaganje prigovora na delegirani akt: datum do kojeg ugovorne strane mogu nastaviti primjenjivati svoje postupke za upravljanje rizicima za određene ugovore o OTC izvedenicama čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane

Odluka Europskog parlamenta Vijeću o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 19. prosinca 2018. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2016/2251 o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu datuma do kojeg ugovorne strane mogu nastaviti primjenjivati svoje postupke za upravljanje rizicima za određene ugovore o OTC izvedenicama čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane (C(2018)09118 – 2018/3003(DEA))

(2020/C 449/55)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2018)09118), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2018)09118),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 19. prosinca 2018. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 19. prosinca 2018. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 4. veljače 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 4. veljače 2019.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. prosinca 2018. pod naslovom „Priprema za povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije 30. ožujka 2019.: Provedba akcijskog plana Komisije za izvanredne situacije” (COM(2018)0890), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. prosinca 2018. pod naslovom „Priprema za povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije 30. ožujka 2019.: Provedba akcijskog plana Komisije za izvanredne situacije” (COM(2018)0890),

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 11. stavak 5. i članak 82. stavak 6., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 11. stavak 5. i članak 82. stavak 6.,

| — | uzimajući u obzir članak 13. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/78/EZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 13. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/78/EZ (2),

| — | uzimajući u obzir članak 13. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 13. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (3),

| — | uzimajući u obzir članak 13. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 13. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (4),

| — | uzimajući u obzir nacrt regulatornih tehničkih standarda u vezi s obnovom bilateralnih ugovora koji ne podliježu bilateralnim odstupanjima koje je 27. studenoga 2018. podnijelo Europsko nadzorno tijelo u skladu s člankom 11. stavkom 15. Uredbe (EU) br. 648/2012, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt regulatornih tehničkih standarda u vezi s obnovom bilateralnih ugovora koji ne podliježu bilateralnim odstupanjima koje je 27. studenoga 2018. podnijelo Europsko nadzorno tijelo u skladu s člankom 11. stavkom 15. Uredbe (EU) br. 648/2012,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| A. | budući da delegirani akt sadržava važna pravila koja se odnose na transakcije zaključene između druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Ujedinjenoj Kraljevini i druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u EU-27 i dio je paketa mjera za izvanredne mjere u slučaju Brexita bez dogovora; |
| --- | --- |

A.

budući da delegirani akt sadržava važna pravila koja se odnose na transakcije zaključene između druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Ujedinjenoj Kraljevini i druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u EU-27 i dio je paketa mjera za izvanredne mjere u slučaju Brexita bez dogovora;

| B. | budući da se Parlament slaže da je za nadležna tijela i financijska tržišta važno izuzeti određene transakcije koje proizlaze iz obnove, na ograničeno razdoblje od 12 mjeseci, ako se druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u Ujedinjenoj Kraljevini promijeni u drugu ugovornu stranu u EU-27; |
| --- | --- |

B.

budući da se Parlament slaže da je za nadležna tijela i financijska tržišta važno izuzeti određene transakcije koje proizlaze iz obnove, na ograničeno razdoblje od 12 mjeseci, ako se druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u Ujedinjenoj Kraljevini promijeni u drugu ugovornu stranu u EU-27;

| C. | budući da Parlament smatra da doneseni regulatorni tehnički standardi nisu „isti” kao standardi iz nacrta koji su podnijela europska nadzorna tijela zbog promjena koje je Komisija uvela u taj nacrt te smatra da ima tri mjeseca („razdoblje nadzora”) za ulaganje prigovora na regulatorne tehničke standarde; budući da Parlament poziva Komisiju da navede jednomjesečno razdoblje nadzora samo u slučajevima kada je Komisija donijela nacrte europskih nadzornih tijela bez izmjena, tj. kada su nacrt i doneseni regulatorni tehnički standardi „isti”; |
| --- | --- |

C.

budući da Parlament smatra da doneseni regulatorni tehnički standardi nisu „isti” kao standardi iz nacrta koji su podnijela europska nadzorna tijela zbog promjena koje je Komisija uvela u taj nacrt te smatra da ima tri mjeseca („razdoblje nadzora”) za ulaganje prigovora na regulatorne tehničke standarde; budući da Parlament poziva Komisiju da navede jednomjesečno razdoblje nadzora samo u slučajevima kada je Komisija donijela nacrte europskih nadzornih tijela bez izmjena, tj. kada su nacrt i doneseni regulatorni tehnički standardi „isti”;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

(2)  SL L 331, 15.12.2010., str. 12.

(3)  SL L 331, 15.12.2010., str. 48.

(4)  SL L 331, 15.12.2010., str. 84.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/537 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/537

---

P8_TA(2019)0103

Suradnja između sudova država članica u izvođenju dokaza u građanskim ili trgovačkim stvarima ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe europskog Parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1206/2001 od 28. svibnja 2001. o suradnji između sudova država članica u izvođenju dokaza u građanskim ili trgovačkim stvarima (COM(2018)0378 – C8-0242/2018 – 2018/0203(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/56)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018) 0378), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018) 0378),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 81. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0242/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 81. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0242/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1)

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0477/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0477/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku/svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 56.

---

P8_TC1-COD(2018)0203

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1206/2001 od 28. svibnja 2001. o suradnji između sudova država članica u izvođenju dokaza u građanskim ili trgovačkim stvarima

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 81.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | U interesu pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta
  i razvoja europskog područja pravde u građanskim stvarima na temelju načela uzajamnog povjerenja i uzajamnog priznavanja presuda,
  potrebno je dodatno poboljšati i ubrzati suradnju među sudovima u izvođenju

  državama članicama u pogledu izvođenja
  dokaza. [Am. 1] |
| --- | --- |

(1)

U interesu pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta
  i razvoja europskog područja pravde u građanskim stvarima na temelju načela uzajamnog povjerenja i uzajamnog priznavanja presuda,
  potrebno je dodatno poboljšati i ubrzati suradnju među sudovima u izvođenju

  državama članicama u pogledu izvođenja
  dokaza. [Am. 1]

| (2) | U Uredbi Vijeća (EZ) br. 1206/2001 (3) utvrđena su pravila suradnje među sudovima država članica u izvođenju dokaza u građanskim ili trgovačkim stvarima. |
| --- | --- |

(2)

U Uredbi Vijeća (EZ) br. 1206/2001 (3) utvrđena su pravila suradnje među sudovima država članica u izvođenju dokaza u građanskim ili trgovačkim stvarima.

| (2.a) | Za potrebe ove Uredbe pojam „sud” trebao bi imati široko značenje kako bi obuhvatio ne samo sudove koji izvršavaju pravosudne funkcije u užem smislu riječi nego i druga tijela ili organe koji su u skladu s nacionalnim pravom nadležni za izvođenje dokaza u skladu s ovom Uredbom, kao što su provedbena tijela ili javni bilježnici u određenim državama članicama i u posebnim situacijama. [Am. 2] |
| --- | --- |

(2.a)

Za potrebe ove Uredbe pojam „sud” trebao bi imati široko značenje kako bi obuhvatio ne samo sudove koji izvršavaju pravosudne funkcije u užem smislu riječi nego i druga tijela ili organe koji su u skladu s nacionalnim pravom nadležni za izvođenje dokaza u skladu s ovom Uredbom, kao što su provedbena tijela ili javni bilježnici u određenim državama članicama i u posebnim situacijama. [Am. 2]

| (2.b) | Ključna je dostupnost djelotvornih sredstava pribavljanja, čuvanja i podnošenja dokaza, kao i poštovanje prava na obranu te potrebe za zaštitom povjerljivih informacija. U tom je kontekstu važno potaknuti korištenje moderne tehnologije. [Am. 3] |
| --- | --- |

(2.b)

Ključna je dostupnost djelotvornih sredstava pribavljanja, čuvanja i podnošenja dokaza, kao i poštovanje prava na obranu te potrebe za zaštitom povjerljivih informacija. U tom je kontekstu važno potaknuti korištenje moderne tehnologije. [Am. 3]

| (3) | Kako bi se
  djelotvorno
  osiguralo
  izravno i
  brzo slanje zahtjeva i obavijesti, trebala bi se upotrebljavati sva primjerena sredstva moderne komunikacijske
  tehnologije te u tom kontekstu treba uzeti u obzir stalan razvoj takve
  tehnologije. Stoga bi se, u pravilu, sva komunikacija i sva razmjena dokumenata trebale odvijati u okviru decentraliziranog IT sustava koji se sastoji od nacionalnih IT sustava. [Am. 4] |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se
  djelotvorno
  osiguralo
  izravno i
  brzo slanje zahtjeva i obavijesti, trebala bi se upotrebljavati sva primjerena sredstva moderne komunikacijske
  tehnologije te u tom kontekstu treba uzeti u obzir stalan razvoj takve
  tehnologije. Stoga bi se, u pravilu, sva komunikacija i sva razmjena dokumenata trebale odvijati u okviru decentraliziranog IT sustava koji se sastoji od nacionalnih IT sustava. [Am. 4]

| (3.a) | Decentralizirani IT sustav trebao bi se temeljiti na sustavu e-CODEX, a njime bi trebala upravljati agencija eu-LISA. Agenciji eu-LISA trebalo bi staviti na raspolaganje odgovarajuća sredstva za uvođenje i osiguravanje rada takvog sustava te pružiti tehničku podršku u slučaju problema u radu sustava. Komisija bi trebala što prije, a u svakom slučaju prije kraja 2019., podnijeti prijedlog Uredbe o prekograničnoj komunikaciji u sudskim postupcima (e-CODEX). [Am. 5] |
| --- | --- |

(3.a)

Decentralizirani IT sustav trebao bi se temeljiti na sustavu e-CODEX, a njime bi trebala upravljati agencija eu-LISA. Agenciji eu-LISA trebalo bi staviti na raspolaganje odgovarajuća sredstva za uvođenje i osiguravanje rada takvog sustava te pružiti tehničku podršku u slučaju problema u radu sustava. Komisija bi trebala što prije, a u svakom slučaju prije kraja 2019., podnijeti prijedlog Uredbe o prekograničnoj komunikaciji u sudskim postupcima (e-CODEX). [Am. 5]

| (4) | Kako bi se osiguralo uzajamno priznavanje digitalnih dokaza, dokazima koji su izvedeni u državi članici u skladu s njezinim pravom ne bi se smjelo uskratiti priznavanje u drugim državama članicama samo zbog njihove digitalne prirode.
  To načelo ne bi trebalo dovoditi u pitanje utvrđivanje, u skladu s nacionalnim pravom, razine kvalitete i vrijednosti dokaza, neovisno o njegovoj digitalnoj ili nedigitalnoj naravi. [Am. 6] |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se osiguralo uzajamno priznavanje digitalnih dokaza, dokazima koji su izvedeni u državi članici u skladu s njezinim pravom ne bi se smjelo uskratiti priznavanje u drugim državama članicama samo zbog njihove digitalne prirode.
  To načelo ne bi trebalo dovoditi u pitanje utvrđivanje, u skladu s nacionalnim pravom, razine kvalitete i vrijednosti dokaza, neovisno o njegovoj digitalnoj ili nedigitalnoj naravi. [Am. 6]

| (5) | Uredba (EZ) br. 1206/2001 ne bi trebala dovoditi u pitanje mogućnost da nadležna tijela razmjenjuju informacije u okviru sustava uspostavljenih drugim instrumentima Unije, kao što su Uredba Vijeća (EZ) br. 2201/2003 (4) ili Uredba Vijeća (EZ) br. 4/2009 (5), čak i ako te informacije imaju dokaznu vrijednost, ostavljajući tako tijelu koje upućuje zahtjev izbor najprikladnije metode. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (EZ) br. 1206/2001 ne bi trebala dovoditi u pitanje mogućnost da nadležna tijela razmjenjuju informacije u okviru sustava uspostavljenih drugim instrumentima Unije, kao što su Uredba Vijeća (EZ) br. 2201/2003 (4) ili Uredba Vijeća (EZ) br. 4/2009 (5), čak i ako te informacije imaju dokaznu vrijednost, ostavljajući tako tijelu koje upućuje zahtjev izbor najprikladnije metode.

| (5.a) | Postupci za izvođenje, čuvanje i podnošenje dokaza trebali bi osigurati zaštitu postupovnih prava stranaka, kao i zaštitu, cjelovitost i povjerljivost osobnih podataka i privatnosti u skladu s pravom Unije. [Am. 7] |
| --- | --- |

(5.a)

Postupci za izvođenje, čuvanje i podnošenje dokaza trebali bi osigurati zaštitu postupovnih prava stranaka, kao i zaštitu, cjelovitost i povjerljivost osobnih podataka i privatnosti u skladu s pravom Unije. [Am. 7]

| (6) | Moderna komunikacijska tehnologija, posebice videokonferencije, koja je važno
  i izravno
  sredstvo za pojednostavnjenje i ubrzavanje izvođenja dokaza, trenutačno se ne upotrebljava u potpunosti. Ako se dokaz treba izvesti saslušanjem osobe s prebivalištem u drugoj državi članici kao svjedoka, stranke ili stručnjaka, sud bi taj dokaz trebao izvesti neposredno putem videokonferencije, ako je ona

  ili putem bilo koje druge prikladne tehnologije za komunikaciju na daljinu koja je
  dostupna predmetnim sudovima, i

  osim
  ako
  se zbog posebnih okolnosti predmeta
  smatra da je upotreba takve tehnologije
  nije
  primjerena zbog posebnih okolnosti predmeta

  za pravednu provedbu postupka. Pravila o uporabi takvog komunikacijskog sredstva trebala bi biti tehnološki neutralna i njima bi se trebala uzeti u obzir buduća komunikacijska rješenja. Kad to zahtijeva nacionalno pravo dotične države članice, uporaba takve tehnologije trebala bi biti podložna suglasnosti osobe koja će biti saslušana
  . [Am. 8] |
| --- | --- |

(6)

Moderna komunikacijska tehnologija, posebice videokonferencije, koja je važno
  i izravno
  sredstvo za pojednostavnjenje i ubrzavanje izvođenja dokaza, trenutačno se ne upotrebljava u potpunosti. Ako se dokaz treba izvesti saslušanjem osobe s prebivalištem u drugoj državi članici kao svjedoka, stranke ili stručnjaka, sud bi taj dokaz trebao izvesti neposredno putem videokonferencije, ako je ona

  ili putem bilo koje druge prikladne tehnologije za komunikaciju na daljinu koja je
  dostupna predmetnim sudovima, i

  osim
  ako
  se zbog posebnih okolnosti predmeta
  smatra da je upotreba takve tehnologije
  nije
  primjerena zbog posebnih okolnosti predmeta

  za pravednu provedbu postupka. Pravila o uporabi takvog komunikacijskog sredstva trebala bi biti tehnološki neutralna i njima bi se trebala uzeti u obzir buduća komunikacijska rješenja. Kad to zahtijeva nacionalno pravo dotične države članice, uporaba takve tehnologije trebala bi biti podložna suglasnosti osobe koja će biti saslušana
  . [Am. 8]

| (7) | Kako bi se diplomatskim

  diplomatskom osoblju
  ili konzularnim predstavnicima olakšalo izvođenje dokaza, te osobe mogu, na državnom području druge države članice i unutar područja

  u kojoj su akreditirani, bez prethodnog zahtjeva izvoditi dokaze
  u kojem obavljaju svoje dužnosti,

  prostorijama svoje diplomatske misije ili konzulata saslušanjem državljana države članice koju predstavljaju
  u okviru postupka u tijeku na sudovima države članice koju predstavljaju, izvoditi dokaze bez prethodnog zahtjeva saslušanjem državljana države članice koju predstavljaju bez prisile

  pod uvjetom da osoba koja će se saslušati dobrovoljno surađuje u izvođenju dokaza
  . [Am. 9] |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se diplomatskim

  diplomatskom osoblju
  ili konzularnim predstavnicima olakšalo izvođenje dokaza, te osobe mogu, na državnom području druge države članice i unutar područja

  u kojoj su akreditirani, bez prethodnog zahtjeva izvoditi dokaze
  u kojem obavljaju svoje dužnosti,

  prostorijama svoje diplomatske misije ili konzulata saslušanjem državljana države članice koju predstavljaju
  u okviru postupka u tijeku na sudovima države članice koju predstavljaju, izvoditi dokaze bez prethodnog zahtjeva saslušanjem državljana države članice koju predstavljaju bez prisile

  pod uvjetom da osoba koja će se saslušati dobrovoljno surađuje u izvođenju dokaza
  . [Am. 9]

| (7.a) | Važno je osigurati da se ova Uredba primjenjuje u skladu sa zakonodavstvom Unije o zaštiti podataka i da se njome poštuje zaštita privatnosti kako je utvrđeno Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Također je važno osigurati da se svaka obrada osobnih podataka fizičkih osoba na temelju ove Uredbe provodi u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća
   (6)

  i Direktivom 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (7)

  . Osobni podaci u okviru ove Uredbe trebali bi se obrađivati samo u posebne svrhe utvrđene ovom Uredbom. [Am. 10] |
| --- | --- |

(7.a)

Važno je osigurati da se ova Uredba primjenjuje u skladu sa zakonodavstvom Unije o zaštiti podataka i da se njome poštuje zaštita privatnosti kako je utvrđeno Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Također je važno osigurati da se svaka obrada osobnih podataka fizičkih osoba na temelju ove Uredbe provodi u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća
   (6)

  i Direktivom 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (7)

  . Osobni podaci u okviru ove Uredbe trebali bi se obrađivati samo u posebne svrhe utvrđene ovom Uredbom. [Am. 10]

| (8) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se oni zbog stvaranja
  pojednostavljenog
  pravnog okvira kojim se osigurava
  izravno, djelotvorno i
  brzo slanje zahtjeva i obavijesti povezanih s izvođenjem dokaza mogu na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. [Am. 11] |
| --- | --- |

(8)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se oni zbog stvaranja
  pojednostavljenog
  pravnog okvira kojim se osigurava
  izravno, djelotvorno i
  brzo slanje zahtjeva i obavijesti povezanih s izvođenjem dokaza mogu na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. [Am. 11]

| (8.a) | Ovom se Uredbom nastoji poboljšati učinkovitost i brzina sudskih postupaka pojednostavnjenjem i racionalizacijom mehanizama suradnje kod izvođenja dokaza u prekograničnim postupcima, a istodobno i pomoći u smanjenju kašnjenja i troškova za pojedince i poduzeća. Osim toga, veća pravna sigurnost, zajedno s jednostavnijim, racionaliziranim i digitaliziranim postupcima, može potaknuti pojedince i poduzeća na sudjelovanje u prekograničnim transakcijama, čime se potiče trgovina unutar Unije, a time i funkcioniranje unutarnjeg tržišta. [Am. 12] |
| --- | --- |

(8.a)

Ovom se Uredbom nastoji poboljšati učinkovitost i brzina sudskih postupaka pojednostavnjenjem i racionalizacijom mehanizama suradnje kod izvođenja dokaza u prekograničnim postupcima, a istodobno i pomoći u smanjenju kašnjenja i troškova za pojedince i poduzeća. Osim toga, veća pravna sigurnost, zajedno s jednostavnijim, racionaliziranim i digitaliziranim postupcima, može potaknuti pojedince i poduzeća na sudjelovanje u prekograničnim transakcijama, čime se potiče trgovina unutar Unije, a time i funkcioniranje unutarnjeg tržišta. [Am. 12]

| (9) | U skladu s člankom 3. i člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u vezi s područjem slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, [Ujedinjena Kraljevina] [i] [Irska] [priopćila je/priopćile su svoju želju da sudjeluju u donošenju i primjeni ove Uredbe] [ne sudjeluje/ne sudjeluju u donošenju ove Uredbe te ona za nju/njih nije obvezujuća niti se na nju/njih primjenjuje]. |
| --- | --- |

(9)

U skladu s člankom 3. i člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u vezi s područjem slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, [Ujedinjena Kraljevina] [i] [Irska] [priopćila je/priopćile su svoju želju da sudjeluju u donošenju i primjeni ove Uredbe] [ne sudjeluje/ne sudjeluju u donošenju ove Uredbe te ona za nju/njih nije obvezujuća niti se na nju/njih primjenjuje].

| (10) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(10)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (11) | Kako bi se definirali detaljni aranžmani za funkcioniranje decentraliziranog IT sustava i kako bi se utvrdili minimalni tehnički standardi i zahtjevi za uporabu videokonferencije, trebalo bi Komisiji delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Takvi delegirani akti trebali bi jamčiti djelotvoran, pouzdan i neometan prijenos relevantnih informacija putem decentraliziranog IT sustava te osigurati da videokonferencija omogućuje komunikaciju visoke kvalitete i interakciju u stvarnom vremenu.
  Nadalje, radi ažuriranja standardnih obrazaca iz priloga ili tehničkih izmjena tih obrazaca Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s izmjenama priloga. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva (8) od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. [Am. 13] |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se definirali detaljni aranžmani za funkcioniranje decentraliziranog IT sustava i kako bi se utvrdili minimalni tehnički standardi i zahtjevi za uporabu videokonferencije, trebalo bi Komisiji delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Takvi delegirani akti trebali bi jamčiti djelotvoran, pouzdan i neometan prijenos relevantnih informacija putem decentraliziranog IT sustava te osigurati da videokonferencija omogućuje komunikaciju visoke kvalitete i interakciju u stvarnom vremenu.
  Nadalje, radi ažuriranja standardnih obrazaca iz priloga ili tehničkih izmjena tih obrazaca Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s izmjenama priloga. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva (8) od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. [Am. 13]

| (12) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva Komisija bi trebala provesti evaluaciju ove Uredbe na osnovi informacija prikupljenih u okviru specifičnih dogovora o praćenju kako bi procijenila stvarne učinke Uredbe i ima li potrebe za dodatnim djelovanjem. |
| --- | --- |

(12)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva Komisija bi trebala provesti evaluaciju ove Uredbe na osnovi informacija prikupljenih u okviru specifičnih dogovora o praćenju kako bi procijenila stvarne učinke Uredbe i ima li potrebe za dodatnim djelovanjem.

| (13) | Uredbu (EZ) br. 1206/2001 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(13)

Uredbu (EZ) br. 1206/2001 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EZ) br. 1206/2001 mijenja se kako slijedi:

| (1) | u članku 1. dodaje se sljedeći stavak 4.:

  „4.   U ovoj Uredbi izraz „sud” znači svako pravosudno tijelo u državi članici koje je
  prema zakonima te države članice
  nadležno za izvođenje dokaza u skladu s ovom Uredbom.”; [Am. 14] |
| --- | --- |

(1)

u članku 1. dodaje se sljedeći stavak 4.:

„4.   U ovoj Uredbi izraz „sud” znači svako pravosudno tijelo u državi članici koje je
  prema zakonima te države članice
  nadležno za izvođenje dokaza u skladu s ovom Uredbom.”; [Am. 14]

| (2) | članak 6. zamjenjuje se sljedećim:


  „Članak 6.

  Slanje zahtjeva i ostalih obavijesti

  1.   Zahtjevi i obavijesti iz ove Uredbe šalju se putem decentraliziranog IT sustava koji se sastoji od nacionalnih IT sustava međusobno povezanih komunikacijskom infrastrukturom koja omogućuje sigurnu, zaštićenu i pouzdanu prekograničnu razmjenu informacija među nacionalnim IT sustavima
  , među ostalim i u stvarnom vremenu, uz dužno poštovanje temeljnih prava i sloboda. Taj decentralizirani IT sustav temelji se na sustavu e-CODEX
  . [Am. 15]



  2.   Na zahtjeve i obavijesti poslane putem decentraliziranog IT sustava iz stavka 1. primjenjuje se opći pravni okvir za upotrebu
  kvalificiranih
  usluga povjerenja utvrđen Uredbom Vijeća (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (9). [Am. 16]



  3.   Ako zahtjevi i priopćenja iz stavka 1. zahtijevaju ili sadržavaju pečat ili vlastoručni potpis, umjesto njih mogu se upotrebljavati „kvalificirani elektronički pečati” i „kvalificirani elektronički potpisi” kako su definirani u Uredbi (EU) br. 910/2014
  pod uvjetom da je u potpunosti zajamčeno da su uključene osobe pravodobno i zakonito obaviještene o tim dokumentima
  . [Am. 17]





  3.a
     
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 20. kako bi nadopunila ovu Uredbu utvrđivanjem detaljnih aranžmana za funkcioniranje decentraliziranog IT sustava. Pri izvršavanju te ovlasti Komisija osigurava da se sustavom jamči učinkovita, pouzdana i neometana razmjena relevantnih informacija, kao i visoka razina sigurnosti prilikom slanja te zaštita privatnosti i osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom 2002/58/EZ. [Am. 18]



  4.   Ako slanje u skladu sa stavkom 1. nije moguće zbog nepredviđenih i iznimnih smetnji u radu decentraliziranog IT sustava ili ako to slanje nije moguće u drugim iznimnim slučajevima, ono se obavlja na najbrži mogući način za koji je zamoljena država članica navela da ga prihvaća

  kao prihvatljiv
  .”; [Am. 19]




  (9)  Uredba (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (SL L 257, 28.8.2014., str. 73.)." |
| --- | --- |

(2)

članak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 6.

Slanje zahtjeva i ostalih obavijesti

1.   Zahtjevi i obavijesti iz ove Uredbe šalju se putem decentraliziranog IT sustava koji se sastoji od nacionalnih IT sustava međusobno povezanih komunikacijskom infrastrukturom koja omogućuje sigurnu, zaštićenu i pouzdanu prekograničnu razmjenu informacija među nacionalnim IT sustavima
  , među ostalim i u stvarnom vremenu, uz dužno poštovanje temeljnih prava i sloboda. Taj decentralizirani IT sustav temelji se na sustavu e-CODEX
  . [Am. 15]

2.   Na zahtjeve i obavijesti poslane putem decentraliziranog IT sustava iz stavka 1. primjenjuje se opći pravni okvir za upotrebu
  kvalificiranih
  usluga povjerenja utvrđen Uredbom Vijeća (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (9). [Am. 16]

3.   Ako zahtjevi i priopćenja iz stavka 1. zahtijevaju ili sadržavaju pečat ili vlastoručni potpis, umjesto njih mogu se upotrebljavati „kvalificirani elektronički pečati” i „kvalificirani elektronički potpisi” kako su definirani u Uredbi (EU) br. 910/2014
  pod uvjetom da je u potpunosti zajamčeno da su uključene osobe pravodobno i zakonito obaviještene o tim dokumentima
  . [Am. 17]

3.a
     
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 20. kako bi nadopunila ovu Uredbu utvrđivanjem detaljnih aranžmana za funkcioniranje decentraliziranog IT sustava. Pri izvršavanju te ovlasti Komisija osigurava da se sustavom jamči učinkovita, pouzdana i neometana razmjena relevantnih informacija, kao i visoka razina sigurnosti prilikom slanja te zaštita privatnosti i osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom 2002/58/EZ. [Am. 18]

4.   Ako slanje u skladu sa stavkom 1. nije moguće zbog nepredviđenih i iznimnih smetnji u radu decentraliziranog IT sustava ili ako to slanje nije moguće u drugim iznimnim slučajevima, ono se obavlja na najbrži mogući način za koji je zamoljena država članica navela da ga prihvaća

  kao prihvatljiv
  .”; [Am. 19]

(9)  Uredba (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (SL L 257, 28.8.2014., str. 73.)."

9

| (3) | članak 17. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 2. briše se; |
| --- | --- | --- |

(3)

članak 17. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 2. briše se;

| (b) | u stavku 4. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Ako u roku od 30 dana od slanja zahtjeva sud koji upućuje zahtjev nije primio informacije o tome je li zahtjev prihvaćen, smatra se da je zahtjev prihvaćen.”; |
| --- | --- |

(b)

u stavku 4. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Ako u roku od 30 dana od slanja zahtjeva sud koji upućuje zahtjev nije primio informacije o tome je li zahtjev prihvaćen, smatra se da je zahtjev prihvaćen.”;

| (4) | umeće se sljedeći članak 17.a:


  „Članak 17.a

  Neposredno izvođenje dokaza putem videokonferencije

  tehnologije za komunikaciju na daljinu [Am. 20]


  1.   Ako se dokaz treba izvesti saslušanjem osobe s prebivalištem u drugoj državi članici kao svjedoka, stranke ili stručnjaka, a sud ne uputi nadležnom sudu druge države članice zahtjev da izvede dokaze u skladu s člankom 1. stavkom 1. točkom (a), sud neposredno izvodi dokaze u skladu s člankom 17. putem videokonferencije
  ili putem bilo koje druge prikladne tehnologije za komunikaciju na daljinu
  , ako je ona dostupna predmetnim sudovima, i

  osim
  ako
  se zbog posebnih okolnosti predmeta
  smatra da je upotreba takve tehnologije
  nije
  primjerena zbog posebnih okolnosti predmeta

  za pravednu provedbu postupka
  . [Am. 21]





  Kad to zahtijeva nacionalno pravo države članice koja je uputila zahtjev, uporaba videokonferencije ili bilo koje druge prikladne tehnologije za komunikaciju na daljinu podložna je suglasnosti osobe koja će biti saslušana. [Am. 22]



  2.   Ako se uputi zahtjev za neposredno izvođenje dokaza putem videokonferencije
  ili putem bilo koje druge prikladne tehnologije za komunikaciju na daljinu
  , saslušanje se održava u prostorijama suda. Sud koji upućuje zahtjev i središnje tijelo ili nadležno tijelo iz članka 3. stavka 3. ili sud u čijim se prostorijama treba održati saslušanje dogovaraju praktična rješenja za videokonferenciju.
  Ta su rješenja u skladu s minimalnim tehničkim standardima i zahtjevima za uporabu videokonferencije koji su utvrđeni u skladu sa stavkom 3.a. [Am. 23]





  2.a
     
  Svim elektroničkim sustavima za izvođenje dokaza jamči se zaštita profesionalne tajne i obveze odvjetnika da čuva profesionalnu tajnu. [Am. 24]



  3.   Ako se dokazi izvode putem videokonferencije
  ili putem bilo koje druge prikladne tehnologije za komunikaciju
  : [Am. 25]







  (a) | središnje tijelo ili nadležno tijelo iz članka 3. stavka 3. u zamoljenoj državi članici mogu odrediti sud koji sudjeluje u izvođenju dokaza kako bi se osiguralo poštovanje temeljnih načela prava zamoljene države članice; |
| --- | --- | --- |

(4)

umeće se sljedeći članak 17.a:

„Članak 17.a

Neposredno izvođenje dokaza putem videokonferencije

  tehnologije za komunikaciju na daljinu [Am. 20]

1.   Ako se dokaz treba izvesti saslušanjem osobe s prebivalištem u drugoj državi članici kao svjedoka, stranke ili stručnjaka, a sud ne uputi nadležnom sudu druge države članice zahtjev da izvede dokaze u skladu s člankom 1. stavkom 1. točkom (a), sud neposredno izvodi dokaze u skladu s člankom 17. putem videokonferencije
  ili putem bilo koje druge prikladne tehnologije za komunikaciju na daljinu
  , ako je ona dostupna predmetnim sudovima, i

  osim
  ako
  se zbog posebnih okolnosti predmeta
  smatra da je upotreba takve tehnologije
  nije
  primjerena zbog posebnih okolnosti predmeta

  za pravednu provedbu postupka
  . [Am. 21]

Kad to zahtijeva nacionalno pravo države članice koja je uputila zahtjev, uporaba videokonferencije ili bilo koje druge prikladne tehnologije za komunikaciju na daljinu podložna je suglasnosti osobe koja će biti saslušana. [Am. 22]

2.   Ako se uputi zahtjev za neposredno izvođenje dokaza putem videokonferencije
  ili putem bilo koje druge prikladne tehnologije za komunikaciju na daljinu
  , saslušanje se održava u prostorijama suda. Sud koji upućuje zahtjev i središnje tijelo ili nadležno tijelo iz članka 3. stavka 3. ili sud u čijim se prostorijama treba održati saslušanje dogovaraju praktična rješenja za videokonferenciju.
  Ta su rješenja u skladu s minimalnim tehničkim standardima i zahtjevima za uporabu videokonferencije koji su utvrđeni u skladu sa stavkom 3.a. [Am. 23]

2.a
     
  Svim elektroničkim sustavima za izvođenje dokaza jamči se zaštita profesionalne tajne i obveze odvjetnika da čuva profesionalnu tajnu. [Am. 24]

3.   Ako se dokazi izvode putem videokonferencije
  ili putem bilo koje druge prikladne tehnologije za komunikaciju
  : [Am. 25]

(a)

središnje tijelo ili nadležno tijelo iz članka 3. stavka 3. u zamoljenoj državi članici mogu odrediti sud koji sudjeluje u izvođenju dokaza kako bi se osiguralo poštovanje temeljnih načela prava zamoljene države članice;

| (b) | ako je potrebno, na zahtjev suda koji upućuje zahtjev, osobe koja se treba saslušati ili suca iz zamoljene države članice koji sudjeluje u saslušanju središnje tijelo ili nadležno tijelo iz članka 3. stavka 3. osiguravaju

  osigurava
  da osoba koja se treba saslušati ili sudac imaju pomoć
  kvalificiranog
  tumača.”; [Am. 26] |
| --- | --- |

(b)

ako je potrebno, na zahtjev suda koji upućuje zahtjev, osobe koja se treba saslušati ili suca iz zamoljene države članice koji sudjeluje u saslušanju središnje tijelo ili nadležno tijelo iz članka 3. stavka 3. osiguravaju

  osigurava
  da osoba koja se treba saslušati ili sudac imaju pomoć
  kvalificiranog
  tumača.”; [Am. 26]

3.a
     
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 20. kako bi nadopunila ovu Uredbu utvrđivanjem minimalnih standarda i zahtjeva za uporabu videokonferencije.

Pri izvršavanju te ovlasti Komisija brine da videokonferencija omogućuje komunikaciju visoke kvalitete i interakciju u stvarnom vremenu. Komisija također u pogledu prijenosa informacija osigurava visoku razinu sigurnosti te zaštite privatnosti i osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom 2002/58/EZ. [Am. 27]

3.b
     
  Sud obavještava osobu koja će biti saslušana i stranke, uključujući njihove pravne zastupnike, o datumu, vremenu i mjestu održavanja saslušanja, kao i o uvjetima sudjelovanja u njemu, putem videokonferencije ili bilo koje druge odgovarajuće tehnologije za komunikaciju na daljinu. Predmetni sud pruža strankama i njihovim pravnim predstavnicima upute o postupku podnošenja dokumenata ili drugog materijala tijekom saslušanja putem videokonferencije ili bilo koje druge odgovarajuće tehnologije za komunikaciju na daljinu.”; [Am. 28]

| (5) | umeće se sljedeći članak 17.b:


  „Članak 17.b

  Izvođenje dokaza od strane diplomatskih

  diplomatskog osoblja
  ili konzularnih predstavnika [Am. 29]


  Diplomatski

  Diplomatsko osoblje
  ili konzularni predstavnici mogu, na državnom području druge države članice i unutar područja u 
  kojoj su akreditirani
  ,
  izvoditi dokaze

  kojem obavljaju svoje dužnosti, u okviru postupka u tijeku na sudovima države članice koju predstavljaju izvoditi dokaze

  prostorijama diplomatske misije ili konzulata
  bez prethodnog zahtjeva u skladu s člankom 17. stavkom 1. saslušanjem državljana države članice koju predstavljaju bez prisile

  u okviru postupaka u tijeku na sudovima države članice koju predstavljaju. Takvo izvođenje dokaza može se provoditi samo pod uvjetom da osoba koja će biti saslušana dobrovoljno surađuje. Izvođenje dokaza provodi se pod nadzorom suda koji upućuje zahtjev, u skladu s njegovim nacionalnim pravom
  .”; [Am. 30] |
| --- | --- |

(5)

umeće se sljedeći članak 17.b:

„Članak 17.b

Izvođenje dokaza od strane diplomatskih

  diplomatskog osoblja
  ili konzularnih predstavnika [Am. 29]

Diplomatski

  Diplomatsko osoblje
  ili konzularni predstavnici mogu, na državnom području druge države članice i unutar područja u 
  kojoj su akreditirani
  ,
  izvoditi dokaze

  kojem obavljaju svoje dužnosti, u okviru postupka u tijeku na sudovima države članice koju predstavljaju izvoditi dokaze

  prostorijama diplomatske misije ili konzulata
  bez prethodnog zahtjeva u skladu s člankom 17. stavkom 1. saslušanjem državljana države članice koju predstavljaju bez prisile

  u okviru postupaka u tijeku na sudovima države članice koju predstavljaju. Takvo izvođenje dokaza može se provoditi samo pod uvjetom da osoba koja će biti saslušana dobrovoljno surađuje. Izvođenje dokaza provodi se pod nadzorom suda koji upućuje zahtjev, u skladu s njegovim nacionalnim pravom
  .”; [Am. 30]

| (6) | nakon članka 18. umeće se sljedeći odjeljak 6.:
  „Odjeljak 6.
  Uzajamno priznavanje


  Članak 18.a


  Digitalni dokazi izvedeni

  Digitalna priroda dokaza izvedenih
  u državi članici u skladu s njezinim pravom

  zakonima
  ne smiju

  smije
  se odbiti

  koristiti
  kao dokazi

  razlog za njihovo odbijanje kao dokaza
  u drugim državama članicama samo zbog njihove digitalne prirode.
  Pitanje jesu li dokazi digitalne ili nedigitalne prirode nije čimbenik u određivanju razine kvalitete i vrijednosti takvih dokaza.
  ”; [Am. 31] |
| --- | --- |

(6)

nakon članka 18. umeće se sljedeći odjeljak 6.:

„Odjeljak 6.

Uzajamno priznavanje

Članak 18.a

Digitalni dokazi izvedeni

  Digitalna priroda dokaza izvedenih
  u državi članici u skladu s njezinim pravom

  zakonima
  ne smiju

  smije
  se odbiti

  koristiti
  kao dokazi

  razlog za njihovo odbijanje kao dokaza
  u drugim državama članicama samo zbog njihove digitalne prirode.
  Pitanje jesu li dokazi digitalne ili nedigitalne prirode nije čimbenik u određivanju razine kvalitete i vrijednosti takvih dokaza.
  ”; [Am. 31]

| (6.a) | nakon članka 18. umeće se sljedeći odjeljak 6.a:




  „Odjeljak 6.a




  Obrada osobnih podataka





  Članak 18.b




  Svaka obrada osobnih podataka u skladu s ovom Uredbom, uključujući razmjenu ili prijenos osobnih podataka od strane nadležnih tijela, obavlja se u skladu s Uredbom (EU) 2016/679. Nadležna tijela na razini Unije obavljaju sve razmjene ili prijenos informacija u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*1)

  . Osobni podaci koji nisu relevantni za rješavanje određenog predmeta bez odlaganja se brišu. [Am. 32]



  (*1)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39).”" |
| --- | --- |

(6.a)

(6.a)

nakon članka 18. umeće se sljedeći odjeljak 6.a:

nakon članka 18. umeće se sljedeći odjeljak 6.a:

„Odjeljak 6.a

„Odjeljak 6.a

Obrada osobnih podataka

Obrada osobnih podataka

Članak 18.b

Svaka obrada osobnih podataka u skladu s ovom Uredbom, uključujući razmjenu ili prijenos osobnih podataka od strane nadležnih tijela, obavlja se u skladu s Uredbom (EU) 2016/679. Nadležna tijela na razini Unije obavljaju sve razmjene ili prijenos informacija u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*1)

  . Osobni podaci koji nisu relevantni za rješavanje određenog predmeta bez odlaganja se brišu. [Am. 32]

(*1)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39).”"

*1

| (7) | u članku 19. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 20. kojima se izmjenjuju prilozi radi ažuriranja standardnih obrazaca ili tehničkih izmjena tih obrazaca.”; |
| --- | --- |

(7)

u članku 19. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 20. kojima se izmjenjuju prilozi radi ažuriranja standardnih obrazaca ili tehničkih izmjena tih obrazaca.”;

| (8) | članak 20. zamjenjuje se sljedećim:


  „Članak 20.

  Izvršavanje delegiranja ovlasti

  1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.


  2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka
  6. stavka 3.a, članka 17.a stavka 3.a i članka
   19. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od ...

  razdoblje od pet godina od...
  [datum stupanja na snagu ove Uredbe].
  Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. [Am. 33]



  3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka
  6. stavka 3.a, članka 17.a stavka 3.a i članka
   19. stavka 2. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. [Am. 34]



  4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.


  5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.


  6   Delegirani akt donesen na temelju članka
  6. stavka 3.a, članka 17.a stavka 3.a ili članka
   19. stavka 2. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva

  tri
  mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”; [Am. 35] |
| --- | --- |

(8)

članak 20. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 20.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka
  6. stavka 3.a, članka 17.a stavka 3.a i članka
   19. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od ...

  razdoblje od pet godina od...
  [datum stupanja na snagu ove Uredbe].
  Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. [Am. 33]

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka
  6. stavka 3.a, članka 17.a stavka 3.a i članka
   19. stavka 2. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. [Am. 34]

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6   Delegirani akt donesen na temelju članka
  6. stavka 3.a, članka 17.a stavka 3.a ili članka
   19. stavka 2. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva

  tri
  mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”; [Am. 35]

| (9) | umeće se sljedeći članak 22.a:


  „Članak 22.a

  Praćenje

  1.   Najkasnije [
  dvije godine nakon datuma početka primjene
  ]
  [godinu dana od
  datuma
  stupanja na snagu]
  Komisija uspostavlja detaljan program za praćenje ostvarenja, rezultata i učinaka ove Uredbe. [Am. 36]



  2.   U programu praćenja utvrđuju se sredstva i vremenski razmaci za prikupljanje podataka i drugih potrebnih dokaza. Navode se mjere koje će Komisija i države članice poduzeti pri prikupljanju i analizi podataka i drugih dokaza.


  3.   Države članice dostavljaju Komisiji podatke i druge dokaze potrebne za praćenje.”; |
| --- | --- |

(9)

umeće se sljedeći članak 22.a:

„Članak 22.a

Praćenje

1.   Najkasnije [
  dvije godine nakon datuma početka primjene
  ]
  [godinu dana od
  datuma
  stupanja na snagu]
  Komisija uspostavlja detaljan program za praćenje ostvarenja, rezultata i učinaka ove Uredbe. [Am. 36]

2.   U programu praćenja utvrđuju se sredstva i vremenski razmaci za prikupljanje podataka i drugih potrebnih dokaza. Navode se mjere koje će Komisija i države članice poduzeti pri prikupljanju i analizi podataka i drugih dokaza.

3.   Države članice dostavljaju Komisiji podatke i druge dokaze potrebne za praćenje.”;

| (10) | članak 23. zamjenjuje se sljedećim:


  „Članak 23.

  Evaluacija

  1.   Komisija provodi evaluaciju ove Uredbe najranije [

  pet godina


  najkasnije [četiri godine

  nakon datuma početka primjene ove Uredbe] te predstavlja

  provodi evaluaciju ove Uredbe te
  glavne rezultate
  predstavlja
  u izvješću Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru
  popraćenom, prema potrebi, zakonodavnim prijedlogom
  . [Am. 37]



  2.   Države članice dostavljaju Komisiji sve potrebne informacije za pripremu tog izvješća.” |
| --- | --- |

(10)

članak 23. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 23.

Evaluacija

1.   Komisija provodi evaluaciju ove Uredbe najranije [

  pet godina


  najkasnije [četiri godine

  nakon datuma početka primjene ove Uredbe] te predstavlja

  provodi evaluaciju ove Uredbe te
  glavne rezultate
  predstavlja
  u izvješću Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru
  popraćenom, prema potrebi, zakonodavnim prijedlogom
  . [Am. 37]

2.   Države članice dostavljaju Komisiji sve potrebne informacije za pripremu tog izvješća.”

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od [...].

Međutim, članak 1. točka 2. primjenjuje se od ... [24 mjeseca nakon stupanja na snagu].

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u ...,

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 56.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 13. veljače 2019.

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1206/2001 od 28. svibnja 2001. o suradnji između sudova država članica u izvođenju dokaza u građanskim ili trgovačkim stvarima (SL L 174, 27.6.2001., str. 1.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2201/2003 od 27. studenoga 2003. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1347/2000 (SL L 338, 23.12.2003., str. 1.).

4

(5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 4/2009 od 18. prosinca 2008. o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznavanju i izvršenju sudskih odluka te suradnji u stvarima koje se odnose na obvezu uzdržavanja (SL L 7, 10.1.2009., str. 1.).

5

(6)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

6

(7)  Direktiva 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (SL L 201, 31.7.2002., str. 37.).

7

(8)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

8

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/545 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/545

---

P8_TA(2019)0104

Dostava, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1393/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima („dostava pismena”) (COM(2018)0379 – C8-0243/2018 – 2018/0204(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/57)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0379), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0379),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 81. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0243/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 81. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0243/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0001/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0001/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 56.

---

P8_TC1-COD(2018)0204

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1393/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima („dostava pismena”)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 81.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | U interesu pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta
  i razvoja područja građanskog pravosuđa u Uniji
  potrebno je dodatno poboljšati i ubrzati slanje i dostavu sudskih i izvansudskih pismena u građanskim i trgovačkim stvarima među državama članicama
  , osiguravajući pritom visoku razinu sigurnosti i zaštite u dostavi takvih pismena, jamčeći prava adresata i zaštitu privatnosti i osobnih podataka
  . [Am. 1] |
| --- | --- |

(1)

U interesu pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta
  i razvoja područja građanskog pravosuđa u Uniji
  potrebno je dodatno poboljšati i ubrzati slanje i dostavu sudskih i izvansudskih pismena u građanskim i trgovačkim stvarima među državama članicama
  , osiguravajući pritom visoku razinu sigurnosti i zaštite u dostavi takvih pismena, jamčeći prava adresata i zaštitu privatnosti i osobnih podataka
  . [Am. 1]

| (2) | Uredbom (EZ) br. 1393/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (3) utvrđuju se pravila o dostavi, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EZ) br. 1393/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (3) utvrđuju se pravila o dostavi, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima.

| (3) | Zbog sve većeg uključivanja država članica u pravosudnu suradnju, gdje je ukidanje egzekvature (posrednog postupka) postalo opće pravilo, otkrivena su ograničenja pravila iz Uredbe (EZ) br. 1393/2007. |
| --- | --- |

(3)

Zbog sve većeg uključivanja država članica u pravosudnu suradnju, gdje je ukidanje egzekvature (posrednog postupka) postalo opće pravilo, otkrivena su ograničenja pravila iz Uredbe (EZ) br. 1393/2007.

| (4) | Kako bi se
  učinkovito
  osiguralo brzo slanje pismena u druge države članice radi njihove dostave u tim državama, trebalo bi se služiti svim prikladnim sredstvima suvremenih komunikacijskih tehnologija ako su ispunjeni određeni uvjeti u pogledu cjelovitosti i pouzdanosti primljenog pismena
  i pod uvjetom da su osigurani zaštita postupovnih prava, visoka razine sigurnosti u dostavi tih pismena te zaštita privatnosti i osobnih podataka
  . U tu bi se svrhu sva komunikacija i razmjena pismena među tijelima koja određuju države članice trebala odvijati putem decentraliziranog IT sustava koji se sastoji od nacionalnih IT sustava. [Am. 2] |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se
  učinkovito
  osiguralo brzo slanje pismena u druge države članice radi njihove dostave u tim državama, trebalo bi se služiti svim prikladnim sredstvima suvremenih komunikacijskih tehnologija ako su ispunjeni određeni uvjeti u pogledu cjelovitosti i pouzdanosti primljenog pismena
  i pod uvjetom da su osigurani zaštita postupovnih prava, visoka razine sigurnosti u dostavi tih pismena te zaštita privatnosti i osobnih podataka
  . U tu bi se svrhu sva komunikacija i razmjena pismena među tijelima koja određuju države članice trebala odvijati putem decentraliziranog IT sustava koji se sastoji od nacionalnih IT sustava. [Am. 2]

| (4.a) | Decentralizirani IT sustav koji će se uspostaviti u skladu s Uredbom (EZ) br. 1393/2007 trebao bi se temeljiti na sustavu e-CODEX, a njime bi trebala upravljati agencija eu-LISA. Agenciji eu-LISA trebalo bi staviti na raspolaganje odgovarajuća sredstva za uvođenje i osiguravanje rada takvog sustava te pružiti tehničku podršku tijelima za slanje i zaprimanje pismena i središnjim tijelima u slučaju problema rada sustava. Komisija bi trebala što prije, a u svakom slučaju prije kraja 2019., podnijeti prijedlog Uredbe o prekograničnoj komunikaciji u sudskim postupcima (e-CODEX). [Am. 3] |
| --- | --- |

(4.a)

Decentralizirani IT sustav koji će se uspostaviti u skladu s Uredbom (EZ) br. 1393/2007 trebao bi se temeljiti na sustavu e-CODEX, a njime bi trebala upravljati agencija eu-LISA. Agenciji eu-LISA trebalo bi staviti na raspolaganje odgovarajuća sredstva za uvođenje i osiguravanje rada takvog sustava te pružiti tehničku podršku tijelima za slanje i zaprimanje pismena i središnjim tijelima u slučaju problema rada sustava. Komisija bi trebala što prije, a u svakom slučaju prije kraja 2019., podnijeti prijedlog Uredbe o prekograničnoj komunikaciji u sudskim postupcima (e-CODEX). [Am. 3]

| (4.b) | Ako je tuženiku dostavljeno pismeno kojim se pokreće postupak, a tuženik ga nije odbio prihvatiti, u okviru prava države članice u kojoj se vodi postupak trebalo bi strankama s boravištem u drugoj državi članici biti moguće da imenuju zastupnika radi dostave pismena u državi članici u kojoj se vodi postupak, pod uvjetom da je dotična stranka obaviještena o posljedicama tog odabira i da je izričito prihvatila tu mogućnost. [Am. 4] |
| --- | --- |

(4.b)

Ako je tuženiku dostavljeno pismeno kojim se pokreće postupak, a tuženik ga nije odbio prihvatiti, u okviru prava države članice u kojoj se vodi postupak trebalo bi strankama s boravištem u drugoj državi članici biti moguće da imenuju zastupnika radi dostave pismena u državi članici u kojoj se vodi postupak, pod uvjetom da je dotična stranka obaviještena o posljedicama tog odabira i da je izričito prihvatila tu mogućnost. [Am. 4]

| (5) | Tijelo za zaprimanje pismena trebalo bi, u svim okolnostima i bez ikakvih diskrecijskih prava u tom pogledu,
  pravodobno
  obavijestiti adresata u pisanom obliku korištenjem standardnog obrasca da može odbiti primitak pismena koje mu se mora dostaviti ako pismeno nije sastavljeno na jeziku koji razumije ili na službenom jeziku ili na jednom od službenih jezika mjesta dostave. To bi se pravilo trebalo primjenjivati i na naredne dostave od trenutka kad je adresat iskoristio svoje pravo na odbijanje primitka. Pravo na odbijanje trebalo bi se primjenjivati i na dostavu diplomatskim ili konzularnim putem, dostavu poštom
  , kurirskom službom
  i izravnu dostavu. Trebalo bi biti moguće ispraviti dostavu odbijenog pismena dostavljanjem
  službenog
  prijevoda pismena adresatu. [Am. 5] |
| --- | --- |

(5)

Tijelo za zaprimanje pismena trebalo bi, u svim okolnostima i bez ikakvih diskrecijskih prava u tom pogledu,
  pravodobno
  obavijestiti adresata u pisanom obliku korištenjem standardnog obrasca da može odbiti primitak pismena koje mu se mora dostaviti ako pismeno nije sastavljeno na jeziku koji razumije ili na službenom jeziku ili na jednom od službenih jezika mjesta dostave. To bi se pravilo trebalo primjenjivati i na naredne dostave od trenutka kad je adresat iskoristio svoje pravo na odbijanje primitka. Pravo na odbijanje trebalo bi se primjenjivati i na dostavu diplomatskim ili konzularnim putem, dostavu poštom
  , kurirskom službom
  i izravnu dostavu. Trebalo bi biti moguće ispraviti dostavu odbijenog pismena dostavljanjem
  službenog
  prijevoda pismena adresatu. [Am. 5]

| (6) | Ako je adresat odbio primitak pismena, sud ili tijelo pred kojim je pokrenut postupak u okviru kojeg je bila potrebna dostava, trebalo bi provjeriti je li odbijanje bilo opravdano. U tu svrhu sud ili tijelo trebalo bi uzeti u obzir sve relevantne informacije u spisu ili koje su mu na raspolaganju kako bi utvrdilo adresatovo stvarno poznavanje jezika. Pri procjeni adresatova poznavanja jezika, sud može uzeti u obzir činjenične elemente kao što su dokumenti koje je adresat sastavio na predmetnom jeziku, podrazumijeva li adresatova struka takva jezična znanja (primjerice, ako je učitelj ili usmeni prevoditelj), je li adresat državljanin države članice u kojoj se vodi sudski postupak ili je li adresat prethodno boravio u toj državi članici određeno vrijeme

  tijekom duljeg razdoblja
  . Takvu procjenu ne bi trebalo provesti ako je pismeno sastavljeno na službenom jeziku ili jednom od službenih jezika mjesta dostave ili prevedeno na taj jezik. [Am. 6] |
| --- | --- |

(6)

Ako je adresat odbio primitak pismena, sud ili tijelo pred kojim je pokrenut postupak u okviru kojeg je bila potrebna dostava, trebalo bi provjeriti je li odbijanje bilo opravdano. U tu svrhu sud ili tijelo trebalo bi uzeti u obzir sve relevantne informacije u spisu ili koje su mu na raspolaganju kako bi utvrdilo adresatovo stvarno poznavanje jezika. Pri procjeni adresatova poznavanja jezika, sud može uzeti u obzir činjenične elemente kao što su dokumenti koje je adresat sastavio na predmetnom jeziku, podrazumijeva li adresatova struka takva jezična znanja (primjerice, ako je učitelj ili usmeni prevoditelj), je li adresat državljanin države članice u kojoj se vodi sudski postupak ili je li adresat prethodno boravio u toj državi članici određeno vrijeme

  tijekom duljeg razdoblja
  . Takvu procjenu ne bi trebalo provesti ako je pismeno sastavljeno na službenom jeziku ili jednom od službenih jezika mjesta dostave ili prevedeno na taj jezik. [Am. 6]

| (7) | Kako bi prekogranični sudski postupci bili učinkoviti i brzi potrebni su izravni
  , ubrzani
  i ubrzani

  sigurni
  kanali za dostavu pismena osobama u drugim državama članicama. Prema tome, Osobi zainteresiranoj za sudski postupak, odnosno sudu ili tijelu pred kojim je pokrenut sudski postupak trebalo bi se omogućiti obavljanje dostave pismena izravno elektroničkim putem na digitalni korisnički račun adresata

  adresatu
  s boravištem u drugoj državi članici. Uvjetima za upotrebu takve vrste

  Takvu vrstu
  izravne elektroničke dostave trebalo bi osigurati da se elektronički korisnički računi upotrebljavaju

  , međutim, dozvoliti samo ako postoje odgovarajuće mjere
  za
  zaštitu interesa adresata, uključujući visoke tehničke standarde i izričit pristanak adresata.

  potrebe dostave pismena samo ako postoje odgovarajuće mjere za zaštitu interesa adresata, u obliku visokih tehničkih standarda ili izričitog pristanka adresata

  Ako se pismena dostavljaju ili šalju elektroničkim putem, trebala bi biti dostupna mogućnost da se potvrdi primitak takvih pismena
  . [Am. 7] |
| --- | --- |

(7)

Kako bi prekogranični sudski postupci bili učinkoviti i brzi potrebni su izravni
  , ubrzani
  i ubrzani

  sigurni
  kanali za dostavu pismena osobama u drugim državama članicama. Prema tome, Osobi zainteresiranoj za sudski postupak, odnosno sudu ili tijelu pred kojim je pokrenut sudski postupak trebalo bi se omogućiti obavljanje dostave pismena izravno elektroničkim putem na digitalni korisnički račun adresata

  adresatu
  s boravištem u drugoj državi članici. Uvjetima za upotrebu takve vrste

  Takvu vrstu
  izravne elektroničke dostave trebalo bi osigurati da se elektronički korisnički računi upotrebljavaju

  , međutim, dozvoliti samo ako postoje odgovarajuće mjere
  za
  zaštitu interesa adresata, uključujući visoke tehničke standarde i izričit pristanak adresata.

  potrebe dostave pismena samo ako postoje odgovarajuće mjere za zaštitu interesa adresata, u obliku visokih tehničkih standarda ili izričitog pristanka adresata

  Ako se pismena dostavljaju ili šalju elektroničkim putem, trebala bi biti dostupna mogućnost da se potvrdi primitak takvih pismena
  . [Am. 7]

| (8) | Postojeće izravne kanale

  S obzirom na potrebu da se poboljšaju okvirne odredbe
  za slanje

  pravosudnu suradnju u Uniji i da se ažuriraju javni pravni postupci kako bi se povećala prekogranična interoperabilnost
  i dostavu pismena

  olakšala interakcija s građanima,
  trebalo bi poboljšati
  postojeće izravne kanale za slanje i dostavu pismena
  kako bi se omogućile
  brze,
  pouzdane
  , sigurnije
  i općenito pristupačne alternative tradicionalnom slanju putem tijela za zaprimanje pismena. U tu bi svrhu pružatelji poštanskih usluga pri obavljanju dostave poštom na temelju članka 14. Uredbe (EZ) br. 1393/2007 trebali upotrebljavati posebnu potvrdu o primitku. Također, svakoj osobi zainteresiranoj za sudski postupak i sudovima ili tijelima pred kojima je pokrenut sudski postupak trebalo bi se omogućiti obavljanje dostave pismena na državnom području svih država članica izravno putem pravosudnih službenika, državnih službenika ili drugih nadležnih osoba države članice primateljice. [Am. 8] |
| --- | --- |

(8)

Postojeće izravne kanale

  S obzirom na potrebu da se poboljšaju okvirne odredbe
  za slanje

  pravosudnu suradnju u Uniji i da se ažuriraju javni pravni postupci kako bi se povećala prekogranična interoperabilnost
  i dostavu pismena

  olakšala interakcija s građanima,
  trebalo bi poboljšati
  postojeće izravne kanale za slanje i dostavu pismena
  kako bi se omogućile
  brze,
  pouzdane
  , sigurnije
  i općenito pristupačne alternative tradicionalnom slanju putem tijela za zaprimanje pismena. U tu bi svrhu pružatelji poštanskih usluga pri obavljanju dostave poštom na temelju članka 14. Uredbe (EZ) br. 1393/2007 trebali upotrebljavati posebnu potvrdu o primitku. Također, svakoj osobi zainteresiranoj za sudski postupak i sudovima ili tijelima pred kojima je pokrenut sudski postupak trebalo bi se omogućiti obavljanje dostave pismena na državnom području svih država članica izravno putem pravosudnih službenika, državnih službenika ili drugih nadležnih osoba države članice primateljice. [Am. 8]

| (8.a) | Ako se tuženik nije upustio u postupak i nije zaprimljena potvrda o pružanju usluge ili o dostavi, sudac bi i dalje trebao moći donijeti presudu, podložno određenim ograničenjima i pod uvjetom da se poštuju razni uvjeti za zaštitu interesa tuženika. U tim slučajevima bitno je osigurati da se poduzmu svi razumni napori da se tuženik obavijesti da je protiv njega pokrenut sudski postupak. U tu svrhu sud bi trebao slati poruke upozorenja putem svih poznatih komunikacijskih kanala koji bi mogli biti dostupni isključivo adresatu, uključujući, na primjer, telefonski kontakt te osobe, adresu elektroničke pošte ili privatni račun na društvenim medijima. [Am. 9] |
| --- | --- |

(8.a)

Ako se tuženik nije upustio u postupak i nije zaprimljena potvrda o pružanju usluge ili o dostavi, sudac bi i dalje trebao moći donijeti presudu, podložno određenim ograničenjima i pod uvjetom da se poštuju razni uvjeti za zaštitu interesa tuženika. U tim slučajevima bitno je osigurati da se poduzmu svi razumni napori da se tuženik obavijesti da je protiv njega pokrenut sudski postupak. U tu svrhu sud bi trebao slati poruke upozorenja putem svih poznatih komunikacijskih kanala koji bi mogli biti dostupni isključivo adresatu, uključujući, na primjer, telefonski kontakt te osobe, adresu elektroničke pošte ili privatni račun na društvenim medijima. [Am. 9]

| (9) | Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela koja su posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Konkretno, ovom se Uredbom nastoji osigurati potpuno poštovanje prava adresata na obranu koja proizlaze iz prava na pravedno suđenje sadržanog u članku 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima.
  Slično tomu, jamstvom za jednak pristup pravosuđu, Uredbom se promiče nediskriminacija (članak 18. UFEU-a) te se poštuju postojeća pravila Unije o zaštiti osobnih podataka i privatnosti. [Am. 10] |
| --- | --- |

(9)

Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela koja su posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Konkretno, ovom se Uredbom nastoji osigurati potpuno poštovanje prava adresata na obranu koja proizlaze iz prava na pravedno suđenje sadržanog u članku 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima.
  Slično tomu, jamstvom za jednak pristup pravosuđu, Uredbom se promiče nediskriminacija (članak 18. UFEU-a) te se poštuju postojeća pravila Unije o zaštiti osobnih podataka i privatnosti. [Am. 10]

| (9.a) | Važno je osigurati da se ova Uredba primjenjuje u skladu sa zakonodavstvom Unije o zaštiti podataka i da se njome poštuje zaštita privatnosti kako je utvrđeno Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Također je važno osigurati da se svaka obrada osobnih podataka fizičkih osoba na temelju ove Uredbe provodi u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom 2002/58/EZ. Osobni podaci pruženi u okviru ove Uredbe trebali bi se obrađivati samo u posebne svrhe utvrđene ovom Uredbom. [Am. 11] |
| --- | --- |

(9.a)

Važno je osigurati da se ova Uredba primjenjuje u skladu sa zakonodavstvom Unije o zaštiti podataka i da se njome poštuje zaštita privatnosti kako je utvrđeno Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Također je važno osigurati da se svaka obrada osobnih podataka fizičkih osoba na temelju ove Uredbe provodi u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom 2002/58/EZ. Osobni podaci pruženi u okviru ove Uredbe trebali bi se obrađivati samo u posebne svrhe utvrđene ovom Uredbom. [Am. 11]

| (10) | Kako bi se
  definirali detaljni aranžmani za funkcioniranje decentraliziranog informatičkog sustava za komunikaciju i razmjenu pismena između agencija i tijela koje su imenovale države članice, te kako bi se utvrdili detaljni aranžmani za funkcioniranje kvalificiranih usluga elektroničke preporučene dostave koje će se upotrebljavati u svrhu dostave pismena u elektroničkom obliku, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Takvim bi se delegiranim aktima trebala jamčiti učinkovita, pouzdana i neometana dostava relevantnih podataka te visoka razina sigurnosti u prijenosu, zaštiti privatnosti i osobnih podataka te, s obzirom na elektroničku dostavu pismena, jednak pristup za osobe s invaliditetom. Nadalje, kako bi se
  omogućila brza prilagodba priloga

  prilogâ
  Uredbi (EZ) br. 1393/2007, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s izmjenama priloga I., II. i IV. toj Uredbi. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (4) Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. [Am. 12] |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se
  definirali detaljni aranžmani za funkcioniranje decentraliziranog informatičkog sustava za komunikaciju i razmjenu pismena između agencija i tijela koje su imenovale države članice, te kako bi se utvrdili detaljni aranžmani za funkcioniranje kvalificiranih usluga elektroničke preporučene dostave koje će se upotrebljavati u svrhu dostave pismena u elektroničkom obliku, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Takvim bi se delegiranim aktima trebala jamčiti učinkovita, pouzdana i neometana dostava relevantnih podataka te visoka razina sigurnosti u prijenosu, zaštiti privatnosti i osobnih podataka te, s obzirom na elektroničku dostavu pismena, jednak pristup za osobe s invaliditetom. Nadalje, kako bi se
  omogućila brza prilagodba priloga

  prilogâ
  Uredbi (EZ) br. 1393/2007, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s izmjenama priloga I., II. i IV. toj Uredbi. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (4) Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. [Am. 12]

| (11) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Komisija bi trebala provesti evaluaciju ove Uredbe na osnovi informacija prikupljenih u okviru specifičnih dogovora o praćenju kako bi procijenila stvarne učinke Uredbe i ima li potrebe za dodatnim djelovanjem. |
| --- | --- |

(11)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Komisija bi trebala provesti evaluaciju ove Uredbe na osnovi informacija prikupljenih u okviru specifičnih dogovora o praćenju kako bi procijenila stvarne učinke Uredbe i ima li potrebe za dodatnim djelovanjem.

| (12) | Budući da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se oni zbog uspostave pravnog okvira kojim se osigurava brzo i učinkovito slanje i dostava sudskih i izvansudskih pismena u državama članicama mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(12)

Budući da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se oni zbog uspostave pravnog okvira kojim se osigurava brzo i učinkovito slanje i dostava sudskih i izvansudskih pismena u državama članicama mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (12.a) | Ovom se Uredbom nastoji poboljšati učinkovitost i brzinu sudskih postupaka pojednostavnjenjem i racionalizacijom postupaka za obavješćivanje o sudskim i izvansudskim pismenima na razini Unije ili njihovo priopćavanje, uz istodobno pružanje pomoći u smanjenju kašnjenja i troškova za pojedince i poduzeća. Osim toga, veća pravna sigurnost, zajedno s jednostavnijim, racionaliziranim i digitaliziranim postupcima, može potaknuti pojedince i poduzeća na sudjelovanje u prekograničnim transakcijama, čime bi se podržala trgovina unutar Unije, a time i funkcioniranje unutarnjeg tržišta. [Am. 13] |
| --- | --- |

(12.a)

Ovom se Uredbom nastoji poboljšati učinkovitost i brzinu sudskih postupaka pojednostavnjenjem i racionalizacijom postupaka za obavješćivanje o sudskim i izvansudskim pismenima na razini Unije ili njihovo priopćavanje, uz istodobno pružanje pomoći u smanjenju kašnjenja i troškova za pojedince i poduzeća. Osim toga, veća pravna sigurnost, zajedno s jednostavnijim, racionaliziranim i digitaliziranim postupcima, može potaknuti pojedince i poduzeća na sudjelovanje u prekograničnim transakcijama, čime bi se podržala trgovina unutar Unije, a time i funkcioniranje unutarnjeg tržišta. [Am. 13]

| (13) | U skladu s člankom 3. i člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u vezi s područjem slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, [Ujedinjena Kraljevina] [i] [Irska] [priopćila je/priopćile su svoju želju da sudjeluju u donošenju i primjeni ove Uredbe] [ne sudjeluje/ne sudjeluju u donošenju ove Uredbe te ona za nju/njih nije obvezujuća niti se na nju/njih primjenjuje]. |
| --- | --- |

(13)

U skladu s člankom 3. i člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u vezi s područjem slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, [Ujedinjena Kraljevina] [i] [Irska] [priopćila je/priopćile su svoju želju da sudjeluju u donošenju i primjeni ove Uredbe] [ne sudjeluje/ne sudjeluju u donošenju ove Uredbe te ona za nju/njih nije obvezujuća niti se na nju/njih primjenjuje].

| (14) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(14)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (15) | Uredbu (EZ) br. 1393/2007 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(15)

Uredbu (EZ) br. 1393/2007 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EZ) br. 1393/2007 mijenja se kako slijedi:

| 1. | članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 1.
  Područje primjene i definicije

  1.   Ova se Uredba primjenjuje u građanskim i trgovačkim stvarima na dostavu:






  (a) | sudskih pismena osobama s boravištem u državi članici koja nije ona u kojoj se vodi sudski postupak; |
| --- | --- | --- |

1.

članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 1.

Područje primjene i definicije

1.   Ova se Uredba primjenjuje u građanskim i trgovačkim stvarima na dostavu:

(a)

sudskih pismena osobama s boravištem u državi članici koja nije ona u kojoj se vodi sudski postupak;

| (b) | izvansudskih pismena koja se moraju poslati iz jedne države članice u drugu. |
| --- | --- |

(b)

izvansudskih pismena koja se moraju poslati iz jedne države članice u drugu.

Ne odnosi se na porezne, carinske ili administrativne stvari niti na odgovornost države za postupanje ili nepostupanje pri izvršavanju državnih ovlasti („acta iure imperii”).

2.   Uz iznimku članka 3.c, ova se Uredba ne primjenjuje ako nije poznata adresa osobe kojoj pismeno mora biti dostavljeno.

3.   Ova se Uredba ne primjenjuje na dostavu pismena ovlaštenom zastupniku stranke u državi članici u kojoj se vodi postupak, bez obzira na njezino mjesto boravišta.
  [Am. 14]

4.   Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „država članica” znači sve države članice osim Danske; |
| --- | --- |

(a)

„država članica” znači sve države članice osim Danske;

| (b) | „država članica u kojoj se vodi postupak” znači država članica u kojoj se vodi sudski postupak.”; |
| --- | --- |

(b)

„država članica u kojoj se vodi postupak” znači država članica u kojoj se vodi sudski postupak.”;

| 2. | u članku 2. stavku 4. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | načine zaprimanja pismena koji su im na raspolaganju u slučajevima iz članka 3.a stavka 6

  4
  .;”; [Am. 15] |
| --- | --- | --- |

2.

u članku 2. stavku 4. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

načine zaprimanja pismena koji su im na raspolaganju u slučajevima iz članka 3.a stavka 6

  4
  .;”; [Am. 15]

6

4

[Am. 15]

| 3. | umeću se sljedeći članci 3.a, 3.b i 3.c:

  „Članak 3.a
  Sredstva komunikacije koja upotrebljavaju tijela za slanje i zaprimanje pismena te središnja tijela

  1.   Pismena, zahtjevi, potvrde, potvrde o primitku, druge potvrde i sva komunikacija

  Slanje pismena, zahtjeva, uključujući zahtjeve sastavljene
  na temelju standardnih obrazaca u Prilogu

  iz Priloga
  I.
  , potvrda, potvrda o primitku, drugih potvrda i sva ostala komunikacija
  između tijela za slanje i tijela za zaprimanje pismena, između tih tijela i središnjih tijela ili između središnjih tijela raznih država članica šalju

  obavlja
  se putem decentraliziranog IT sustava koji se sastoji od nacionalnih IT sustava međusobno povezanih komunikacijskom infrastrukturom kojom se omogućuje sigurna i pouzdana prekogranična razmjena informacija
  u stvarnom vremenu
  među nacionalnim IT sustavima.
  Takav decentralizirani IT sustav temelji se na sustavu e-CODEX i prima potporu u obliku financiranja Unije. [Am. 16]



  2.   Opći pravni okvir za upotrebu
  kvalificiranih
  usluga povjerenja iz Uredbe Vijeća (EU) br. 910/2014 (*1) primjenjuje se na pismena, zahtjeve, potvrde, potvrde o primitku, druge potvrde i svu komunikaciju poslanu putem decentraliziranog IT sustava iz stavka 1. [Am. 17]



  3.   Ako pismena, zahtjevi, potvrde, potvrde o primitku, druge potvrde i ostala komunikacija iz stavka 1. zahtijevaju ili sadržavaju pečat ili vlastoručni potpis, umjesto toga mogu se upotrijebiti
  odgovarajući
  „kvalificirani elektronički pečati” i „kvalificirani elektronički potpisi” u skladu s Uredbom (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
  , pod uvjetom da je u potpunosti zajamčeno da je osoba kojoj su dostavljena navedena pismena pravodobno i zakonito obaviještena o njima
  . [Am. 18]



  4.   Ako je slanje u skladu sa stavkom 1. onemogućeno zbog nepredviđenog i

  nepredviđenih uvjeta ili
  iznimnog prekida u radu decentraliziranog IT sustava, slanje se obavlja na najbrži mogući alternativni način
  , osiguravajući istu visoku razinu učinkovitosti, povjerljivosti, sigurnosti i zaštite privatnosti i osobnih podataka
  . [Am. 19]





  4.a
     
  Temeljna prava i slobode svih uključenih osoba, a posebno pravo na zaštitu osobnih podataka i privatnosti, u potpunosti se uvažavaju i poštuju. [Am. 20]





  4.b
     
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 18. kako bi nadopunila ovu Uredbu utvrđivanjem detaljnih aranžmana za funkcioniranje decentraliziranog IT sustava. Pri izvršavanju te ovlasti Komisija osigurava da se sustavom jamči učinkovita, pouzdana i neometana razmjena relevantnih informacija, kao i visoka razina sigurnosti prilikom slanja i zaštita privatnosti i osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom 2002/58/EZ. [Am. 21]




  Članak 3.b
  Troškovi uspostave decentraliziranog IT sustava

  1.   Svaka država članica snosi troškove instalacije, rada i održavanja svojih točki pristupa komunikacijskoj infrastrukturi koje povezuju nacionalne IT sustave u okviru decentraliziranog IT sustava iz članka 3.a.


  2.   Svaka država članica snosi troškove uspostave i prilagodbe svojih nacionalnih IT sustava kako bi bili interoperabilni s komunikacijskom infrastrukturom, te troškove upravljanja tim sustavima i njihova rada i održavanja.


  3.   Stavcima 1. i 2. ne dovodi se u pitanje mogućnost prijavljivanja za bespovratna sredstva u okviru financijskih programa Unije za potporu aktivnostima iz tih stavaka.



  Članak 3.c
  Pomoć pri upitima o adresi

  1.   Ako adresa osobe kojoj se mora dostaviti sudsko ili izvansudsko pismeno u drugoj državi članici nije poznata, države članice
  bez odlaganja, a u svakom slučaju u roku od deset radnih dana
  osiguravaju jedan ili više sljedećih oblika pomoći: [Am. 22]







  (a) | pravnu pomoć radi utvrđivanja adrese osobe kojoj određena tijela moraju dostaviti pismeno na zahtjev suda države članice pred kojim se vodi postupak; |
| --- | --- | --- |

3.

umeću se sljedeći članci 3.a, 3.b i 3.c:

„Članak 3.a

Sredstva komunikacije koja upotrebljavaju tijela za slanje i zaprimanje pismena te središnja tijela

1.   Pismena, zahtjevi, potvrde, potvrde o primitku, druge potvrde i sva komunikacija

  Slanje pismena, zahtjeva, uključujući zahtjeve sastavljene
  na temelju standardnih obrazaca u Prilogu

  iz Priloga
  I.
  , potvrda, potvrda o primitku, drugih potvrda i sva ostala komunikacija
  između tijela za slanje i tijela za zaprimanje pismena, između tih tijela i središnjih tijela ili između središnjih tijela raznih država članica šalju

  obavlja
  se putem decentraliziranog IT sustava koji se sastoji od nacionalnih IT sustava međusobno povezanih komunikacijskom infrastrukturom kojom se omogućuje sigurna i pouzdana prekogranična razmjena informacija
  u stvarnom vremenu
  među nacionalnim IT sustavima.
  Takav decentralizirani IT sustav temelji se na sustavu e-CODEX i prima potporu u obliku financiranja Unije. [Am. 16]

2.   Opći pravni okvir za upotrebu
  kvalificiranih
  usluga povjerenja iz Uredbe Vijeća (EU) br. 910/2014 (*1) primjenjuje se na pismena, zahtjeve, potvrde, potvrde o primitku, druge potvrde i svu komunikaciju poslanu putem decentraliziranog IT sustava iz stavka 1. [Am. 17]

3.   Ako pismena, zahtjevi, potvrde, potvrde o primitku, druge potvrde i ostala komunikacija iz stavka 1. zahtijevaju ili sadržavaju pečat ili vlastoručni potpis, umjesto toga mogu se upotrijebiti
  odgovarajući
  „kvalificirani elektronički pečati” i „kvalificirani elektronički potpisi” u skladu s Uredbom (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
  , pod uvjetom da je u potpunosti zajamčeno da je osoba kojoj su dostavljena navedena pismena pravodobno i zakonito obaviještena o njima
  . [Am. 18]

4.   Ako je slanje u skladu sa stavkom 1. onemogućeno zbog nepredviđenog i

  nepredviđenih uvjeta ili
  iznimnog prekida u radu decentraliziranog IT sustava, slanje se obavlja na najbrži mogući alternativni način
  , osiguravajući istu visoku razinu učinkovitosti, povjerljivosti, sigurnosti i zaštite privatnosti i osobnih podataka
  . [Am. 19]

4.a
     
  Temeljna prava i slobode svih uključenih osoba, a posebno pravo na zaštitu osobnih podataka i privatnosti, u potpunosti se uvažavaju i poštuju. [Am. 20]

4.b
     
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 18. kako bi nadopunila ovu Uredbu utvrđivanjem detaljnih aranžmana za funkcioniranje decentraliziranog IT sustava. Pri izvršavanju te ovlasti Komisija osigurava da se sustavom jamči učinkovita, pouzdana i neometana razmjena relevantnih informacija, kao i visoka razina sigurnosti prilikom slanja i zaštita privatnosti i osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom 2002/58/EZ. [Am. 21]

Članak 3.b

Troškovi uspostave decentraliziranog IT sustava

1.   Svaka država članica snosi troškove instalacije, rada i održavanja svojih točki pristupa komunikacijskoj infrastrukturi koje povezuju nacionalne IT sustave u okviru decentraliziranog IT sustava iz članka 3.a.

2.   Svaka država članica snosi troškove uspostave i prilagodbe svojih nacionalnih IT sustava kako bi bili interoperabilni s komunikacijskom infrastrukturom, te troškove upravljanja tim sustavima i njihova rada i održavanja.

3.   Stavcima 1. i 2. ne dovodi se u pitanje mogućnost prijavljivanja za bespovratna sredstva u okviru financijskih programa Unije za potporu aktivnostima iz tih stavaka.

Članak 3.c

Pomoć pri upitima o adresi

1.   Ako adresa osobe kojoj se mora dostaviti sudsko ili izvansudsko pismeno u drugoj državi članici nije poznata, države članice
  bez odlaganja, a u svakom slučaju u roku od deset radnih dana
  osiguravaju jedan ili više sljedećih oblika pomoći: [Am. 22]

(a)

pravnu pomoć radi utvrđivanja adrese osobe kojoj određena tijela moraju dostaviti pismeno na zahtjev suda države članice pred kojim se vodi postupak;

| (b) | mogućnost da osobe iz drugih država članica podnesu zahtjeve za informacije o adresi izravno u registrima boravišta ili drugim javno dostupnim bazama podataka, među ostalim i elektroničkim putem, na standardnom obrascu na europskom portalu e-pravosuđe; |
| --- | --- |

(b)

mogućnost da osobe iz drugih država članica podnesu zahtjeve za informacije o adresi izravno u registrima boravišta ili drugim javno dostupnim bazama podataka, među ostalim i elektroničkim putem, na standardnom obrascu na europskom portalu e-pravosuđe;

| (c) | detaljne praktične smjernice
  , kojima se može pristupiti na internetu,
  o dostupnim mehanizmima za utvrđivanje adrese osoba u okviru Europske pravosudne mreže u građanskim i trgovačkim stvarima kako bi se te informacije pružile javnosti. [Am. 23] |
| --- | --- |

(c)

detaljne praktične smjernice
  , kojima se može pristupiti na internetu,
  o dostupnim mehanizmima za utvrđivanje adrese osoba u okviru Europske pravosudne mreže u građanskim i trgovačkim stvarima kako bi se te informacije pružile javnosti. [Am. 23]

2.   Svaka država članica Komisiji dostavlja sljedeće informacije:

| (a) | vrstu

  vrste
  pomoći koju

  koje
  će država članica pružiti na svojem državnom području u skladu sa stavkom 1.; [Am. 24] |
| --- | --- |

(a)

vrstu

  vrste
  pomoći koju

  koje
  će država članica pružiti na svojem državnom području u skladu sa stavkom 1.; [Am. 24]

| (b) | ako se primjenjuje, imena i adrese tijela iz stavka 1. točaka (a) i (b). |
| --- | --- |

(b)

ako se primjenjuje, imena i adrese tijela iz stavka 1. točaka (a) i (b).

Države članice obavješćuju Komisiju o svim naknadnim izmjenama tih informacija.

(*1)  Uredba (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (SL L 257, 28.8.2014., str. 73.).”."

*1

| 4. | članak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 4.
  Slanje pismena

  1.   Slanje sudskih pismena između tijela određenih na temelju članka 2. obavlja se izravno i što je brže moguće.


  2.   Pismenu koje se šalje prilaže se zahtjev sastavljen na standardnom obrascu iz Priloga I. Obrazac se popunjava na službenom jeziku države članice primateljice ili, ako postoji više službenih jezika u toj državi članici, na službenom jeziku ili službenim jezicima mjesta u kojem se obavlja dostava, ili na drugome jeziku za koji je ta država članica navela da ga prihvaća. Svaka država članica navodi službeni jezik ili službene jezike Unije, osim svojega, koji je prihvatljiv ili koji su prihvatljivi za popunjavanje obrasca.


  3.   Pismenima

  Ovom Uredbom ne dovode se u pitanje zahtjevi u skladu s nacionalnim pravom koji se odnose na točnost, autentičnost i pravni oblik dokumenata. Pismenima
  koja se šalju putem decentraliziranog IT sustava iz članka 3.a ne smije se uskratiti pravni učinak i dopuštenost kao dokazi u sudskim postupcima isključivo zbog toga što su u elektroničkom obliku. Ako su pismena

  je pismeno
  u papirnatom obliku pretvorena

  pretvoreno
  u elektronički oblik radi slanja putem decentraliziranog IT sustava, elektroničke kopije

  elektronička kopija
  ili njihovi ispisi

  njegov ispis
  imaju isti učinak kao izvorna pismena

  izvorno pismeno, osim ako nacionalno pravo dotične države članice zahtijeva da se to pismeno dostavi u izvornoj i papirnatoj verziji. U tom slučaju tijelo za zaprimanje izdaje papirnatu verziju pismena primljenog u elektroničkom obliku. Ako su izvorna pismena sadržavala potpis ili vlastoručni potpis, izdano pismeno sadrži pečat ili vlastoručni potpis. Pismeno koje izdaje tijelo za zaprimanje ima isti učinak kao i izvorno pismeno
  .”; [Am. 25] |
| --- | --- |

4.

članak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 4.

Slanje pismena

1.   Slanje sudskih pismena između tijela određenih na temelju članka 2. obavlja se izravno i što je brže moguće.

2.   Pismenu koje se šalje prilaže se zahtjev sastavljen na standardnom obrascu iz Priloga I. Obrazac se popunjava na službenom jeziku države članice primateljice ili, ako postoji više službenih jezika u toj državi članici, na službenom jeziku ili službenim jezicima mjesta u kojem se obavlja dostava, ili na drugome jeziku za koji je ta država članica navela da ga prihvaća. Svaka država članica navodi službeni jezik ili službene jezike Unije, osim svojega, koji je prihvatljiv ili koji su prihvatljivi za popunjavanje obrasca.

3.   Pismenima

  Ovom Uredbom ne dovode se u pitanje zahtjevi u skladu s nacionalnim pravom koji se odnose na točnost, autentičnost i pravni oblik dokumenata. Pismenima
  koja se šalju putem decentraliziranog IT sustava iz članka 3.a ne smije se uskratiti pravni učinak i dopuštenost kao dokazi u sudskim postupcima isključivo zbog toga što su u elektroničkom obliku. Ako su pismena

  je pismeno
  u papirnatom obliku pretvorena

  pretvoreno
  u elektronički oblik radi slanja putem decentraliziranog IT sustava, elektroničke kopije

  elektronička kopija
  ili njihovi ispisi

  njegov ispis
  imaju isti učinak kao izvorna pismena

  izvorno pismeno, osim ako nacionalno pravo dotične države članice zahtijeva da se to pismeno dostavi u izvornoj i papirnatoj verziji. U tom slučaju tijelo za zaprimanje izdaje papirnatu verziju pismena primljenog u elektroničkom obliku. Ako su izvorna pismena sadržavala potpis ili vlastoručni potpis, izdano pismeno sadrži pečat ili vlastoručni potpis. Pismeno koje izdaje tijelo za zaprimanje ima isti učinak kao i izvorno pismeno
  .”; [Am. 25]

| 5. | članak 6. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 6.
  Primitak pismena od strane tijela za zaprimanje

  1.   Po primitku pismena tijelu za slanje šalje

  odmah
  se
  šalje
  automatska potvrda o dostavi putem decentraliziranog IT sustava iz članka 3.a. [Am. 26]



  2.   Ako na temelju poslanih podataka ili pismena zahtjev za dostavu pismena nije moguće ispuniti, tijelo za zaprimanje kontaktira

  odmah i u svakom slučaju unutar četiri radna dana stupa u kontakt
  s tijelom za slanje kako bi osiguralo primitak podataka ili pismena koji nedostaju. [Am. 27]



  3.   Ako je očito da zahtjev za dostavu nije obuhvaćen područjem primjene ove Uredbe ili ako je zbog neispunjavanja propisanih formalnih uvjeta dostava onemogućena, zahtjev za dostavu i poslana pismena vraćaju se po primitku tijelu za slanje
  odmah i u svakom slučaju unutar četiri radna dana
  , uz obavijest o vraćanju na standardnom obrascu iz Priloga I. [Am. 28]



  4.   Tijelo za zaprimanje koje je zaprimilo pismeno za dostavu, a nije mjesno nadležno za njegovu dostavu, prosljeđuje ga
  odmah i u svakom slučaju unutar četiri radna dana
  putem decentraliziranog IT sustava iz članka 3.a, zajedno sa zahtjevom za dostavu, mjesno nadležnom tijelu za zaprimanje u istoj državi članici ako zahtjev za dostavu ispunjava uvjete propisane člankom 4. stavkom 2. i o tome
  istodobno
  obavješćuje tijelo za slanje na standardnom obrascu iz Priloga I. Nakon što mjesno nadležno tijelo za zaprimanje u istoj državi članici zaprimi pismeno i zahtjev za dostavu, tijelu za slanje šalje

  odmah
  se
  šalje
  automatska potvrda o dostavi putem decentraliziranog IT sustava iz članka 3.a. [Am. 29]





  4.a
     
  Stavci od 1. do 4. primjenjuju se mutatis mutandis na situacije iz članka 3.a stavka 4. Međutim, u tim se slučajevima ne primjenjuju rokovi iz stavaka 1. do 4. ovog članka, ali se relevantni postupci provode što je prije moguće.”; [Am. 30] |
| --- | --- |

5.

članak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 6.

Primitak pismena od strane tijela za zaprimanje

1.   Po primitku pismena tijelu za slanje šalje

  odmah
  se
  šalje
  automatska potvrda o dostavi putem decentraliziranog IT sustava iz članka 3.a. [Am. 26]

2.   Ako na temelju poslanih podataka ili pismena zahtjev za dostavu pismena nije moguće ispuniti, tijelo za zaprimanje kontaktira

  odmah i u svakom slučaju unutar četiri radna dana stupa u kontakt
  s tijelom za slanje kako bi osiguralo primitak podataka ili pismena koji nedostaju. [Am. 27]

3.   Ako je očito da zahtjev za dostavu nije obuhvaćen područjem primjene ove Uredbe ili ako je zbog neispunjavanja propisanih formalnih uvjeta dostava onemogućena, zahtjev za dostavu i poslana pismena vraćaju se po primitku tijelu za slanje
  odmah i u svakom slučaju unutar četiri radna dana
  , uz obavijest o vraćanju na standardnom obrascu iz Priloga I. [Am. 28]

4.   Tijelo za zaprimanje koje je zaprimilo pismeno za dostavu, a nije mjesno nadležno za njegovu dostavu, prosljeđuje ga
  odmah i u svakom slučaju unutar četiri radna dana
  putem decentraliziranog IT sustava iz članka 3.a, zajedno sa zahtjevom za dostavu, mjesno nadležnom tijelu za zaprimanje u istoj državi članici ako zahtjev za dostavu ispunjava uvjete propisane člankom 4. stavkom 2. i o tome
  istodobno
  obavješćuje tijelo za slanje na standardnom obrascu iz Priloga I. Nakon što mjesno nadležno tijelo za zaprimanje u istoj državi članici zaprimi pismeno i zahtjev za dostavu, tijelu za slanje šalje

  odmah
  se
  šalje
  automatska potvrda o dostavi putem decentraliziranog IT sustava iz članka 3.a. [Am. 29]

4.a
     
  Stavci od 1. do 4. primjenjuju se mutatis mutandis na situacije iz članka 3.a stavka 4. Međutim, u tim se slučajevima ne primjenjuju rokovi iz stavaka 1. do 4. ovog članka, ali se relevantni postupci provode što je prije moguće.”; [Am. 30]

| 6. | umeće se sljedeći članak 7.a:

  „Članak 7.a

  Obveza imenovanja

  Imenovanje
  zastupnika radi dostave u državi članici u kojoj se vodi postupak [Am. 31]


  1.   Ako je tuženiku
  već
  dostavljeno pismeno kojim se pokreće postupak, stranke

  a tuženik ga nije odbio prihvatiti u skladu s člankom 8., u okviru prava države članice u kojoj se vodi postupak strankama
  s boravištem u drugoj državi članici mogu biti obvezne u skladu s pravom države članice

  omogućuje se da imenuju zastupnika radi dostave pismena u državi članici
  u kojoj se vodi postupak. imenovati zastupnika radi dostave pismena

  Ako je predmetna stranka obaviještena o posljedicama odabira te mogućnosti te je to izričito odabrala, pismena se dostavljaju ovlaštenom zastupniku te stranke
  u državi članici u kojoj se vodi postupak
  , u skladu sa zakonima i praksom te države članice u vezi s postupcima
  . [Am. 32]



  2.   Ako stranka ne ispuni obvezu imenovanja zastupnika u skladu sa stavkom 1., a nije dala pristanak za upotrebu elektroničkog korisničkog

  elektroničke adrese
  računa za dostavu pismena u skladu s člankom 15.a točkom (b), za dostavu pismena tijekom postupka može se upotrijebiti bilo koji način dostave dopušten prema pravu države članice u kojoj se vodi postupak, uz uvjet da je dotična stranka o toj posljedici propisno obaviještena
  do trenutka dostave pismena kojim se pokreće postupak
  .”; [Am. 33] |
| --- | --- |

6.

umeće se sljedeći članak 7.a:

„Članak 7.a

Obveza imenovanja

  Imenovanje
  zastupnika radi dostave u državi članici u kojoj se vodi postupak [Am. 31]

1.   Ako je tuženiku
  već
  dostavljeno pismeno kojim se pokreće postupak, stranke

  a tuženik ga nije odbio prihvatiti u skladu s člankom 8., u okviru prava države članice u kojoj se vodi postupak strankama
  s boravištem u drugoj državi članici mogu biti obvezne u skladu s pravom države članice

  omogućuje se da imenuju zastupnika radi dostave pismena u državi članici
  u kojoj se vodi postupak. imenovati zastupnika radi dostave pismena

  Ako je predmetna stranka obaviještena o posljedicama odabira te mogućnosti te je to izričito odabrala, pismena se dostavljaju ovlaštenom zastupniku te stranke
  u državi članici u kojoj se vodi postupak
  , u skladu sa zakonima i praksom te države članice u vezi s postupcima
  . [Am. 32]

2.   Ako stranka ne ispuni obvezu imenovanja zastupnika u skladu sa stavkom 1., a nije dala pristanak za upotrebu elektroničkog korisničkog

  elektroničke adrese
  računa za dostavu pismena u skladu s člankom 15.a točkom (b), za dostavu pismena tijekom postupka može se upotrijebiti bilo koji način dostave dopušten prema pravu države članice u kojoj se vodi postupak, uz uvjet da je dotična stranka o toj posljedici propisno obaviještena
  do trenutka dostave pismena kojim se pokreće postupak
  .”; [Am. 33]

| 7. | članak 8. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 8.
  Odbijanje primitka pismena

  1.   Tijelo za zaprimanje obavješćuje adresata, na standardnom obrascu iz Priloga II., da može odbiti primitak pismena koje se dostavlja, ako ono nije napisano, ili se u njegovu prilogu ne nalazi
  službeni
  prijevod, na jednom od sljedećih jezika:








  (a) | na jeziku koji adresat razumije;.
  ili |
| --- | --- | --- |

7.

članak 8. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 8.

Odbijanje primitka pismena

1.   Tijelo za zaprimanje obavješćuje adresata, na standardnom obrascu iz Priloga II., da može odbiti primitak pismena koje se dostavlja, ako ono nije napisano, ili se u njegovu prilogu ne nalazi
  službeni
  prijevod, na jednom od sljedećih jezika:

(a)

na jeziku koji adresat razumije;.

| (b) | službenom jeziku države članice primateljice ili, ako postoji više službenih jezika u toj državi članici, službenom jeziku ili jednom od službenih jezika mjesta u kojem se obavlja dostava.
  [Am. 34] |
| --- | --- |

(b)

službenom jeziku države članice primateljice ili, ako postoji više službenih jezika u toj državi članici, službenom jeziku ili jednom od službenih jezika mjesta u kojem se obavlja dostava.
  [Am. 34]

2.   Adresat
  na temelju opravdanih razloga
  može odbiti primitak pismena u vrijeme dostave ili u roku od dva tjedna vraćanjem standardnog obrasca iz Priloga II. tijelu za zaprimanje. [Am. 35]

3.   Ako je tijelo za zaprimanje obaviješteno da adresat odbija primitak pismena u skladu sa stavcima 1. i 2., o tome odmah obavješćuje tijelo za slanje putem potvrde iz članka 10. i vraća zahtjev
  i pismeno za koje je zatražen prijevod
  . [Am. 36]

4.   Ako je adresat odbio primitak pismena u skladu sa stavcima 1. i 2., sud ili tijelo pred kojim je pokrenut postupak u okviru kojeg je obavljena dostava,
  prvom mogućom prilikom
  provjerava je li odbijanje utemeljeno. [Am. 37]

5.   Dostava pismena može se ispraviti dostavom pismena adresatu u skladu s odredbama ove Uredbe, u čijem se prilogu nalazi
  službeni
  prijevod na jezik naveden u stavku 1. U tom slučaju, datum dostave pismena datum je na koji je pismeno u čijem se prilogu nalazi
  službeni
  prijevod dostavljeno u skladu s pravom države članice primateljice. Međutim, ako se u skladu s pravom države članice pismeno mora dostaviti u određenom roku, datum koji će se uzeti u obzir u pogledu podnositelja zahtjeva datum je dostave prvog pismena utvrđen u skladu s člankom 9. stavkom 2. [Am. 38]

6.   Stavci od 1. do 5. primjenjuju se na druge načine slanja i dostave sudskih pismena iz odjeljka 2.

7.   U svrhe stavka 1. diplomatski ili konzularni predstavnici, ako se dostava obavlja u skladu s člankom 13., ili tijelo ili osoba, ako se dostava obavlja u skladu s člankom 14. ili 15.a, obavješćuju adresata da može odbiti primitak pismena i da se svako pismeno čiji je primitak odbijen mora
  odmah
  vratiti tim predstavnicima ili tom tijelu ili osobi ovisno o slučaju.”; [Am. 39]

| 8. | u članku 10. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Nakon obavljanja formalnosti povezanih s dostavom pismena potvrda o ispunjavanju tih formalnosti sastavlja se na standardnom obrascu iz Priloga I. i šalje tijelu za slanje.”; |
| --- | --- |

8.

u članku 10. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Nakon obavljanja formalnosti povezanih s dostavom pismena potvrda o ispunjavanju tih formalnosti sastavlja se na standardnom obrascu iz Priloga I. i šalje tijelu za slanje.”;

| 9. | članci 14. i 15. zamjenjuju se sljedećim:

  „Članak 14.
  Dostava putem pošte
  ili kurirske službe [Am. 40]


  1.   Dostava sudskih pismena osobama s boravištem u drugoj državi članici može se obaviti izravno putem pošte
  ili kurirske službe
  preporučenom pošiljkom
  ili paketom
  uz potvrdu o primitku. [Am. 41]



  2.   Za potrebe ovog članka dostava putem pošte
  ili kurirske službe
  obavlja se uz upotrebu posebne potvrde o primitku iz Priloga IV. [Am. 42]



  3.   Bez obzira na pravo države članice podrijetla, dostava putem pošte
  ili kurirske službe
  smatra se valjano obavljenom i ako je pismeno dostavljeno na kućnu adresu primatelja i uručeno odraslim osobama koje žive u istom kućanstvu kao primatelj ili koje ondje rade za primatelja i koje su sposobne i voljne prihvatiti pismeno. [Am. 43]




  Članak 15.
  Izravna dostava

  1.   Dostava sudskih pismena osobama s boravištem u drugoj državi članici može se obaviti izravno putem pravosudnih službenika, državnih službenika ili drugih nadležnih osoba države članice primateljice.


  2.   Svaka država članica Komisiji dostavlja informacije o vrstama zanimanja ili nadležnim osobama koje smiju dostavljati pismena na svojem državnom području.
  Tim se informacijama može pristupiti na internetu
  .”; [Am. 44] |
| --- | --- |

9.

članci 14. i 15. zamjenjuju se sljedećim:

„Članak 14.

Dostava putem pošte
  ili kurirske službe [Am. 40]

1.   Dostava sudskih pismena osobama s boravištem u drugoj državi članici može se obaviti izravno putem pošte
  ili kurirske službe
  preporučenom pošiljkom
  ili paketom
  uz potvrdu o primitku. [Am. 41]

2.   Za potrebe ovog članka dostava putem pošte
  ili kurirske službe
  obavlja se uz upotrebu posebne potvrde o primitku iz Priloga IV. [Am. 42]

3.   Bez obzira na pravo države članice podrijetla, dostava putem pošte
  ili kurirske službe
  smatra se valjano obavljenom i ako je pismeno dostavljeno na kućnu adresu primatelja i uručeno odraslim osobama koje žive u istom kućanstvu kao primatelj ili koje ondje rade za primatelja i koje su sposobne i voljne prihvatiti pismeno. [Am. 43]

Članak 15.

Izravna dostava

1.   Dostava sudskih pismena osobama s boravištem u drugoj državi članici može se obaviti izravno putem pravosudnih službenika, državnih službenika ili drugih nadležnih osoba države članice primateljice.

2.   Svaka država članica Komisiji dostavlja informacije o vrstama zanimanja ili nadležnim osobama koje smiju dostavljati pismena na svojem državnom području.
  Tim se informacijama može pristupiti na internetu
  .”; [Am. 44]

| 10. | umeće se sljedeći članak 15.a:

  „Članak 15.a
  Elektronička dostava

  1.   Dostava sudskih pismena osobama s boravištem u drugoj državi članici može se obaviti izravno elektroničkim putem na korisničke račune

  elektroničke adrese
  kojima adresat može pristupiti ako je ispunjen jedan od sljedećih

  su ispunjena oba sljedeća
  uvjeta: [Am. 45]







  (a) | pismena su poslana i primljena s pomoću kvalificirane usluge elektroničke preporučene dostave u smislu Uredbe (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća;
  , i [Am. 46] |
| --- | --- | --- |

10.

umeće se sljedeći članak 15.a:

„Članak 15.a

Elektronička dostava

1.   Dostava sudskih pismena osobama s boravištem u drugoj državi članici može se obaviti izravno elektroničkim putem na korisničke račune

  elektroničke adrese
  kojima adresat može pristupiti ako je ispunjen jedan od sljedećih

  su ispunjena oba sljedeća
  uvjeta: [Am. 45]

(a)

pismena su poslana i primljena s pomoću kvalificirane usluge elektroničke preporučene dostave u smislu Uredbe (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća;
  , i [Am. 46]

| (b) | nakon pokretanja sudskog postupka, adresat je dao izričit pristanak sudu ili tijelu pred kojim je pokrenut postupak za upotrebu tog konkretnog korisničkog računa

  te konkretne elektroničke adrese
  za dostavu pismena tijekom sudskog postupka. [Am. 47] |
| --- | --- |

(b)

nakon pokretanja sudskog postupka, adresat je dao izričit pristanak sudu ili tijelu pred kojim je pokrenut postupak za upotrebu tog konkretnog korisničkog računa

  te konkretne elektroničke adrese
  za dostavu pismena tijekom sudskog postupka. [Am. 47]

1.a
     
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 18. radi dopunjavanja ove Uredbe utvrđivanjem detaljnih aranžmana za funkcioniranje kvalificiranih usluga elektroničke preporučene dostave koje će se upotrebljavati u svrhu dostave sudskih pismena elektroničkim putem. Pri izvršavanju te ovlasti Komisija osigurava da se takvim uslugama jamči učinkovito, pouzdano i neometano slanje relevantnih pismena, kao i visoka razina sigurnosti prilikom slanja, jednakost pristupa osoba s invaliditetom i zaštita privatnosti i osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom 2002/58/EZ.”; [Am. 48]

| 11. | članci 17. i 18. zamjenjuju se sljedećim:

  „Članak 17.
  Izmjena priloga
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 18. kojima se izmjenjuju prilozi I., II. i IV. radi ažuriranja standardnih obrazaca ili tehničkih izmjena tih obrazaca.


  Članak 18.
  Izvršavanje delegiranja ovlasti

  1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.


  2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka

  članaka 3.a, 15.a i
   17. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši

  razdoblje od pet godina
  od [
  datuma


  datum

  stupanja na snagu ove Uredbe]. [Am. 49]



  3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 17. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.


  4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (*2)



  5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.


  6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 
  3.a, članka 15.a ili članka
  17. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva

  tri
  mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. [Am. 50]




  (*2)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.”;" |
| --- | --- |

11.

članci 17. i 18. zamjenjuju se sljedećim:

„Članak 17.

Izmjena priloga

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 18. kojima se izmjenjuju prilozi I., II. i IV. radi ažuriranja standardnih obrazaca ili tehničkih izmjena tih obrazaca.

Članak 18.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka

  članaka 3.a, 15.a i
   17. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši

  razdoblje od pet godina
  od [
  datuma


  datum

  stupanja na snagu ove Uredbe]. [Am. 49]

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 17. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (*2)

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 
  3.a, članka 15.a ili članka
  17. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva

  tri
  mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. [Am. 50]

(*2)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.”;"

*2

| 12. | umeću se sljedeći članci 18.a i 18.b:



  „Članak 18.a


  Uspostava decentraliziranog IT sustava


  Komisija donosi provedbene akte kojima se uspostavlja decentralizirani IT sustav iz članka 3.a. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 18.b stavka 2.
  [Am. 51]




  Članak 18.b


  Postupak odbora



  1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.




  2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.”;
  [Am. 52] |
| --- | --- |

12.

12.

umeću se sljedeći članci 18.a i 18.b:

umeću se sljedeći članci 18.a i 18.b:

„Članak 18.a

Uspostava decentraliziranog IT sustava

Komisija donosi provedbene akte kojima se uspostavlja decentralizirani IT sustav iz članka 3.a. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 18.b stavka 2.
  [Am. 51]

Članak 18.b

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.”;
  [Am. 52]

| 13. | članak 19. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 19.
  Tuženik koji se nije upustio u postupak

  1.   Ako pismeno kojim se pokreće postupak treba biti poslano u drugu državu članicu radi dostave u skladu s odredbama ove Uredbe, a tuženik se nije upustio u postupak, presuda neće biti izrečena sve dok se ne utvrdi da je uručenje ili dostava obavljena pravodobno
  i zakonito
  kako bi tuženik mogao pripremiti svoju obranu i da je: [Am. 53]







  (a) | pismeno dostavljeno na način propisan unutarnjim pravom države članice primateljice za dostavu pismena u domaćim postupcima protiv osoba koje se nalaze na njezinu državnom području; ili |
| --- | --- | --- |

13.

članak 19. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 19.

Tuženik koji se nije upustio u postupak

1.   Ako pismeno kojim se pokreće postupak treba biti poslano u drugu državu članicu radi dostave u skladu s odredbama ove Uredbe, a tuženik se nije upustio u postupak, presuda neće biti izrečena sve dok se ne utvrdi da je uručenje ili dostava obavljena pravodobno
  i zakonito
  kako bi tuženik mogao pripremiti svoju obranu i da je: [Am. 53]

(a)

pismeno dostavljeno na način propisan unutarnjim pravom države članice primateljice za dostavu pismena u domaćim postupcima protiv osoba koje se nalaze na njezinu državnom području; ili

| (b) | pismeno zaista uručeno tuženiku ili dostavljeno na njegovo boravište nekim drugim načinom predviđenim u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(b)

pismeno zaista uručeno tuženiku ili dostavljeno na njegovo boravište nekim drugim načinom predviđenim u ovoj Uredbi.

2.   Bez obzira na odredbe stavka 1. sudac može izreći presudu čak i ako nije primljena potvrda o uručenju ili dostavi, ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | pismeno je poslano na jedan od načina predviđenih u ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(a)

pismeno je poslano na jedan od načina predviđenih u ovoj Uredbi;

| (b) | od datuma slanja pismena proteklo je razdoblje ne kraće od šest mjeseci, koje sudac u određenome predmetu smatra prikladnim;
  [Am. 54] |
| --- | --- |

(b)

od datuma slanja pismena proteklo je razdoblje ne kraće od šest mjeseci, koje sudac u određenome predmetu smatra prikladnim;
  [Am. 54]

| (c) | nije primljena nikakva potvrda, iako su učinjeni svi razumni napori kako bi se pribavila od nadležnih tijela države članice primateljice. |
| --- | --- |

(c)

nije primljena nikakva potvrda, iako su učinjeni svi razumni napori kako bi se pribavila od nadležnih tijela države članice primateljice.

3.   Ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 2., ulažu se razumni napori kako bi se tuženika obavijestilo da je protiv njega pokrenut sudski postupak putem svih dostupnih komunikacijskih kanala, uključujući sredstva suvremenih komunikacijskih tehnologija
  na daljinu
  , čija su adresa ili račun

  elektronska adresa
  poznati sudu pred kojim je pokrenut postupak. [Am. 55]

4.   Bez obzira na odredbe stavaka 1. i 2., u 
  opravdanim
  hitnim slučajevima sudac može odrediti bilo koju privremenu ili zaštitnu mjeru. [Am. 56]

5.   Ako pismeno kojim se pokreće postupak treba biti poslano u drugu državu članicu radi dostave u skladu s odredbama ove Uredbe, a presuda je izrečena protiv tuženika koji se nije upustio u postupak, sudac može osloboditi tuženika pravnih posljedica isteka roka za ulaganje žalbe ako su ispunjena oba sljedeća uvjeta:

| (a) | tuženik, bez svoje krivnje, nije saznao za postojanje pismena kako bi mogao pravodobno
  i/ili u skladu sa zakonom
  pripremiti svoju obranu pred sudom odnosno nije saznao za postojanje presude kako bi mogao pravodobno uložiti žalbu; [Am. 57] |
| --- | --- |

(a)

tuženik, bez svoje krivnje, nije saznao za postojanje pismena kako bi mogao pravodobno
  i/ili u skladu sa zakonom
  pripremiti svoju obranu pred sudom odnosno nije saznao za postojanje presude kako bi mogao pravodobno uložiti žalbu; [Am. 57]

| (b) | tuženik je predočio dostatan dokaz obrane u pogledu glavnog tužbenog zahtjeva. |
| --- | --- |

(b)

tuženik je predočio dostatan dokaz obrane u pogledu glavnog tužbenog zahtjeva.

Zahtjev za povrat u prijašnje stanje može biti podnesen samo u razumnom roku nakon što je tuženik saznao sadržaj presude.

Takav zahtjev neće biti razmatran ako je podnesen više od dvije godine nakon datuma donošenja presude.

6.   Nakon isteka roka od dvije godine od datuma donošenja presude iz stavka 2. odredbe nacionalnog prava kojima se omogućuje izvanredno oslobađanje od posljedica isteka roka za ulaganje žalbe ne mogu se primjenjivati u kontekstu osporavanja priznavanja i izvršenja te presude u drugoj državi članici.

7.   Stavci 5. i 6. ne primjenjuju se na presude koje se odnose na status te pravnu i poslovnu sposobnost osoba.”;

| 13.a | u članku 22. sljedeći stavak umeće se ispred stavka 1.:





  „-1.
     
  Svaka obrada osobnih podataka provedena u skladu s ovom Uredbom provodi u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom 2002/58/EZ.”; [Am. 58] |
| --- | --- |

13.a

13.a

u članku 22. sljedeći stavak umeće se ispred stavka 1.:

u članku 22. sljedeći stavak umeće se ispred stavka 1.:

„-1.
     
  Svaka obrada osobnih podataka provedena u skladu s ovom Uredbom provodi u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom 2002/58/EZ.”; [Am. 58]

| 13.b | u članku 22. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:





  „1.
     
  Podatke, a posebno osobne podatke, poslane u skladu s ovom Uredbom, tijela za slanje, tijela za zaprimanje i središnja tijela koriste samo u određene svrhe zbog kojih su oni poslani navedene u ovoj Uredbi. Osobni podaci koji nisu relevantni za svrhe ove Uredbe bez odlaganja se brišu.”; [Am. 59] |
| --- | --- |

13.b

13.b

u članku 22. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

u članku 22. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.
     
  Podatke, a posebno osobne podatke, poslane u skladu s ovom Uredbom, tijela za slanje, tijela za zaprimanje i središnja tijela koriste samo u određene svrhe zbog kojih su oni poslani navedene u ovoj Uredbi. Osobni podaci koji nisu relevantni za svrhe ove Uredbe bez odlaganja se brišu.”; [Am. 59]

| 13.c | u članku 22. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:





  „2.
     
  Tijela za slanje, tijela za zaprimanje i središnja tijela osiguravaju povjerljivost takvih podataka, u skladu s pravom Unije i sa svojim nacionalnim pravom.”; [Am. 60] |
| --- | --- |

13.c

13.c

u članku 22. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

u članku 22. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.
     
  Tijela za slanje, tijela za zaprimanje i središnja tijela osiguravaju povjerljivost takvih podataka, u skladu s pravom Unije i sa svojim nacionalnim pravom.”; [Am. 60]

| 13.d | u članku 22. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:





  „3.
     
  Odredbe stavaka 1. i 2. ni na koji način ne utječu na propise Unije i na nacionalne propise koji osobama na koje se ti podaci odnose omogućuju da budu obaviješteni o korištenju podataka poslanih u skladu s ovom Uredbom.”; [Am. 61] |
| --- | --- |

13.d

13.d

u članku 22. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

u članku 22. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.
     
  Odredbe stavaka 1. i 2. ni na koji način ne utječu na propise Unije i na nacionalne propise koji osobama na koje se ti podaci odnose omogućuju da budu obaviješteni o korištenju podataka poslanih u skladu s ovom Uredbom.”; [Am. 61]

| 13.e | u članku 22. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:





  „4.
     
  Bilo kakva obrada informacija od strane tijela ili institucije Unije u okviru ove Uredbe provodi se u skladu s Uredbom (EZ) 2018/1725.”; [Am. 62] |
| --- | --- |

13.e

13.e

u članku 22. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

u članku 22. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.
     
  Bilo kakva obrada informacija od strane tijela ili institucije Unije u okviru ove Uredbe provodi se u skladu s Uredbom (EZ) 2018/1725.”; [Am. 62]

| 14. | u članku 23. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Države članice dostavljaju Komisiji podatke iz članaka 2., 3., 3.c, 4., 10., 11., 13. i 15. Države članice obavješćuju Komisiju ako se prema njihovu pravu pismeno mora dostaviti u određenom roku kako je utvrđeno člankom 8. stavkom 3. i člankom 9. stavkom 2.”; |
| --- | --- |

14.

u članku 23. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Države članice dostavljaju Komisiji podatke iz članaka 2., 3., 3.c, 4., 10., 11., 13. i 15. Države članice obavješćuju Komisiju ako se prema njihovu pravu pismeno mora dostaviti u određenom roku kako je utvrđeno člankom 8. stavkom 3. i člankom 9. stavkom 2.”;

| 15. | umeće se sljedeći članak 23.a:

  „Članak 23.a
  Praćenje

  1.   Najkasnije [dvije godine

  godinu dana
  od datuma početka primjene

  stupanja na snagu
  ] Komisija uspostavlja detaljan program za praćenje ostvarenja, rezultata i učinaka ove Uredbe. [Am. 63]



  2.   U programu praćenja utvrđuju se sredstva i vremenski razmaci za prikupljanje podataka i drugih potrebnih dokaza. Navode se mjere koje će Komisija i države članice poduzeti pri prikupljanju i analizi podataka i drugih dokaza.


  3.   Države članice dostavljaju Komisiji sve podatke i druge dokaze koji su potrebni za praćenje.”; |
| --- | --- |

15.

umeće se sljedeći članak 23.a:

„Članak 23.a

Praćenje

1.   Najkasnije [dvije godine

  godinu dana
  od datuma početka primjene

  stupanja na snagu
  ] Komisija uspostavlja detaljan program za praćenje ostvarenja, rezultata i učinaka ove Uredbe. [Am. 63]

2.   U programu praćenja utvrđuju se sredstva i vremenski razmaci za prikupljanje podataka i drugih potrebnih dokaza. Navode se mjere koje će Komisija i države članice poduzeti pri prikupljanju i analizi podataka i drugih dokaza.

3.   Države članice dostavljaju Komisiji sve podatke i druge dokaze koji su potrebni za praćenje.”;

| 16. | članak 24. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 24.
  Evaluacija

  1.   Komisija najranije [pet godina

  najkasnije [četiri godine
  nakon datuma početka primjene ove Uredbe] provodi evaluaciju ove Uredbe te glavne rezultate predstavlja u izvješću Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru
  popraćenom, prema potrebi, zakonodavnim prijedlogom
  . [Am. 64]



  2.   Države članice dostavljaju Komisiji sve potrebne informacije za pripremu tog izvješća.”; |
| --- | --- |

16.

članak 24. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 24.

Evaluacija

1.   Komisija najranije [pet godina

  najkasnije [četiri godine
  nakon datuma početka primjene ove Uredbe] provodi evaluaciju ove Uredbe te glavne rezultate predstavlja u izvješću Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru
  popraćenom, prema potrebi, zakonodavnim prijedlogom
  . [Am. 64]

2.   Države članice dostavljaju Komisiji sve potrebne informacije za pripremu tog izvješća.”;

| 17. | Dodaje se novi Prilog IV., kako je utvrđen u Prilogu ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

17.

Dodaje se novi Prilog IV., kako je utvrđen u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se .....[18 mjeseci od dana stupanja na snagu ove Uredbe].

Međutim:

| (a) | članak 1. točka (14) primjenjuje se od ...[12 mjeseci nakon stupanja na snagu] i |
| --- | --- |

(a)

članak 1. točka (14) primjenjuje se od ...[12 mjeseci nakon stupanja na snagu] i

| (b) | članak 1. točke (3), (4) i (5) primjenjuju se od ...[24 mjeseca nakon stupanja na snagu]. |
| --- | --- |

(b)

članak 1. točke (3), (4) i (5) primjenjuju se od ...[24 mjeseca nakon stupanja na snagu].

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u ...

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 56.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 13. veljače 2019.

2

(3)  Uredba (EZ) br. 1393/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2007. o dostavi, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima („dostava pismena”), i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1348/2000 (SL L 324, 10.12.2007., str. 79.).

3

(4)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

4

PRILOG

„PRILOG IV.

Potvrda o primitku za upotrebu pri dostavi poštom na temelju članka 14.

| POTVRDA O PRIMITKU
  za dostavu sudskih ili izvansudskih pismena poštom

  (čl. 14. Uredbe (EU) br. 1393/2007) | JEDINSTVENI REFERENTNI BROJ POŠILJKE: |
| --- | --- |
| Pošiljatelj:
  Ime: | Adresat:
  Ime: | Ime primatelja: |
| Potpis primatelja: |
| Potvrdu poslati na sljedeću adresu: | ADRESA ZA DOSTAVU: | DATUM DOSTAVE/VRAĆANJA PISMENA:
  dd mm gggg |
| Ulica: | br. | Ulica | br. | DOSTAVLJENO: | VRAĆENO
  zbog: |
| Grad: | | Grad: | | Adresatu: | □ | Nepoznata adresa: | □ |
| Poštanski broj: | | Poštanski broj: | | Zastupniku: | □ | Primatelj nepoznat: | □ |
| Država: | | Država: | | Odrasloj osobi koja živi na istoj adresi: | □ | Pošiljka nije preuzeta: | □ |
| Primitak odbijen: | □ |
| Za pružatelja poštanskih usluga: |
| Zaposleniku adresata: | □ | Adresat preselio: | □ |

POTVRDA O PRIMITKU

za dostavu sudskih ili izvansudskih pismena poštom

(čl. 14. Uredbe (EU) br. 1393/2007)

JEDINSTVENI REFERENTNI BROJ POŠILJKE:

Pošiljatelj:

Ime:

Adresat:

Ime:

Ime primatelja:

Potpis primatelja:

Potvrdu poslati na sljedeću adresu:

ADRESA ZA DOSTAVU:

DATUM DOSTAVE/VRAĆANJA PISMENA:

dd mm gggg

Ulica:

br.

Ulica

br.

DOSTAVLJENO:

VRAĆENO

zbog:

Grad:

Grad:

Adresatu:

□

Nepoznata adresa:

□

Poštanski broj:

Poštanski broj:

Zastupniku:

□

Primatelj nepoznat:

□

Država:

Država:

Odrasloj osobi koja živi na istoj adresi:

□

Pošiljka nije preuzeta:

□

Primitak odbijen:

□

Za pružatelja poštanskih usluga:

Zaposleniku adresata:

□

Adresat preselio:

□

”

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/560 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/560

---

P8_TA(2019)0105

Zajednička pravila kojima se osigurava osnovna povezanost u cestovnom prijevozu tereta s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima kojima se osigurava osnovna povezanost u cestovnom prijevozu tereta s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/58)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Kako bi se spriječili ozbiljni poremećaji koji iz toga proizlaze, uključujući u pogledu javnog reda, potrebno je uspostaviti privremeni skup mjera koji će prijevoznicima u cestovnom prijevozu tereta licenciranima u Ujedinjenoj Kraljevini omogućiti cestovni prijevoz robe između državnog područja potonje i ostalih dvadeset i sedam država članica. Kako bi se osigurala odgovarajuća ravnoteža između Ujedinjene Kraljevine i preostalih država članica, tako dodijeljena prava trebala bi se uvjetovati dodjelom istovrijednih prava i podlijegati određenim uvjetima kojima se osigurava pošteno tržišno natjecanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Kako bi se spriječili ozbiljni poremećaji koji iz toga proizlaze, uključujući u pogledu javnog reda, potrebno je uspostaviti privremeni skup mjera koji će prijevoznicima u cestovnom prijevozu tereta licenciranima u Ujedinjenoj Kraljevini omogućiti cestovni prijevoz robe između državnog područja potonje i ostalih dvadeset i sedam država članica. Kako bi se osigurala odgovarajuća ravnoteža između Ujedinjene Kraljevine i preostalih država članica, tako dodijeljena prava trebala bi se uvjetovati dodjelom istovrijednih prava i podlijegati određenim uvjetima kojima se osigurava pošteno tržišno natjecanje.

| (4) | Kako bi se spriječili ozbiljni poremećaji koji iz toga proizlaze, uključujući u pogledu javnog reda, potrebno je uspostaviti privremeni skup mjera koji će prijevoznicima u cestovnom prijevozu tereta licenciranima u Ujedinjenoj Kraljevini omogućiti cestovni prijevoz robe između državnog područja potonje i ostalih dvadeset i sedam država članica
  ili između dijelova državnog područja Ujedinjene Kraljevine tranzitom preko jedne ili više država članica
  . Kako bi se osigurala odgovarajuća ravnoteža između Ujedinjene Kraljevine i preostalih država članica, tako dodijeljena prava trebala bi se uvjetovati dodjelom istovrijednih prava i podlijegati određenim uvjetima kojima se osigurava pošteno tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se spriječili ozbiljni poremećaji koji iz toga proizlaze, uključujući u pogledu javnog reda, potrebno je uspostaviti privremeni skup mjera koji će prijevoznicima u cestovnom prijevozu tereta licenciranima u Ujedinjenoj Kraljevini omogućiti cestovni prijevoz robe između državnog područja potonje i ostalih dvadeset i sedam država članica
  ili između dijelova državnog područja Ujedinjene Kraljevine tranzitom preko jedne ili više država članica
  . Kako bi se osigurala odgovarajuća ravnoteža između Ujedinjene Kraljevine i preostalih država članica, tako dodijeljena prava trebala bi se uvjetovati dodjelom istovrijednih prava i podlijegati određenim uvjetima kojima se osigurava pošteno tržišno natjecanje.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | „dvostrani
  prijevoz” znači: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

„dvostrani
  prijevoz” znači:

| (2) | „dozvoljeni
  prijevoz” znači: |
| --- | --- |

(2)

„dozvoljeni
  prijevoz” znači:

| | (a) | vožnja koja se obavlja natovarenim vozilom
  , pri čemu se polazno i odredišno mjesto nalaze na području
  Unije
  , odnosno
  na
  državnom području
  Ujedinjene Kraljevine, s tranzitom ili bez tranzita, kroz jednu državu članicu ili treću zemlju, odnosno više država članica ili trećih zemalja; |
| --- | --- | --- |

(a)

vožnja koja se obavlja natovarenim vozilom
  , pri čemu se polazno i odredišno mjesto nalaze na području
  Unije
  , odnosno
  na
  državnom području
  Ujedinjene Kraljevine, s tranzitom ili bez tranzita, kroz jednu državu članicu ili treću zemlju, odnosno više država članica ili trećih zemalja;

| | (a) | vožnja koja se obavlja natovarenim vozilom
  s područja
  Unije na
  državno podruje
  Ujedinjene Kraljevine
  ili obratno
  , s tranzitom ili bez tranzita, kroz jednu državu članicu ili treću zemlju, odnosno više država članica ili trećih zemalja; |
| --- | --- | --- |

(a)

vožnja koja se obavlja natovarenim vozilom
  s područja
  Unije na
  državno podruje
  Ujedinjene Kraljevine
  ili obratno
  , s tranzitom ili bez tranzita, kroz jednu državu članicu ili treću zemlju, odnosno više država članica ili trećih zemalja;

| | (b) | prazna vožnja u vezi s prijevozom iz točke (a)
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

prazna vožnja u vezi s prijevozom iz točke (a)
  ;

| | (b) | vožnja koja se obavlja natovarenim vozilom između dijelova državnog područja Ujedinjene Kraljevine tranzitom preko jedne ili više država članica
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

vožnja koja se obavlja natovarenim vozilom između dijelova državnog područja Ujedinjene Kraljevine tranzitom preko jedne ili više država članica
  ;

| | (ba) | prazna vožnja u vezi s prijevozom iz točaka (a) i (b); |
| --- | --- | --- |

(ba)

prazna vožnja u vezi s prijevozom iz točaka (a) i (b);

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | „dozvola Ujedinjene Kraljevine” znači dozvola koju je izdala Ujedinjena Kraljevina za potrebe međunarodnog prijevoza
  , uključujući dvostrani prijevoz
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

„dozvola Ujedinjene Kraljevine” znači dozvola koju je izdala Ujedinjena Kraljevina za potrebe međunarodnog prijevoza
  , uključujući dvostrani prijevoz
  ;

| (5) | „dozvola Ujedinjene Kraljevine” znači dozvola koju je izdala Ujedinjena Kraljevina za potrebe međunarodnog prijevoza
  u vezi s dopuštenim prijevozom
  ; |
| --- | --- |

(5)

„dozvola Ujedinjene Kraljevine” znači dozvola koju je izdala Ujedinjena Kraljevina za potrebe međunarodnog prijevoza
  u vezi s dopuštenim prijevozom
  ;

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Članak 3. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Pravo obavljanja
  dvostranog
  prijevoza | Pravo obavljanja
  dopuštenog
  prijevoza |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Pravo obavljanja
  dvostranog
  prijevoza

Pravo obavljanja
  dopuštenog
  prijevoza

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Prijevoznici Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta mogu obavljati
  dvostrani
  prijevoz pod uvjetima utvrđenima ovom Uredbom. | 1.   Prijevoznici Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta mogu obavljati
  dopušteni
  prijevoz pod uvjetima utvrđenima ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Prijevoznici Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta mogu obavljati
  dvostrani
  prijevoz pod uvjetima utvrđenima ovom Uredbom.

1.   Prijevoznici Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta mogu obavljati
  dopušteni
  prijevoz pod uvjetima utvrđenima ovom Uredbom.

Amandman 6

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 3. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Fizičke ili pravne osobe s poslovnim nastanom u Ujedinjenoj Kraljevini mogu obavljati sljedeće vrste
  dvostranog
  prijevoza bez potrebe za dozvolom Ujedinjene Kraljevine u smislu članka 2. stavka 5.: | 2.   Fizičke ili pravne osobe s poslovnim nastanom u Ujedinjenoj Kraljevini mogu obavljati sljedeće vrste
  dopuštenog
  prijevoza bez potrebe za dozvolom Ujedinjene Kraljevine u smislu članka 2. stavka 5.: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Fizičke ili pravne osobe s poslovnim nastanom u Ujedinjenoj Kraljevini mogu obavljati sljedeće vrste
  dvostranog
  prijevoza bez potrebe za dozvolom Ujedinjene Kraljevine u smislu članka 2. stavka 5.:

2.   Fizičke ili pravne osobe s poslovnim nastanom u Ujedinjenoj Kraljevini mogu obavljati sljedeće vrste
  dopuštenog
  prijevoza bez potrebe za dozvolom Ujedinjene Kraljevine u smislu članka 2. stavka 5.:

Amandman 7

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 4. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Tijekom
  dvostranog
  prijevoza u skladu s ovom Uredbom, poštuju se sljedeća pravila: | Tijekom
  dopuštenog
  prijevoza u skladu s ovom Uredbom, poštuju se sljedeća pravila: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Tijekom
  dvostranog
  prijevoza u skladu s ovom Uredbom, poštuju se sljedeća pravila:

dvostranog

Tijekom
  dopuštenog
  prijevoza u skladu s ovom Uredbom, poštuju se sljedeća pravila:

dopuštenog

Amandman 8

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2.

Članak 5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako utvrdi da prava koja Ujedinjena Kraljevina dodjeljuje prijevoznicima Unije u cestovnom prijevozu tereta, de jure ili de facto, nisu istovrijedna onima koja se dodjeljuju prijevoznicima Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta u skladu s ovom Uredbom, ili da ta prava nisu jednako dostupna svim prijevoznicima Unije u cestovnom prijevozu tereta, Komisija može delegiranim aktima, u cilju ponovne uspostave jednakovrijednosti: | 2.   Ako utvrdi da prava koja Ujedinjena Kraljevina dodjeljuje prijevoznicima Unije u cestovnom prijevozu tereta, de jure ili de facto, nisu istovrijedna onima koja se dodjeljuju prijevoznicima Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta u skladu s ovom Uredbom, ili da ta prava nisu jednako dostupna svim prijevoznicima Unije u cestovnom prijevozu tereta, Komisija može delegiranim aktima, u cilju ponovne uspostave jednakovrijednosti: |
| (a) | utvrditi ograničenja dozvoljenog kapaciteta dostupnog prijevoznicima Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta
  ili
  broja putovanja ili oboje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako utvrdi da prava koja Ujedinjena Kraljevina dodjeljuje prijevoznicima Unije u cestovnom prijevozu tereta, de jure ili de facto, nisu istovrijedna onima koja se dodjeljuju prijevoznicima Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta u skladu s ovom Uredbom, ili da ta prava nisu jednako dostupna svim prijevoznicima Unije u cestovnom prijevozu tereta, Komisija može delegiranim aktima, u cilju ponovne uspostave jednakovrijednosti:

2.   Ako utvrdi da prava koja Ujedinjena Kraljevina dodjeljuje prijevoznicima Unije u cestovnom prijevozu tereta, de jure ili de facto, nisu istovrijedna onima koja se dodjeljuju prijevoznicima Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta u skladu s ovom Uredbom, ili da ta prava nisu jednako dostupna svim prijevoznicima Unije u cestovnom prijevozu tereta, Komisija može delegiranim aktima, u cilju ponovne uspostave jednakovrijednosti:

(a)

utvrditi ograničenja dozvoljenog kapaciteta dostupnog prijevoznicima Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta
  ili
  broja putovanja ili oboje;

utvrditi ograničenja dozvoljenog kapaciteta dostupnog prijevoznicima Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta

broja putovanja ili oboje;

| (a) | suspendirati primjenu članka 3. stavaka 1. i 2. ove Uredbe ako istovrijedna prava nisu dodijeljena prijevoznicima Unije
  ili
  ako su dodijeljena prava minimalna; |
| --- | --- |

(a)

suspendirati primjenu članka 3. stavaka 1. i 2. ove Uredbe ako istovrijedna prava nisu dodijeljena prijevoznicima Unije
  ili
  ako su dodijeljena prava minimalna;

suspendirati primjenu članka 3. stavaka 1. i 2. ove Uredbe ako istovrijedna prava nisu dodijeljena prijevoznicima Unije

ako su dodijeljena prava minimalna;

| (b) | suspendirati primjenu ove Uredbe ili
  ili |
| --- | --- |

(b)

suspendirati primjenu ove Uredbe ili
  ili

suspendirati primjenu ove Uredbe ili

| (b) | utvrditi ograničenja dozvoljenog kapaciteta dostupnog prijevoznicima Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta ili broja putovanja ili oboje;
  ili |
| --- | --- |

(b)

utvrditi ograničenja dozvoljenog kapaciteta dostupnog prijevoznicima Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta ili broja putovanja ili oboje;
  ili

utvrditi ograničenja dozvoljenog kapaciteta dostupnog prijevoznicima Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta ili broja putovanja ili oboje;

| (c) | donijeti druge odgovarajuće mjere. |
| --- | --- |

(c)

donijeti druge odgovarajuće mjere.

| (c) | donijeti druge odgovarajuće mjere
  kao što su financijske pristojbe ili operativna ograničenja
  . |
| --- | --- |

(c)

donijeti druge odgovarajuće mjere
  kao što su financijske pristojbe ili operativna ograničenja
  .

kao što su financijske pristojbe ili operativna ograničenja

Amandman 9

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2.

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako utvrdi da su, kao posljedica situacija navedenih u stavku 3., navedeni uvjeti znatno nepovoljniji od onih koje uživaju prijevoznici Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta, Komisija može delegiranim aktima, kako bi ispravila tu situaciju: | 2.   Ako utvrdi da su, kao posljedica situacija navedenih u stavku 3., navedeni uvjeti znatno nepovoljniji od onih koje uživaju prijevoznici Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta, Komisija može delegiranim aktima, kako bi ispravila tu situaciju: |
| (a) | utvrditi ograničenja dozvoljenog kapaciteta dostupnog prijevoznicima Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta
  ili
  broja putovanja ili oboje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako utvrdi da su, kao posljedica situacija navedenih u stavku 3., navedeni uvjeti znatno nepovoljniji od onih koje uživaju prijevoznici Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta, Komisija može delegiranim aktima, kako bi ispravila tu situaciju:

2.   Ako utvrdi da su, kao posljedica situacija navedenih u stavku 3., navedeni uvjeti znatno nepovoljniji od onih koje uživaju prijevoznici Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta, Komisija može delegiranim aktima, kako bi ispravila tu situaciju:

(a)

utvrditi ograničenja dozvoljenog kapaciteta dostupnog prijevoznicima Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta
  ili
  broja putovanja ili oboje;

utvrditi ograničenja dozvoljenog kapaciteta dostupnog prijevoznicima Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta

broja putovanja ili oboje;

| (a) | suspendirati primjenu članka 3. stavaka 1. i 2. ove Uredbe ako istovrijedna prava nisu dodijeljena prijevoznicima Unije
  ili
  ako su dodijeljena prava minimalna; |
| --- | --- |

(a)

suspendirati primjenu članka 3. stavaka 1. i 2. ove Uredbe ako istovrijedna prava nisu dodijeljena prijevoznicima Unije
  ili
  ako su dodijeljena prava minimalna;

suspendirati primjenu članka 3. stavaka 1. i 2. ove Uredbe ako istovrijedna prava nisu dodijeljena prijevoznicima Unije

ako su dodijeljena prava minimalna;

| (b) | suspendirati primjenu ove Uredbe ili ili |
| --- | --- |

(b)

suspendirati primjenu ove Uredbe ili ili

suspendirati primjenu ove Uredbe ili ili

| (b) | utvrditi ograničenja dozvoljenog kapaciteta dostupnog prijevoznicima Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta ili broja putovanja ili oboje; ili |
| --- | --- |

(b)

utvrditi ograničenja dozvoljenog kapaciteta dostupnog prijevoznicima Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta ili broja putovanja ili oboje; ili

utvrditi ograničenja dozvoljenog kapaciteta dostupnog prijevoznicima Ujedinjene Kraljevine u cestovnom prijevozu tereta ili broja putovanja ili oboje; ili

| (c) | donijeti druge odgovarajuće mjere. |
| --- | --- |

(c)

donijeti druge odgovarajuće mjere.

| (c) | donijeti druge odgovarajuće mjere
  kao što su financijske pristojbe ili operativna ograničenja
  . |
| --- | --- |

(c)

donijeti druge odgovarajuće mjere
  kao što su financijske pristojbe ili operativna ograničenja
  .

kao što su financijske pristojbe ili operativna ograničenja

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0063/2019).

1

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/564 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/564

---

P8_TA(2019)0106

Zajednička pravila kojima se osigurava osnovna zračna povezanost s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima kojima se osigurava osnovna zračna povezanost s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/59)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Kako bi se odrazio njezin privremeni karakter, primjena ove Uredbe trebala bi biti ograničena na kratko vrijeme, ne dovodeći u pitanje moguće pregovore i stupanje na snagu budućeg sporazuma kojim se obuhvaćaju odredbe sporazuma o obavljanju zračnog prijevoza između Unije i Ujedinjene Kraljevine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Kako bi se odrazio njezin privremeni karakter, primjena ove Uredbe trebala bi biti ograničena na kratko vrijeme, ne dovodeći u pitanje moguće pregovore i stupanje na snagu budućeg sporazuma kojim se obuhvaćaju odredbe sporazuma o obavljanju zračnog prijevoza između Unije i Ujedinjene Kraljevine.

| (5) | Kako bi se odrazio njezin privremeni karakter, primjena ove Uredbe trebala bi biti ograničena na kratko vrijeme.
  Do... [molimo umetnuti datum stupanja na snagu ove Uredbe] Komisiji je potrebno dati mandat za otvaranje pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom o sveobuhvatnom sporazumu za zračni promet. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se odrazio njezin privremeni karakter, primjena ove Uredbe trebala bi biti ograničena na kratko vrijeme.
  Do... [molimo umetnuti datum stupanja na snagu ove Uredbe] Komisiji je potrebno dati mandat za otvaranje pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom o sveobuhvatnom sporazumu za zračni promet.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | Kako bi se održale obostrano korisne razine povezanosti, trebalo bi predvidjeti dogovore o tržišnoj suradnji, kao što su zajedničke oznake (code-sharing), i za zračne prijevoznike u Ujedinjenoj Kraljevini i za zračne prijevoznike iz 27 država članica EU-a, u skladu s načelom reciprociteta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.a)

Kako bi se održale obostrano korisne razine povezanosti, trebalo bi predvidjeti dogovore o tržišnoj suradnji, kao što su zajedničke oznake (code-sharing), i za zračne prijevoznike u Ujedinjenoj Kraljevini i za zračne prijevoznike iz 27 država članica EU-a, u skladu s načelom reciprociteta.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Kako bi se
  osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti u pogledu donošenja mjera kojima bi se jamčila dostatna
  razina
  uzajamnosti
  između prava koja jednostrano dodjeljuju Ujedinjena Kraljevina
  i Unija
  prijevoznicima druge strane
  i osigurati
  da se prijevoznici Unije mogu pod pravednim uvjetima natjecati s prijevoznicima iz Ujedinjene Kraljevine u pogledu obavljanja zračnog prijevoza.
  Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Kako bi se
  osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti u pogledu donošenja mjera kojima bi se jamčila dostatna
  razina
  uzajamnosti
  između prava koja jednostrano dodjeljuju Ujedinjena Kraljevina
  i Unija
  prijevoznicima druge strane
  i osigurati
  da se prijevoznici Unije mogu pod pravednim uvjetima natjecati s prijevoznicima iz Ujedinjene Kraljevine u pogledu obavljanja zračnog prijevoza.
  Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća.

| (6) | Kako bi se
  osigurala razumna
  razina
  reciprociteta
  između prava koja jednostrano dodjeljuju
  Unija i
  Ujedinjena Kraljevina prijevoznicima druge strane
  te zajamčilo
  da se prijevoznici Unije mogu pod pravednim uvjetima natjecati s prijevoznicima iz Ujedinjene Kraljevine u pogledu obavljanja zračnog prijevoza
  , ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290
  .
  Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo
  bi
  delegirati Komisiji u pogledu ponovne uspostave istovjetnosti ili rješavanja situacija nepoštenog tržišnog natjecanja odgovarajućim mjerama. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na stručnoj razini, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (1a). Osob


  ito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se
  osigurala razumna
  razina
  reciprociteta
  između prava koja jednostrano dodjeljuju
  Unija i
  Ujedinjena Kraljevina prijevoznicima druge strane
  te zajamčilo
  da se prijevoznici Unije mogu pod pravednim uvjetima natjecati s prijevoznicima iz Ujedinjene Kraljevine u pogledu obavljanja zračnog prijevoza
  , ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290
  .
  Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo
  bi
  delegirati Komisiji u pogledu ponovne uspostave istovjetnosti ili rješavanja situacija nepoštenog tržišnog natjecanja odgovarajućim mjerama. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na stručnoj razini, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (1a). Osob


  ito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Članak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 2.a |
| | Privremeno izuzeće od zahtjeva u pogledu vlasništva |
| | 1.
     
  Komisija može na zahtjev zračnog prijevoznika, pod uvjetom da zračni prijevoznik ispunjava sve sljedeće uvjete, odobriti privremeno izuzeće od zahtjeva u pogledu vlasništva utvrđenog u članku 4. točki (f) Uredbe (EZ) br. 1008/2008: |
| | (a) | da je na dan prije prvog dana primjene ove Uredbe iz članka 12. stavka 2. posjedovao valjanu operativnu licenciju u skladu s Uredbom (EZ) br. 1008/2008; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 2.a

Privremeno izuzeće od zahtjeva u pogledu vlasništva

1.
     
  Komisija može na zahtjev zračnog prijevoznika, pod uvjetom da zračni prijevoznik ispunjava sve sljedeće uvjete, odobriti privremeno izuzeće od zahtjeva u pogledu vlasništva utvrđenog u članku 4. točki (f) Uredbe (EZ) br. 1008/2008:

(a)

(a)

da je na dan prije prvog dana primjene ove Uredbe iz članka 12. stavka 2. posjedovao valjanu operativnu licenciju u skladu s Uredbom (EZ) br. 1008/2008;

da je na dan prije prvog dana primjene ove Uredbe iz članka 12. stavka 2. posjedovao valjanu operativnu licenciju u skladu s Uredbom (EZ) br. 1008/2008;

| (b) | da Ujedinjena Kraljevina ili državljani Ujedinjene Kraljevine, ili njihova kombinacija, imaju manje od 50 % vlasništva u poduzeću; |
| --- | --- |

(b)

(b)

da Ujedinjena Kraljevina ili državljani Ujedinjene Kraljevine, ili njihova kombinacija, imaju manje od 50 % vlasništva u poduzeću;

da Ujedinjena Kraljevina ili državljani Ujedinjene Kraljevine, ili njihova kombinacija, imaju manje od 50 % vlasništva u poduzeću;

| (c) | da države članice Unije ili državljani država članica Unije, ili njihova kombinacija, učinkovito kontroliraju poduzeće, bilo izravno ili neizravno preko jednog ili više posredničkih poduzeća; i |
| --- | --- |

(c)

(c)

da države članice Unije ili državljani država članica Unije, ili njihova kombinacija, učinkovito kontroliraju poduzeće, bilo izravno ili neizravno preko jednog ili više posredničkih poduzeća; i

da države članice Unije ili državljani država članica Unije, ili njihova kombinacija, učinkovito kontroliraju poduzeće, bilo izravno ili neizravno preko jednog ili više posredničkih poduzeća; i

| (d) | da je iznio vjerodostojne planove za promjenu vlasničke strukture u najkraćem mogućem roku kako bi se ispunio zahtjev u pogledu vlasništva utvrđen u članku 4. točki (f) Uredbe (EZ) br. 1008/2008. |
| --- | --- |

(d)

(d)

da je iznio vjerodostojne planove za promjenu vlasničke strukture u najkraćem mogućem roku kako bi se ispunio zahtjev u pogledu vlasništva utvrđen u članku 4. točki (f) Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

da je iznio vjerodostojne planove za promjenu vlasničke strukture u najkraćem mogućem roku kako bi se ispunio zahtjev u pogledu vlasništva utvrđen u članku 4. točki (f) Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

2.
     
  Izuzeće iz stavka 1. svibnja odobrava se za razdoblje do 30. ožujka 2020. i ne može se produljiti.

Amandman 5

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka c

Članak 3. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | obavljati redoviti i izvanredni međunarodni zračni prijevoz putnika, kombinirani prijevoz putnika i tereta i prijevoz tereta između bilo kojih dviju točaka od kojih se jedna nalazi na državnom području Ujedinjene Kraljevine, a druga na području Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

obavljati redoviti i izvanredni međunarodni zračni prijevoz putnika, kombinirani prijevoz putnika i tereta i prijevoz tereta između bilo kojih dviju točaka od kojih se jedna nalazi na državnom području Ujedinjene Kraljevine, a druga na području Unije;

| (c) | obavljati redoviti i izvanredni međunarodni zračni prijevoz putnika,
  uključujući zajedničke oznake (code-sharing),
  kombinirani prijevoz putnika i tereta i prijevoz tereta između bilo kojih dviju točaka od kojih se jedna nalazi na državnom području Ujedinjene Kraljevine, a druga na području Unije; |
| --- | --- |

(c)

obavljati redoviti i izvanredni međunarodni zračni prijevoz putnika,
  uključujući zajedničke oznake (code-sharing),
  kombinirani prijevoz putnika i tereta i prijevoz tereta između bilo kojih dviju točaka od kojih se jedna nalazi na državnom području Ujedinjene Kraljevine, a druga na području Unije;

uključujući zajedničke oznake (code-sharing),

Amandman 6

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2.

Članak 3. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.
     
  U skladu s člancima 4. i 5., pri obavljanju redovitog zračnog prijevoza na temelju ove Uredbe, ukupni sezonski kapacitet koji osiguravaju zračni prijevoznici Ujedinjene Kraljevine za rute između Ujedinjene Kraljevine i svake države članice ne smije prekoračiti ukupni broj letova koje su ti prijevoznici obavljali na tim rutama tijekom zimske i ljetne sezone IATA-e 2018. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.
     
  U skladu s člancima 4. i 5., pri obavljanju redovitog zračnog prijevoza na temelju ove Uredbe, ukupni sezonski kapacitet koji osiguravaju zračni prijevoznici Ujedinjene Kraljevine za rute između Ujedinjene Kraljevine i svake države članice ne smije prekoračiti ukupni broj letova koje su ti prijevoznici obavljali na tim rutama tijekom zimske i ljetne sezone IATA-e 2018.

Briše se.

Briše se.

Amandman 7

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 4. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako Komisija utvrdi da prava koja je Ujedinjena Kraljevina dodijelila zračnim prijevoznicima Unije nisu de jure ili de facto istovjetna onima koja su dodijeljena zračnim prijevoznicima iz Ujedinjene Kraljevine u skladu s ovom Uredbom, ili da ta prava nisu jednako dostupna svim prijevoznicima Unije,
  može
  radi ponovne uspostave istovjetnosti
  provedbenim aktima donesenima u
  skladu s 
  postupkom iz članka 25
  .
  stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 poduzeti sljedeće
  : | 2.   Ako Komisija utvrdi da prava koja je Ujedinjena Kraljevina dodijelila zračnim prijevoznicima Unije nisu de jure ili de facto istovjetna onima koja su dodijeljena zračnim prijevoznicima iz Ujedinjene Kraljevine u skladu s ovom Uredbom, ili da ta prava nisu jednako dostupna svim prijevoznicima Unije,
  ona ima ovlasti
  radi ponovne uspostave istovjetnosti
  donijeti delegirane akte i
  skladu s 
  člankom 11
  .
  a kako bi se moglo
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako Komisija utvrdi da prava koja je Ujedinjena Kraljevina dodijelila zračnim prijevoznicima Unije nisu de jure ili de facto istovjetna onima koja su dodijeljena zračnim prijevoznicima iz Ujedinjene Kraljevine u skladu s ovom Uredbom, ili da ta prava nisu jednako dostupna svim prijevoznicima Unije,
  može
  radi ponovne uspostave istovjetnosti
  provedbenim aktima donesenima u
  skladu s 
  postupkom iz članka 25
  .
  stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 poduzeti sljedeće
  :

2.   Ako Komisija utvrdi da prava koja je Ujedinjena Kraljevina dodijelila zračnim prijevoznicima Unije nisu de jure ili de facto istovjetna onima koja su dodijeljena zračnim prijevoznicima iz Ujedinjene Kraljevine u skladu s ovom Uredbom, ili da ta prava nisu jednako dostupna svim prijevoznicima Unije,
  ona ima ovlasti
  radi ponovne uspostave istovjetnosti
  donijeti delegirane akte i
  skladu s 
  člankom 11
  .
  a kako bi se moglo
  :

Amandman 8

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2. – točka a

Članak 4. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | prilagoditi kapacitet koji je na raspolaganju
  za
  zračne prijevoznike iz
  Ujedinjene Kraljevine
  unutar granica utvrđenih u članku 3. stavku 2.
  i od država članica
  zahtijevati
  da shodno tome prilagode postojeća i nova operativna odobrenja zračnih prijevoznika iz Ujedinjene Kraljevine; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

(a)

prilagoditi kapacitet koji je na raspolaganju
  za
  zračne prijevoznike iz
  Ujedinjene Kraljevine
  unutar granica utvrđenih u članku 3. stavku 2.
  i od država članica
  zahtijevati
  da shodno tome prilagode postojeća i nova operativna odobrenja zračnih prijevoznika iz Ujedinjene Kraljevine;

prilagoditi kapacitet koji je na raspolaganju

zračne prijevoznike iz

unutar granica utvrđenih u članku 3. stavku 2.

zahtijevati

| (a) | predložiti ograničavanje kapaciteta
  za
  rute između
  Ujedinjene Kraljevine
  i svake pojedinačne države članice
  i 
  zahtijevati
  od država članica da shodno tome prilagode postojeća i nova operativna odobrenja zračnih prijevoznika iz Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

(a)

(a)

predložiti ograničavanje kapaciteta
  za
  rute između
  Ujedinjene Kraljevine
  i svake pojedinačne države članice
  i 
  zahtijevati
  od država članica da shodno tome prilagode postojeća i nova operativna odobrenja zračnih prijevoznika iz Ujedinjene Kraljevine;

predložiti ograničavanje kapaciteta

rute između

i svake pojedinačne države članice

zahtijevati

Amandman 9

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 5. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako utvrdi da su, kao posljedica određene situacije iz stavka 3. ovoga članka, navedeni uvjeti znatno manje povoljni od onih koji vrijede za zračne prijevoznike iz Ujedinjene Kraljevine, Komisija
  može
  , kako bi riješila taj problem,
  provedbenim aktima donesenima
  u skladu s 
  postupkom iz članka 25
  .
  stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 poduzeti sljedeće
  : | 2.   Ako utvrdi da su, kao posljedica određene situacije iz stavka 3. ovoga članka, navedeni uvjeti znatno manje povoljni od onih koji vrijede za zračne prijevoznike iz Ujedinjene Kraljevine, Komisija
  ima ovlasti
  , kako bi riješila taj problem,
  donijeti delegirane akte
  u skladu s 
  člankom 11
  .
  a kako bi se moglo
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako utvrdi da su, kao posljedica određene situacije iz stavka 3. ovoga članka, navedeni uvjeti znatno manje povoljni od onih koji vrijede za zračne prijevoznike iz Ujedinjene Kraljevine, Komisija
  može
  , kako bi riješila taj problem,
  provedbenim aktima donesenima
  u skladu s 
  postupkom iz članka 25
  .
  stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 poduzeti sljedeće
  :

2.   Ako utvrdi da su, kao posljedica određene situacije iz stavka 3. ovoga članka, navedeni uvjeti znatno manje povoljni od onih koji vrijede za zračne prijevoznike iz Ujedinjene Kraljevine, Komisija
  ima ovlasti
  , kako bi riješila taj problem,
  donijeti delegirane akte
  u skladu s 
  člankom 11
  .
  a kako bi se moglo
  :

Amandman 10

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2. – točka a

Članak 5. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | prilagoditi kapacitet koji je na raspolaganju
  za
  zračne prijevoznike iz
  Ujedinjene Kraljevine
  unutar granica utvrđenih u članku 3. stavku 2.
  i od država članica
  zahtijevati
  da shodno tome prilagode postojeća i nova operativna odobrenja zračnih prijevoznika iz Ujedinjene Kraljevine; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

prilagoditi kapacitet koji je na raspolaganju
  za
  zračne prijevoznike iz
  Ujedinjene Kraljevine
  unutar granica utvrđenih u članku 3. stavku 2.
  i od država članica
  zahtijevati
  da shodno tome prilagode postojeća i nova operativna odobrenja zračnih prijevoznika iz Ujedinjene Kraljevine;

prilagoditi kapacitet koji je na raspolaganju

zračne prijevoznike iz

unutar granica utvrđenih u članku 3. stavku 2.

zahtijevati

| (a) | predložiti ograničavanje kapaciteta
  za
  rute između
  Ujedinjene Kraljevine
  i svake pojedinačne države članice
  i 
  zahtijevati
  od država članica da shodno tome prilagode postojeća i nova operativna odobrenja zračnih prijevoznika iz Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

(a)

predložiti ograničavanje kapaciteta
  za
  rute između
  Ujedinjene Kraljevine
  i svake pojedinačne države članice
  i 
  zahtijevati
  od država članica da shodno tome prilagode postojeća i nova operativna odobrenja zračnih prijevoznika iz Ujedinjene Kraljevine;

predložiti ograničavanje kapaciteta

rute između

i svake pojedinačne države članice

zahtijevati

Amandman 11

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 3. – uvodni dio

Članak 5. – stavak 3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Provedbeni akti u skladu sa stavkom
  2.
  mogu
  se
  donijeti kako bi se riješili sljedeći problemi
  : | 3.   
  Delegiranim aktima o kojima je riječ u stavku
   2.
  posebno
  se
  žele ispraviti sljedeće situacije
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  Provedbeni akti u skladu sa stavkom
  2.
  mogu
  se
  donijeti kako bi se riješili sljedeći problemi
  :

3.   
  Delegiranim aktima o kojima je riječ u stavku
   2.
  posebno
  se
  žele ispraviti sljedeće situacije
  :

Amandman 12

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 3. – točka d

Članak 5. – stavak 3. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | standardi koje Ujedinjena Kraljevina primjenjuje u području zaštite radnika, sigurnosti, zaštite ili zaštite okoliša niži su od onih propisanih pravom Unije ili, ako nema relevantnih odredbi prava Unije, niži su od onih koje primjenjuju sve države članice ili, u svakom slučaju, niži su od relevantnih međunarodnih standarda; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

standardi koje Ujedinjena Kraljevina primjenjuje u području zaštite radnika, sigurnosti, zaštite ili zaštite okoliša niži su od onih propisanih pravom Unije ili, ako nema relevantnih odredbi prava Unije, niži su od onih koje primjenjuju sve države članice ili, u svakom slučaju, niži su od relevantnih međunarodnih standarda;

| (d) | standardi koje Ujedinjena Kraljevina primjenjuje u području zaštite
  prava putnika,
  radnika, sigurnosti, zaštite ili zaštite okoliša niži su od onih propisanih pravom Unije ili, ako nema relevantnih odredbi prava Unije, niži su od onih koje primjenjuju sve države članice ili, u svakom slučaju, niži su od relevantnih međunarodnih standarda; |
| --- | --- |

(d)

standardi koje Ujedinjena Kraljevina primjenjuje u području zaštite
  prava putnika,
  radnika, sigurnosti, zaštite ili zaštite okoliša niži su od onih propisanih pravom Unije ili, ako nema relevantnih odredbi prava Unije, niži su od onih koje primjenjuju sve države članice ili, u svakom slučaju, niži su od relevantnih međunarodnih standarda;

prava putnika,

Amandman 13

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 4.

Članak 8. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice obavješćuju Komisiju i druge države članice o svim odlukama o odbijanju ili ukidanju operativnog odobrenja zračnog prijevoznika iz Ujedinjene Kraljevine u skladu sa stavcima 1. i 2. | 4.   Države članice
  bez nepotrebnog odlaganja
  obavješćuju Komisiju i druge države članice o svim odlukama o odbijanju ili ukidanju operativnog odobrenja zračnog prijevoznika iz Ujedinjene Kraljevine u skladu sa stavcima 1. i 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Države članice obavješćuju Komisiju i druge države članice o svim odlukama o odbijanju ili ukidanju operativnog odobrenja zračnog prijevoznika iz Ujedinjene Kraljevine u skladu sa stavcima 1. i 2.

4.   Države članice
  bez nepotrebnog odlaganja
  obavješćuju Komisiju i druge države članice o svim odlukama o odbijanju ili ukidanju operativnog odobrenja zračnog prijevoznika iz Ujedinjene Kraljevine u skladu sa stavcima 1. i 2.

Amandman 14

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Kako bi se osigurala provedba ove Uredbe, nadležna tijela država članica savjetuju se i surađuju, prema potrebi, s nadležnim tijelima Ujedinjene Kraljevine. | 1.   Kako bi se osigurala provedba ove Uredbe, nadležna tijela
  Unije i
  država članica savjetuju se i surađuju, prema potrebi, s nadležnim tijelima Ujedinjene Kraljevine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Kako bi se osigurala provedba ove Uredbe, nadležna tijela država članica savjetuju se i surađuju, prema potrebi, s nadležnim tijelima Ujedinjene Kraljevine.

1.   Kako bi se osigurala provedba ove Uredbe, nadležna tijela
  Unije i
  država članica savjetuju se i surađuju, prema potrebi, s nadležnim tijelima Ujedinjene Kraljevine.

Amandman 15

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11.

Članak 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 11. | Briše se. |
| Odbor | |
| Komisiji pomaže Odbor osnovan na temelju članka 25. Uredbe (EZ) br. 1008/2008. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 11.

Članak 11.

Briše se.

Briše se.

Odbor

Odbor

Komisiji pomaže Odbor osnovan na temelju članka 25. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

Komisiji pomaže Odbor osnovan na temelju članka 25. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

Amandman 16

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11.a (novi)

Članak 11.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 11.a |
| | Delegiranje ovlasti |
| | 1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku. |
| | 2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članaka 4. i 5. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe]. |
| | 3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članaka 4. i 5. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |
| | 4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. |
| | 5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću. |
| | 6.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članaka 4. i 5. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću ne njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 11.a

Članak 11.a

Delegiranje ovlasti

Delegiranje ovlasti

1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članaka 4. i 5. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe].

3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članaka 4. i 5. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članaka 4. i 5. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću ne njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Amandman 17

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 4. – točka a

Članak 12. – stavak 4. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | datum
  na koji stupi na snagu ili, ovisno o slučaju, od kojeg se privremeno primjenjuje sporazum između Unije i Ujedinjene Kraljevine kojim se uređuje obavljanje zračnog prijevoza između njih; ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

datum
  na koji stupi na snagu ili, ovisno o slučaju, od kojeg se privremeno primjenjuje sporazum između Unije i Ujedinjene Kraljevine kojim se uređuje obavljanje zračnog prijevoza između njih; ili

datum

| (a) | datum
  na koji stupi na snagu ili, ovisno o slučaju, od kojeg se privremeno primjenjuje
  sveobuhvatni
  sporazum između Unije i Ujedinjene Kraljevine kojim se uređuje obavljanje zračnog prijevoza između njih; ili |
| --- | --- |

(a)

datum
  na koji stupi na snagu ili, ovisno o slučaju, od kojeg se privremeno primjenjuje
  sveobuhvatni
  sporazum između Unije i Ujedinjene Kraljevine kojim se uređuje obavljanje zračnog prijevoza između njih; ili

datum

sveobuhvatni

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0062/2019).

1

(1a)  

  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

1a

SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/571 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/571

---

P8_TA(2019)0107

Sigurnost zračnog prometa s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim aspektima sigurnosti zračnog prometa s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/60)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Uz certifikate navedene u stavku 2., ova se Uredba primjenjuje na module
  teorijskog
  osposobljavanja iz članka 5. | 3.   Uz certifikate navedene u stavku 2., ova se Uredba primjenjuje na module osposobljavanja iz članka 5. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Uz certifikate navedene u stavku 2., ova se Uredba primjenjuje na module
  teorijskog
  osposobljavanja iz članka 5.

3.   Uz certifikate navedene u stavku 2., ova se Uredba primjenjuje na module osposobljavanja iz članka 5.

Amandman 2

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Certifikati iz članka 1. stavka 2. točke (b) koji se odnose na uporabu proizvoda, dijelova i uređaja ostaju valjani
  kako bi se omogućila njihova kontinuirana uporaba u zrakoplovu ili kao zrakoplova
  . | Certifikati iz članka 1. stavka 2. točke (b) koji se odnose na uporabu proizvoda, dijelova i uređaja ostaju valjani. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Certifikati iz članka 1. stavka 2. točke (b) koji se odnose na uporabu proizvoda, dijelova i uređaja ostaju valjani
  kako bi se omogućila njihova kontinuirana uporaba u zrakoplovu ili kao zrakoplova
  .

kako bi se omogućila njihova kontinuirana uporaba u zrakoplovu ili kao zrakoplova

Certifikati iz članka 1. stavka 2. točke (b) koji se odnose na uporabu proizvoda, dijelova i uređaja ostaju valjani.

Amandman 3

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – naslov

Članak 5. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prijenos modula
  teorijskog
  osposobljavanja | Prijenos modula osposobljavanja |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prijenos modula
  teorijskog
  osposobljavanja

teorijskog

Prijenos modula osposobljavanja

Amandman 4

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1.

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Odstupajući od Uredbe Komisije (EU) br. 1178/2011 (1) i Uredbe Komisije (EU) br. 1321/2014 (2), nadležna tijela država članica ili Agencija, ovisno o slučaju, uzimaju u obzir ispite koji su polagani u organizacijama za osposobljavanje koje podliježu nadzoru nadležnog tijela Ujedinjene Kraljevine prije datuma podnošenja zahtjeva iz članka 10. stavka 2. drugog podstavka ove Uredbe, kao da su polagani u organizaciji za osposobljavanje koja podliježe nadzoru nadležnog tijela države članice. | Odstupajući od Uredbe Komisije (EU) br. 1178/2011 (1) i Uredbe Komisije (EU) br. 1321/2014 (2), nadležna tijela država članica ili Agencija, ovisno o slučaju, uzimaju u obzir ispite koji su polagani u organizacijama za osposobljavanje koje podliježu nadzoru nadležnog tijela Ujedinjene Kraljevine
  , ali koji još nisu doveli do izdavanja licencije
  prije datuma podnošenja zahtjeva iz članka 10. stavka 2. drugog podstavka ove Uredbe, kao da su polagani u organizaciji za osposobljavanje koja podliježe nadzoru nadležnog tijela države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Odstupajući od Uredbe Komisije (EU) br. 1178/2011 (1) i Uredbe Komisije (EU) br. 1321/2014 (2), nadležna tijela država članica ili Agencija, ovisno o slučaju, uzimaju u obzir ispite koji su polagani u organizacijama za osposobljavanje koje podliježu nadzoru nadležnog tijela Ujedinjene Kraljevine prije datuma podnošenja zahtjeva iz članka 10. stavka 2. drugog podstavka ove Uredbe, kao da su polagani u organizaciji za osposobljavanje koja podliježe nadzoru nadležnog tijela države članice.

1

2

Odstupajući od Uredbe Komisije (EU) br. 1178/2011 (1) i Uredbe Komisije (EU) br. 1321/2014 (2), nadležna tijela država članica ili Agencija, ovisno o slučaju, uzimaju u obzir ispite koji su polagani u organizacijama za osposobljavanje koje podliježu nadzoru nadležnog tijela Ujedinjene Kraljevine
  , ali koji još nisu doveli do izdavanja licencije
  prije datuma podnošenja zahtjeva iz članka 10. stavka 2. drugog podstavka ove Uredbe, kao da su polagani u organizaciji za osposobljavanje koja podliježe nadzoru nadležnog tijela države članice.

1

2

, ali koji još nisu doveli do izdavanja licencije

Amandman 5

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2.

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Na zahtjev Agencije, imatelji certifikata iz
  članaka
   3. i 4. dostavljaju preslike svih revizijskih izvješća i nalaza te planova korektivnih mjera koji se odnose na certifikate, koji su izdani tijekom tri godine prije podnošenja zahtjeva. Ako se takvi dokumenti ne dostave u rokovima koje je Agencija navela u svojem zahtjevu, Agencija može ukinuti povlasticu stečenu na temelju članka 3. ili 4. ovisno o slučaju. | 2.   Na zahtjev Agencije, imatelji certifikata iz
  članka
   3. i 
  izdavatelji certifikata iz članka
   4. dostavljaju preslike svih revizijskih izvješća i nalaza te planova korektivnih mjera koji se odnose na certifikate, koji su izdani tijekom tri godine prije podnošenja zahtjeva. Ako se takvi dokumenti ne dostave u rokovima koje je Agencija navela u svojem zahtjevu, Agencija može ukinuti povlasticu stečenu na temelju članka 3. ili 4. ovisno o slučaju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Na zahtjev Agencije, imatelji certifikata iz
  članaka
   3. i 4. dostavljaju preslike svih revizijskih izvješća i nalaza te planova korektivnih mjera koji se odnose na certifikate, koji su izdani tijekom tri godine prije podnošenja zahtjeva. Ako se takvi dokumenti ne dostave u rokovima koje je Agencija navela u svojem zahtjevu, Agencija može ukinuti povlasticu stečenu na temelju članka 3. ili 4. ovisno o slučaju.

2.   Na zahtjev Agencije, imatelji certifikata iz
  članka
   3. i 
  izdavatelji certifikata iz članka
   4. dostavljaju preslike svih revizijskih izvješća i nalaza te planova korektivnih mjera koji se odnose na certifikate, koji su izdani tijekom tri godine prije podnošenja zahtjeva. Ako se takvi dokumenti ne dostave u rokovima koje je Agencija navela u svojem zahtjevu, Agencija može ukinuti povlasticu stečenu na temelju članka 3. ili 4. ovisno o slučaju.

Amandman 6

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 3.

Članak 6. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Imatelji certifikata iz članka 3. ili 4. ove Uredbe odmah obavješćuju Agenciju o svim postupcima tijela Ujedinjene Kraljevine koji bi mogli biti u suprotnosti s njihovim obvezama koje proizlaze iz ove Uredbe ili Uredbe (EU) 2018/1139. | 3.   Imatelji certifikata iz članka 3. ili
  izdavatelji certifikata iz članka
   4. ove Uredbe odmah obavješćuju Agenciju o svim postupcima tijela Ujedinjene Kraljevine koji bi mogli biti u suprotnosti s njihovim obvezama koje proizlaze iz ove Uredbe ili Uredbe (EU) 2018/1139. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Imatelji certifikata iz članka 3. ili 4. ove Uredbe odmah obavješćuju Agenciju o svim postupcima tijela Ujedinjene Kraljevine koji bi mogli biti u suprotnosti s njihovim obvezama koje proizlaze iz ove Uredbe ili Uredbe (EU) 2018/1139.

3.   Imatelji certifikata iz članka 3. ili
  izdavatelji certifikata iz članka
   4. ove Uredbe odmah obavješćuju Agenciju o svim postupcima tijela Ujedinjene Kraljevine koji bi mogli biti u suprotnosti s njihovim obvezama koje proizlaze iz ove Uredbe ili Uredbe (EU) 2018/1139.

Amandman 7

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1.

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za potrebe ove Uredbe i za nadzor imatelja certifikata iz članka 1. stavka 2. ove Uredbe, Agencija djeluje kao nadležno tijelo za subjekte iz trećih zemalja u skladu s Uredbom (EU) 2018/1139 i provedbenim i delegiranim aktima donesenima na temelju nje ili u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008. | Za potrebe ove Uredbe i za nadzor imatelja
  ili izdavatelja
  certifikata iz članka 1. stavka 2. ove Uredbe, Agencija djeluje kao nadležno tijelo za subjekte iz trećih zemalja u skladu s Uredbom (EU) 2018/1139 i provedbenim i delegiranim aktima donesenima na temelju nje ili u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za potrebe ove Uredbe i za nadzor imatelja certifikata iz članka 1. stavka 2. ove Uredbe, Agencija djeluje kao nadležno tijelo za subjekte iz trećih zemalja u skladu s Uredbom (EU) 2018/1139 i provedbenim i delegiranim aktima donesenima na temelju nje ili u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008.

Za potrebe ove Uredbe i za nadzor imatelja
  ili izdavatelja
  certifikata iz članka 1. stavka 2. ove Uredbe, Agencija djeluje kao nadležno tijelo za subjekte iz trećih zemalja u skladu s Uredbom (EU) 2018/1139 i provedbenim i delegiranim aktima donesenima na temelju nje ili u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008.

ili izdavatelja

Amandman 8

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Uredba Komisije (EU) br. 319/2014 (1) o pristojbama i naknadama koje ubire Europska agencija za sigurnost zračnog prometa primjenjuje se na pravne i fizičke osobe koje imaju certifikate iz članka 1. stavka 2. ove Uredbe pod istim uvjetima kao i na imatelje odgovarajućih certifikata izdanih pravnim ili fizičkim osobama iz trećih zemalja. | Uredba Komisije (EU) br. 319/2014 (1) o pristojbama i naknadama koje ubire Europska agencija za sigurnost zračnog prometa primjenjuje se na pravne i fizičke osobe koje imaju
  ili izdaju
  certifikate iz članka 1. stavka 2. ove Uredbe pod istim uvjetima kao i na imatelje odgovarajućih certifikata izdanih pravnim ili fizičkim osobama iz trećih zemalja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Uredba Komisije (EU) br. 319/2014 (1) o pristojbama i naknadama koje ubire Europska agencija za sigurnost zračnog prometa primjenjuje se na pravne i fizičke osobe koje imaju certifikate iz članka 1. stavka 2. ove Uredbe pod istim uvjetima kao i na imatelje odgovarajućih certifikata izdanih pravnim ili fizičkim osobama iz trećih zemalja.

1

Uredba Komisije (EU) br. 319/2014 (1) o pristojbama i naknadama koje ubire Europska agencija za sigurnost zračnog prometa primjenjuje se na pravne i fizičke osobe koje imaju
  ili izdaju
  certifikate iz članka 1. stavka 2. ove Uredbe pod istim uvjetima kao i na imatelje odgovarajućih certifikata izdanih pravnim ili fizičkim osobama iz trećih zemalja.

1

ili izdaju

Amandman 9

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – odjeljak 2. – točka 2.6.a (nova)

Prilog – odjeljak 2. – točka 2.6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.6.a | Uredba (EU) br. 1321/2014, dio-M, poddio-H, točke M.A.801.(b) 2., 3. i (c) (potvrde o otpuštanju u uporabu nakon obavljenog održavanja). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.6.a

2.6.a

Uredba (EU) br. 1321/2014, dio-M, poddio-H, točke M.A.801.(b) 2., 3. i (c) (potvrde o otpuštanju u uporabu nakon obavljenog održavanja).

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0061/2019).

1

(1)  Uredba Komisije (EU) br. 1178/2011 od 3. studenoga 2011. o utvrđivanju tehničkih zahtjeva i administrativnih postupaka vezano za članove posade zrakoplova u civilnom zrakoplovstvu u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća. SL L 311, 25.11.2011., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) br. 1321/2014 od 26. studenoga 2014. godine o kontinuiranoj plovidbenosti zrakoplova i aeronautičkih proizvoda, dijelova i uređaja, te o odobravanju organizacija i osoblja uključenih u te poslove. SL L 362, 17.12.2014., str. 1.

2

(1)  Uredba Komisije (EU) br. 1178/2011 od 3. studenoga 2011. o utvrđivanju tehničkih zahtjeva i administrativnih postupaka vezano za članove posade zrakoplova u civilnom zrakoplovstvu u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća. SL L 311, 25.11.2011., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) br. 1321/2014 od 26. studenoga 2014. godine o kontinuiranoj plovidbenosti zrakoplova i aeronautičkih proizvoda, dijelova i uređaja, te o odobravanju organizacija i osoblja uključenih u te poslove. SL L 362, 17.12.2014., str. 1.

2

(1)  Uredba Komisije (EU) br. 319/2014 оd 27. ožujka 2014. o pristojbama i naknadama koje ubire Europska agencija za sigurnost zračnog prometa i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 593/2007. SL L 95, 28.3.2014., str. 58.

1

(1)  Uredba Komisije (EU) br. 319/2014 оd 27. ožujka 2014. o pristojbama i naknadama koje ubire Europska agencija za sigurnost zračnog prometa i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 593/2007. SL L 95, 28.3.2014., str. 58.

1

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/575 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/575

---

P8_TA(2019)0108

GATS: potrebne kompenzacijske prilagodbe koje proizlaze iz pristupanja Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Mađarske, Malte, Austrije, Poljske, Slovenije, Slovačke, Finske i Švedske EU-u ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju odgovarajućih sporazuma na temelju članka XXI. Općeg sporazuma o trgovini uslugama s Argentinom, Australijom, Brazilom, Kanadom, Kinom, Posebnim carinskim područjem Tajvana, Penghua, Kinmena i Matsua (Kineski Taipei), Kolumbijom, Kubom, Ekvadorom, Hong Kongom (Kina), Indijom, Japanom, Korejom, Novim Zelandom, Filipinima, Švicarskom i Sjedinjenim Američkim Državama o potrebnim kompenzacijskim prilagodbama koje proizlaze iz pristupanja Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Mađarske, Malte, Austrije, Poljske, Slovenije, Slovačke, Finske i Švedske Europskoj uniji (14020/2018 – C8-0509/2018 – 2018/0384(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 449/61)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (14020/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (14020/2018),

| — | uzimajući u obzir Nacrt odgovarajućih sporazuma na temelju članka XXI. Općeg sporazuma o trgovini uslugama s Argentinom, Australijom, Brazilom, Kanadom, Kinom, Posebnim carinskim područjem Tajvana, Penghua, Kinmena i Matsua (Kineski Taipei), Kolumbijom, Kubom, Ekvadorom, Hong Kongom (Kina), Indijom, Japanom, Korejom, Novim Zelandom, Filipinima, Švicarskom i Sjedinjenim Američkim Državama o potrebnim kompenzacijskim prilagodbama koje proizlaze iz pristupanja Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Mađarske, Malte, Austrije, Poljske, Slovenije, Slovačke, Finske i Švedske Europskoj uniji (14020/2018 ADD 1-17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odgovarajućih sporazuma na temelju članka XXI. Općeg sporazuma o trgovini uslugama s Argentinom, Australijom, Brazilom, Kanadom, Kinom, Posebnim carinskim područjem Tajvana, Penghua, Kinmena i Matsua (Kineski Taipei), Kolumbijom, Kubom, Ekvadorom, Hong Kongom (Kina), Indijom, Japanom, Korejom, Novim Zelandom, Filipinima, Švicarskom i Sjedinjenim Američkim Državama o potrebnim kompenzacijskim prilagodbama koje proizlaze iz pristupanja Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Mađarske, Malte, Austrije, Poljske, Slovenije, Slovačke, Finske i Švedske Europskoj uniji (14020/2018 ADD 1-17),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0509/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0509/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0067/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0067/2019),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/576 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/576

---

P8_TA(2019)0109

Mjere pojednostavnjenja radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama pojednostavnjenja radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže (COM(2018)0277 – C8-0192/2018 – 2018/0138(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/62)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0277), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0277),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0192/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0192/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja češkog Senata, njemačkog Saveznog parlamenta (Bundestaga), Irskog parlamenta i Švedskog parlamenta, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se navodi da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja češkog Senata, njemačkog Saveznog parlamenta (Bundestaga), Irskog parlamenta i Švedskog parlamenta, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se navodi da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za regionalni razvoj (A8-0015/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za regionalni razvoj (A8-0015/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0138

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama pojednostavnjenja radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 172.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) utvrđuje se zajednički okvir za stvaranje najsuvremenijih, interoperabilnih mreža
  s dvorazinskom strukturom u Uniji, koje će građani rabiti
  za razvoj unutarnjeg tržišta
  kao i za ostvarivanje socijalne, gospodarske i teritorijalne kohezije Unije
  . Transeuropske prometne mreže (TEN-T) imaju dvoslojnu strukturu: sveobuhvatnom mrežom osigurava se povezanost svih regija Unije, dok se osnovna mreža sastoji od onih elemenata mreže koji imaju najveću stratešku važnost za Uniju
  , dok sveobuhvatna mreža osigurava povezanost svih regija Unije
  .
  Osnovne mreže trebale bi služiti kao prekogranični i multimodalni pospješivači jedinstvenog prometnog prostora i mobilnosti
  u 
  Europi.
  U Uredbi (EU) br. 1315/2013 utvrđuju se obvezujući rokovi za provedbu, pri čemu osnovna mreža treba biti završena do 2030., a sveobuhvatna mreža do 2050.
  Također, u Uredbi (EU) br. 1315/2013 stavlja se naglasak na prekogranične veze kojima će se poboljšati interoperabilnost različitih vrsta prijevoza i pridonijeti multimodalnoj integraciji prijevoza u Uniji, pri čemu bi također trebalo obuhvatiti i dinamiku razvoja prometnog sektora i novih tehnologija u budućnosti. [Am. 1] |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) utvrđuje se zajednički okvir za stvaranje najsuvremenijih, interoperabilnih mreža
  s dvorazinskom strukturom u Uniji, koje će građani rabiti
  za razvoj unutarnjeg tržišta
  kao i za ostvarivanje socijalne, gospodarske i teritorijalne kohezije Unije
  . Transeuropske prometne mreže (TEN-T) imaju dvoslojnu strukturu: sveobuhvatnom mrežom osigurava se povezanost svih regija Unije, dok se osnovna mreža sastoji od onih elemenata mreže koji imaju najveću stratešku važnost za Uniju
  , dok sveobuhvatna mreža osigurava povezanost svih regija Unije
  .
  Osnovne mreže trebale bi služiti kao prekogranični i multimodalni pospješivači jedinstvenog prometnog prostora i mobilnosti
  u 
  Europi.
  U Uredbi (EU) br. 1315/2013 utvrđuju se obvezujući rokovi za provedbu, pri čemu osnovna mreža treba biti završena do 2030., a sveobuhvatna mreža do 2050.
  Također, u Uredbi (EU) br. 1315/2013 stavlja se naglasak na prekogranične veze kojima će se poboljšati interoperabilnost različitih vrsta prijevoza i pridonijeti multimodalnoj integraciji prijevoza u Uniji, pri čemu bi također trebalo obuhvatiti i dinamiku razvoja prometnog sektora i novih tehnologija u budućnosti. [Am. 1]

| (2) | Unatoč nužnosti i obvezujućim rokovima, iskustvo je pokazalo da su mnoga ulaganja kojima se nastoji završiti mreža TEN-T suočena sa

  s višestrukim, sporim, nejasnim i
  složenim postupcima izdavanja dozvola, postupcima za prekograničnu nabavu i drugim postupcima. To stanje ugrožava pravodobnu provedbu projekata i u mnogim slučajevima dovodi do znatnih kašnjenja i povećanja troškova. Kako bi se riješili ti problemi i omogućio sinkronizirani

  , do nesigurnosti za nositelje projekta i potencijalne privatne ulagače, a može dovesti i do odustajanja od projekata usred procesa
  .
  Pod tim je uvjetima za sinkroniziran
  završetak mreže TEN-T,
  u rokovima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 1315/2013
  potrebno je usklađeno djelovanje na razini Unije.
  Nadalje, države članice trebaju donijeti odluke o svojim nacionalnim infrastrukturnim planovima u skladu s ciljevima mreže TEN-T. [Am. 2] |
| --- | --- |

(2)

Unatoč nužnosti i obvezujućim rokovima, iskustvo je pokazalo da su mnoga ulaganja kojima se nastoji završiti mreža TEN-T suočena sa

  s višestrukim, sporim, nejasnim i
  složenim postupcima izdavanja dozvola, postupcima za prekograničnu nabavu i drugim postupcima. To stanje ugrožava pravodobnu provedbu projekata i u mnogim slučajevima dovodi do znatnih kašnjenja i povećanja troškova. Kako bi se riješili ti problemi i omogućio sinkronizirani

  , do nesigurnosti za nositelje projekta i potencijalne privatne ulagače, a može dovesti i do odustajanja od projekata usred procesa
  .
  Pod tim je uvjetima za sinkroniziran
  završetak mreže TEN-T,
  u rokovima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 1315/2013
  potrebno je usklađeno djelovanje na razini Unije.
  Nadalje, države članice trebaju donijeti odluke o svojim nacionalnim infrastrukturnim planovima u skladu s ciljevima mreže TEN-T. [Am. 2]

| (2.a) | Ova Uredba primjenjuje se samo na projekte Unije koji su priznati kao projekti od zajedničkog interesa na temelju Uredbe (EU) br. 1315/2013, a odnose se na osnovnu mrežu transeuropske prometne mreže (TEN-T). Država članica također može odlučiti proširiti područje primjene na sveobuhvatnu mrežu. [Am. 3] |
| --- | --- |

(2.a)

Ova Uredba primjenjuje se samo na projekte Unije koji su priznati kao projekti od zajedničkog interesa na temelju Uredbe (EU) br. 1315/2013, a odnose se na osnovnu mrežu transeuropske prometne mreže (TEN-T). Država članica također može odlučiti proširiti područje primjene na sveobuhvatnu mrežu. [Am. 3]

| (3) | U pravnim okvirima

  sustavima
  mnogih država članica za određene se kategorije projekata odobrava prioritetno postupanje na temelju njihove strateške važnosti za gospodarstvo

  Uniju
  . Prioritetno postupanje obilježavaju kraći rokovi, istodobni
  i/ili pojednostavljeni
  postupci ili ograničeni rokovi za
  dovršetak postupka za izdavanje dozvole ili za
  žalbe pri čemu se osigurava da se ostvare i ciljevi drugih horizontalnih politika. Ako takav okvir postoji

  Ako takva pravila o prioritetnom postupanju postoje
  u nacionalnom pravnom okviru, on

  ona
  bi se trebao

  trebala
  automatski primjenjivati na projekte Unije koji su priznati kao projekti od zajedničkog interesa na temelju Uredbe (EU) br. 1315/2013.
  Države članice koje nemaju takva pravila o prioritetnom postupanju trebaju ih donijeti. [Am. 4] |
| --- | --- |

(3)

U pravnim okvirima

  sustavima
  mnogih država članica za određene se kategorije projekata odobrava prioritetno postupanje na temelju njihove strateške važnosti za gospodarstvo

  Uniju
  . Prioritetno postupanje obilježavaju kraći rokovi, istodobni
  i/ili pojednostavljeni
  postupci ili ograničeni rokovi za
  dovršetak postupka za izdavanje dozvole ili za
  žalbe pri čemu se osigurava da se ostvare i ciljevi drugih horizontalnih politika. Ako takav okvir postoji

  Ako takva pravila o prioritetnom postupanju postoje
  u nacionalnom pravnom okviru, on

  ona
  bi se trebao

  trebala
  automatski primjenjivati na projekte Unije koji su priznati kao projekti od zajedničkog interesa na temelju Uredbe (EU) br. 1315/2013.
  Države članice koje nemaju takva pravila o prioritetnom postupanju trebaju ih donijeti. [Am. 4]

| (4) | Kako bi se poboljšala djelotvornost procjena utjecaja na okoliš i racionalizirao proces odlučivanja, ako obveza provođenja procjena povezanih s pitanjima zaštite okoliša u slučaju projekata u okviru osnovne mreže istodobno proizlazi iz Direktive 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5), kako je izmijenjena Direktivom 2014/52/EU Europskog parlamenta i Vijeća (6), i iz ostalog zakonodavstva Unije kao što su Direktiva Vijeća 92/43/EEZ (7), Direktiva 2009/147/EZ (8) , 2000/60/EZ (9), 2008/98/EZ (10), 2010/75/EU (11) i 2012/18/EU (12) Europskog parlamenta i Vijeća i Provedbena direktiva Komisije 2011/42/EU (13), države članice trebale bi osigurati pružanje zajedničkog postupka kojim se ispunjavaju zahtjevi iz tih direktiva.
  Nadalje, rano utvrđivanje opsega utjecaja na okoliš i rana rasprava s nadležnim tijelima o sadržaju procjena utjecaja na okoliš mogli bi smanjiti kašnjenja tijekom postupka izdavanja dozvola i općenito poboljšati kvalitetu procjena. [Am. 5] |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se poboljšala djelotvornost procjena utjecaja na okoliš i racionalizirao proces odlučivanja, ako obveza provođenja procjena povezanih s pitanjima zaštite okoliša u slučaju projekata u okviru osnovne mreže istodobno proizlazi iz Direktive 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5), kako je izmijenjena Direktivom 2014/52/EU Europskog parlamenta i Vijeća (6), i iz ostalog zakonodavstva Unije kao što su Direktiva Vijeća 92/43/EEZ (7), Direktiva 2009/147/EZ (8) , 2000/60/EZ (9), 2008/98/EZ (10), 2010/75/EU (11) i 2012/18/EU (12) Europskog parlamenta i Vijeća i Provedbena direktiva Komisije 2011/42/EU (13), države članice trebale bi osigurati pružanje zajedničkog postupka kojim se ispunjavaju zahtjevi iz tih direktiva.
  Nadalje, rano utvrđivanje opsega utjecaja na okoliš i rana rasprava s nadležnim tijelima o sadržaju procjena utjecaja na okoliš mogli bi smanjiti kašnjenja tijekom postupka izdavanja dozvola i općenito poboljšati kvalitetu procjena. [Am. 5]

| (4.a) | S obzirom na veliki broj procjena utjecaja na okoliš koje proizlaze iz različitih europskih direktiva i nacionalnih propisa, koje su potrebne za izdavanje dozvola za projekte od zajedničkog interesa u osnovnoj mreži TEN-T-a, Unija bi trebala uspostaviti zajednički, pojednostavljeni i centralizirani postupak kojim se ispunjavaju uvjeti iz tih direktiva kako bi se pridonijelo ostvarenju ciljeva iz ove Uredbe usmjerenih na racionalizaciju mjera. [Am. 6] |
| --- | --- |

(4.a)

S obzirom na veliki broj procjena utjecaja na okoliš koje proizlaze iz različitih europskih direktiva i nacionalnih propisa, koje su potrebne za izdavanje dozvola za projekte od zajedničkog interesa u osnovnoj mreži TEN-T-a, Unija bi trebala uspostaviti zajednički, pojednostavljeni i centralizirani postupak kojim se ispunjavaju uvjeti iz tih direktiva kako bi se pridonijelo ostvarenju ciljeva iz ove Uredbe usmjerenih na racionalizaciju mjera. [Am. 6]

| (5) | Projekte u osnovnoj mreži trebalo bi podupirati objedinjenim postupcima izdavanja dozvola kako bi se omogućilo jasno upravljanje cjelokupnim postupkom, a ulagači dobili jedinstvenu ulaznu točku. Države članice trebale bi imenovati
  jedinstveno
  nadležno tijelo u skladu sa svojim nacionalnim pravnim okvirima i administrativnim ustrojem
  kako bi projekti koji se odnose na osnovnu mrežu imali koristi od uključivanja postupaka za izdavanje dozvola i uspostave jedinstvene kontaktne točke za ulagače, čime će se omogućiti jasno i učinkovito upravljanje tim sveobuhvatnim postupkom
  .
  Kad je to potrebno, jedinstveno nadležno tijelo može delegirati svoje odgovornosti, obveze i zadaće drugom tijelu na odgovarajućoj regionalnoj, lokalnoj ili drugoj administrativnoj razini. [Am. 7]. |
| --- | --- |

(5)

Projekte u osnovnoj mreži trebalo bi podupirati objedinjenim postupcima izdavanja dozvola kako bi se omogućilo jasno upravljanje cjelokupnim postupkom, a ulagači dobili jedinstvenu ulaznu točku. Države članice trebale bi imenovati
  jedinstveno
  nadležno tijelo u skladu sa svojim nacionalnim pravnim okvirima i administrativnim ustrojem
  kako bi projekti koji se odnose na osnovnu mrežu imali koristi od uključivanja postupaka za izdavanje dozvola i uspostave jedinstvene kontaktne točke za ulagače, čime će se omogućiti jasno i učinkovito upravljanje tim sveobuhvatnim postupkom
  .
  Kad je to potrebno, jedinstveno nadležno tijelo može delegirati svoje odgovornosti, obveze i zadaće drugom tijelu na odgovarajućoj regionalnoj, lokalnoj ili drugoj administrativnoj razini. [Am. 7].

| (6) | Uspostavom jednog nadležnog tijela na nacionalnoj razini u kojem su objedinjeni svi postupci izdavanja dozvola („sve na jednom mjestu”) trebala bi se smanjiti složenost, poboljšati učinkovitost i 
  koordinaciju te
  povećati transparentnost
  i brzinu provedbe
  tih postupaka
  kao i donošenje mjera
  . Time bi se trebala poboljšati i suradnja među državama članicama, prema potrebi. Tim postupcima trebala bi se promicati stvarna suradnja između ulagača i jedinstvenog nadležnog tijela i stoga bi u njima trebalo omogućiti utvrđivanje opsega u fazi prije podnošenja zahtjeva u postupku izdavanja dozvola. To utvrđivanje opsega trebalo bi se integrirati u detaljan nacrt prijave i slijediti postupak utvrđen u članku 5. stavku 2. Direktive 2011/92/EU kako je izmijenjena Direktivom 2014/52/EU. [Am. 8] |
| --- | --- |

(6)

Uspostavom jednog nadležnog tijela na nacionalnoj razini u kojem su objedinjeni svi postupci izdavanja dozvola („sve na jednom mjestu”) trebala bi se smanjiti složenost, poboljšati učinkovitost i 
  koordinaciju te
  povećati transparentnost
  i brzinu provedbe
  tih postupaka
  kao i donošenje mjera
  . Time bi se trebala poboljšati i suradnja među državama članicama, prema potrebi. Tim postupcima trebala bi se promicati stvarna suradnja između ulagača i jedinstvenog nadležnog tijela i stoga bi u njima trebalo omogućiti utvrđivanje opsega u fazi prije podnošenja zahtjeva u postupku izdavanja dozvola. To utvrđivanje opsega trebalo bi se integrirati u detaljan nacrt prijave i slijediti postupak utvrđen u članku 5. stavku 2. Direktive 2011/92/EU kako je izmijenjena Direktivom 2014/52/EU. [Am. 8]

| (6.a) | Ako se projekti od zajedničkog interesa smatraju prioritetnim projektima Unije, u dogovoru među jedinstvenim nadležnim tijelima iz dviju ili više država članica ili država članica i trećih zemalja moglo bi se uspostaviti zajedničko nadležno tijelo kako bi se ispunile dužnosti koje proizlaze iz ove Uredbe. [Am. 9] |
| --- | --- |

(6.a)

Ako se projekti od zajedničkog interesa smatraju prioritetnim projektima Unije, u dogovoru među jedinstvenim nadležnim tijelima iz dviju ili više država članica ili država članica i trećih zemalja moglo bi se uspostaviti zajedničko nadležno tijelo kako bi se ispunile dužnosti koje proizlaze iz ove Uredbe. [Am. 9]

| (7) | Postupkom utvrđenim ovom Uredbom ne bi se trebalo dovoditi u pitanje ispunjavanje zahtjeva utvrđenih u međunarodnom pravu i pravu Unije, uključujući odredbe za zaštitu okoliša i ljudskog zdravlja. |
| --- | --- |

(7)

Postupkom utvrđenim ovom Uredbom ne bi se trebalo dovoditi u pitanje ispunjavanje zahtjeva utvrđenih u međunarodnom pravu i pravu Unije, uključujući odredbe za zaštitu okoliša i ljudskog zdravlja.

| (8) | S obzirom na hitnost završetka osnovne mreže TEN-T
  do 2030.
  , pojednostavnjenje postupaka izdavanja dozvola trebalo bi biti popraćeno rokom u kojem bi odgovorna nadležna tijela trebala donijeti sveobuhvatnu odluku o izgradnji projekta. Taj bi rok trebao potaknuti

  osigurati
  učinkovitiju obradu postupaka i ni u kojem slučaju ne bi smio ugroziti visoke standarde Unije u području zaštite okoliša i sudjelovanja javnosti.
  Projekti bi se trebali ocjenjivati prema kriterijima za odabir uspostavljenima Instrumentom za povezivanje Europe koji se odnose na njihovu razrađenost. Pri provođenju tih ocjenjivanja trebalo bi uzeti u obzir usklađenost s rokovima utvrđenima ovom Uredbom. [Am. 10] |
| --- | --- |

(8)

S obzirom na hitnost završetka osnovne mreže TEN-T
  do 2030.
  , pojednostavnjenje postupaka izdavanja dozvola trebalo bi biti popraćeno rokom u kojem bi odgovorna nadležna tijela trebala donijeti sveobuhvatnu odluku o izgradnji projekta. Taj bi rok trebao potaknuti

  osigurati
  učinkovitiju obradu postupaka i ni u kojem slučaju ne bi smio ugroziti visoke standarde Unije u području zaštite okoliša i sudjelovanja javnosti.
  Projekti bi se trebali ocjenjivati prema kriterijima za odabir uspostavljenima Instrumentom za povezivanje Europe koji se odnose na njihovu razrađenost. Pri provođenju tih ocjenjivanja trebalo bi uzeti u obzir usklađenost s rokovima utvrđenima ovom Uredbom. [Am. 10]

| (9) | Države članice trebale bi nastojati osigurati najučinkovitiju moguću obradu žalbi u kojima se osporava materijalna ili postupovna zakonitost sveobuhvatne odluke. |
| --- | --- |

(9)

Države članice trebale bi nastojati osigurati najučinkovitiju moguću obradu žalbi u kojima se osporava materijalna ili postupovna zakonitost sveobuhvatne odluke.

| (10) | Prekogranični infrastrukturni projekti u okviru mreže TEN-T suočeni su s posebnim problemima u pogledu koordiniranja postupaka izdavanja dozvola. Europski koordinatori
  iz članka 45. Uredbe (EU) br. 1315/2013
  trebali bi imati ovlasti za praćenje tih postupaka i olakšavanja njihove sinkronizacije i završetka
  kako bi se osiguralo poštovanje rokova postavljenih u ovoj Uredbi
  . [Am. 11] |
| --- | --- |

(10)

Prekogranični infrastrukturni projekti u okviru mreže TEN-T suočeni su s posebnim problemima u pogledu koordiniranja postupaka izdavanja dozvola. Europski koordinatori
  iz članka 45. Uredbe (EU) br. 1315/2013
  trebali bi imati ovlasti za praćenje tih postupaka i olakšavanja njihove sinkronizacije i završetka
  kako bi se osiguralo poštovanje rokova postavljenih u ovoj Uredbi
  . [Am. 11]

| (11) | Javna nabava u prekograničnim projektima od zajedničkog interesa trebala bi se provoditi u skladu s Ugovorom i Direktivom 2014/25/EU (14) i/ili Direktivom 2014/24/EU (15) Europskog parlamenta i Vijeća. Kako bi se osigurao učinkovit završetak prekograničnih projekata od zajedničkog interesa u okviru osnovne mreže, javna nabava koju provodi zajednički subjekt trebala bi podlijegati samo jednom nacionalnom zakonodavstvu. Odstupajući od zakonodavstva Unije o javnoj nabavi, primjenjiva nacionalna pravila trebala bi u načelu biti pravila one države članice u kojoj zajedničko tijelo ima registrirano sjedište. Trebalo bi ostati moguće da se primjenjivo zakonodavstvo utvrdi međuvladinim sporazumom. |
| --- | --- |

(11)

Javna nabava u prekograničnim projektima od zajedničkog interesa trebala bi se provoditi u skladu s Ugovorom i Direktivom 2014/25/EU (14) i/ili Direktivom 2014/24/EU (15) Europskog parlamenta i Vijeća. Kako bi se osigurao učinkovit završetak prekograničnih projekata od zajedničkog interesa u okviru osnovne mreže, javna nabava koju provodi zajednički subjekt trebala bi podlijegati samo jednom nacionalnom zakonodavstvu. Odstupajući od zakonodavstva Unije o javnoj nabavi, primjenjiva nacionalna pravila trebala bi u načelu biti pravila one države članice u kojoj zajedničko tijelo ima registrirano sjedište. Trebalo bi ostati moguće da se primjenjivo zakonodavstvo utvrdi međuvladinim sporazumom.

| (12) | Komisija nije sustavno uključena u odobravanje pojedinačnih projekata. Međutim, u nekim slučajevima, određeni aspekti pripreme projekta podložni su odobrenju na razini Unije. Ako je Komisija uključena u te postupke, prednost u postupanju dat će projektima Unije od zajedničkog interesa i osigurati sigurnost za nositelje projekata. U nekim će slučajevima možda biti potrebno odobrenje državne potpore.
  Ne dovodeći
  u 
  pitanje rokove utvrđene ovom Uredbom i u
  skladu s kodeksom najbolje prakse za provođenje postupaka kontrole državne potpore, države članice mogu

  trebale bi imati mogućnost
  zatražiti od Komisije da s projektima od zajedničkog interesa u osnovnoj mreži TEN-T koje one smatraju prioritetnima postupa s predvidljivijim rokovima u okviru pristupa vođenja spisa predmeta ili obostrano dogovorenog planiranja. [Am. 12] |
| --- | --- |

(12)

Komisija nije sustavno uključena u odobravanje pojedinačnih projekata. Međutim, u nekim slučajevima, određeni aspekti pripreme projekta podložni su odobrenju na razini Unije. Ako je Komisija uključena u te postupke, prednost u postupanju dat će projektima Unije od zajedničkog interesa i osigurati sigurnost za nositelje projekata. U nekim će slučajevima možda biti potrebno odobrenje državne potpore.
  Ne dovodeći
  u 
  pitanje rokove utvrđene ovom Uredbom i u
  skladu s kodeksom najbolje prakse za provođenje postupaka kontrole državne potpore, države članice mogu

  trebale bi imati mogućnost
  zatražiti od Komisije da s projektima od zajedničkog interesa u osnovnoj mreži TEN-T koje one smatraju prioritetnima postupa s predvidljivijim rokovima u okviru pristupa vođenja spisa predmeta ili obostrano dogovorenog planiranja. [Am. 12]

| (13) | Provedba infrastrukturnih projekata u osnovnoj mreži TEN-T trebala bi biti popraćena i smjernicama Komisije kako bi se povećala jasnoća u pogledu provedbe određenih vrsta projekata uz poštovanje pravne stečevine Unije. Primjerice, u akcijskom planu za prirodu, ljude i gospodarstvo (16) predviđene su takve smjernice radi povećanja jasnoće s obzirom na poštovanje direktiva o pticama i staništima. Izravna potpora povezana s javnom nabavom trebala bi biti dostupna za projekte od zajedničkog interesa kako bi se osigurala

  osiguralo smanjenje vanjskih troškova i
  najbolja vrijednost za javni novac (17). Usto, odgovarajuća tehnička pomoć trebala bi biti dostupna u okviru mehanizama razvijenih za višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. radi pružanja financijske potpore za projekte od zajedničkog interesa u okviru mreže TEN-T.
  2021.–2027. radi pružanja financijske potpore za projekte od zajedničkog interesa u okviru mreže TEN-T. [Am. 13] |
| --- | --- |

(13)

Provedba infrastrukturnih projekata u osnovnoj mreži TEN-T trebala bi biti popraćena i smjernicama Komisije kako bi se povećala jasnoća u pogledu provedbe određenih vrsta projekata uz poštovanje pravne stečevine Unije. Primjerice, u akcijskom planu za prirodu, ljude i gospodarstvo (16) predviđene su takve smjernice radi povećanja jasnoće s obzirom na poštovanje direktiva o pticama i staništima. Izravna potpora povezana s javnom nabavom trebala bi biti dostupna za projekte od zajedničkog interesa kako bi se osigurala

  osiguralo smanjenje vanjskih troškova i
  najbolja vrijednost za javni novac (17). Usto, odgovarajuća tehnička pomoć trebala bi biti dostupna u okviru mehanizama razvijenih za višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. radi pružanja financijske potpore za projekte od zajedničkog interesa u okviru mreže TEN-T.
  2021.–2027. radi pružanja financijske potpore za projekte od zajedničkog interesa u okviru mreže TEN-T. [Am. 13]

| (14) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, već se zbog potrebe za koordiniranjem tih ciljeva oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(14)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, već se zbog potrebe za koordiniranjem tih ciljeva oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (15) | Radi pravne sigurnosti, administrativni postupci koji su započeti prije stupanja na snagu ove Uredbe ne bi trebali podlijegati odredbama iz ove Uredbe
  , osim ako se ne odluči suprotno, pod uvjetom da se uključene strane slažu
  . [Am. 14] |
| --- | --- |

(15)

Radi pravne sigurnosti, administrativni postupci koji su započeti prije stupanja na snagu ove Uredbe ne bi trebali podlijegati odredbama iz ove Uredbe
  , osim ako se ne odluči suprotno, pod uvjetom da se uključene strane slažu
  . [Am. 14]

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet i područje primjene

U ovoj se Uredbi utvrđuju zahtjevi primjenjivi na administrativne postupke kojih se pridržavaju nadležna tijela država članica u odnosu na odobravanje i provedbu svih projekata od zajedničkog interesa u osnovnoj mreži transeuropske prometne mreže
  u vezi s Uredbom (EU) br
  . 
  1315/2013, uključujući prethodno odabrane projekte navedene u dijelu III. Priloga Uredbi o uspostavljanju Instrumenta za povezivanje Europe 2021. – 2027
  . [Am. 15]

Države članice mogu odlučiti proširiti primjenu svih odredbi ove Uredbe kao bloka na projekte od zajedničkog interesa za cjelokupnu mrežu transeuropske prometne mreže. [Am. 16]

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije utvrđene u Uredbi (EU) br. 1315/2013. Primjenjuju se i sljedeće definicije:

| (a) | „sveobuhvatna odluka” znači odluka, ili skup odluka, koju donosi
  jedinstveno nadležno
  tijelo ili tijela države članice
  i ako je primjenjivo, zajedničko nadležno tijelo
  , ne uključujući
  pritom
  sudove, o tome može li nositelj projekta dobiti odobrenje za izgradnju prometne infrastrukture potrebne za završetak projekta ne dovodeći u pitanje ni jednu odluku donesenu u kontekstu upravnog žalbenog postupka; [Am. 17] |
| --- | --- |

(a)

„sveobuhvatna odluka” znači odluka, ili skup odluka, koju donosi
  jedinstveno nadležno
  tijelo ili tijela države članice
  i ako je primjenjivo, zajedničko nadležno tijelo
  , ne uključujući
  pritom
  sudove, o tome može li nositelj projekta dobiti odobrenje za izgradnju prometne infrastrukture potrebne za završetak projekta ne dovodeći u pitanje ni jednu odluku donesenu u kontekstu upravnog žalbenog postupka; [Am. 17]

| (b) | „postupci izdavanja dozvola” znači svaki postupak kojeg se treba pridržavati ili korak koji se mora poduzeti pred
  nadležnim
  tijelima države članice, na temelju prava Unije ili nacionalnog prava, prije nego što nositelj projekta može provesti projekt
  i koji se počinje provoditi na datum kada jedinstveno nadležno tijelo države članice potpiše primitak predmeta
  ; [Am. 18] |
| --- | --- |

(b)

„postupci izdavanja dozvola” znači svaki postupak kojeg se treba pridržavati ili korak koji se mora poduzeti pred
  nadležnim
  tijelima države članice, na temelju prava Unije ili nacionalnog prava, prije nego što nositelj projekta može provesti projekt
  i koji se počinje provoditi na datum kada jedinstveno nadležno tijelo države članice potpiše primitak predmeta
  ; [Am. 18]

| (c) | „nositelj projekta” znači podnositelj zahtjeva

  svaka fizička ili javna odnosno privatna pravna osoba koja je podnijela zahtjev
  za odobrenje privatnog

  pokretanja
  projekta ili javno tijelo koje pokreće projekt; [Am. 19] |
| --- | --- |

(c)

„nositelj projekta” znači podnositelj zahtjeva

  svaka fizička ili javna odnosno privatna pravna osoba koja je podnijela zahtjev
  za odobrenje privatnog

  pokretanja
  projekta ili javno tijelo koje pokreće projekt; [Am. 19]

| (d) | „jedinstveno nadležno tijelo” znači tijelo koje država članica
  u skladu sa svojim nacionalnim pravom
  odredi kao odgovorno za izvršavanje dužnosti koje proizlaze iz ove Uredbe; [Am. 20] |
| --- | --- |

(d)

„jedinstveno nadležno tijelo” znači tijelo koje država članica
  u skladu sa svojim nacionalnim pravom
  odredi kao odgovorno za izvršavanje dužnosti koje proizlaze iz ove Uredbe; [Am. 20]

| (e) | „prekogranični projekt od zajedničkog interesa” znači projekt od zajedničkog interesa u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) br. 1315/2013 koji obuhvaća prekograničnu dionicu kako je ona definirana u članku 3. točki (m) te uredbe i koji provodi zajednički subjekt. |
| --- | --- |

(e)

„prekogranični projekt od zajedničkog interesa” znači projekt od zajedničkog interesa u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) br. 1315/2013 koji obuhvaća prekograničnu dionicu kako je ona definirana u članku 3. točki (m) te uredbe i koji provodi zajednički subjekt.

| (ea) | „zajedničko nadležno tijelo” znači tijelo osnovano na temelju međusobnog dogovora između jedinstvenih nadležnih tijela iz dviju ili više država članica ili iz jedne ili više država članica i jedne ili više trećih zemalja koje je zaduženo za olakšavanje postupaka izdavanja dozvola povezanih s prekograničnim projektima od zajedničkog interesa. [Am. 21] |
| --- | --- |

(ea)

„zajedničko nadležno tijelo” znači tijelo osnovano na temelju međusobnog dogovora između jedinstvenih nadležnih tijela iz dviju ili više država članica ili iz jedne ili više država članica i jedne ili više trećih zemalja koje je zaduženo za olakšavanje postupaka izdavanja dozvola povezanih s prekograničnim projektima od zajedničkog interesa. [Am. 21]

POGLAVLJE II.

POGLAVLJE II.

IZDAVANJE DOZVOLA

IZDAVANJE DOZVOLA

Članak 3.

„Prioritetni status” projekata od zajedničkog interesa

1.   Svaki projekt od zajedničkog interesa u osnovnoj mreži TEN-T
  , uključujući prethodno odabrane odjeljke u dijelu III. Priloga Uredbi o uspostavljanju Instrumenta za povezivanje Europe,
  podliježe objedinjenom postupku izdavanja dozvola kojim upravlja jedinstveno nadležno tijelo koje imenuje svaka država članica u skladu s člancima 5. i 6. [Am. 22]

2.   Ako na temelju nacionalnog prava postoji prioritetni status, projektima od zajedničkog interesa dodjeljuje se status od najvećeg mogućeg nacionalnog značaja i kao takvi se obrađuju u postupcima izdavanja dozvola, ako je, i na način na koji je, takva obrada predviđena nacionalnim zakonodavstvom primjenjivim na odgovarajuće vrste prometne infrastrukture.

3.   Kako bi se osigurali učinkoviti
  i djelotvorni
  administrativni postupci koji se odnose na projekte od zajedničkog interesa, nositelji projekata i sva predmetna tijela osiguravaju takvim projektima najbržu pravno moguću obradu, među ostalim u pogledu
  ocjenjivanja projekata prema kriterijima za odabir koji se odnose na njihovu razrađenost i
  dodijeljenih
  im
  sredstava. [Am. 23]

Članak 4.

Objedinjavanje postupaka izdavanja dozvola

1.   Kako bi se ispunili rokovi utvrđeni u članku 6. i smanjilo administrativno opterećenje povezano sa završetkom projekata od zajedničkog interesa, svi administrativni postupci
  izdavanja dozvola
  koji proizlaze iz primjenjivog prava
  uključujući relevantne procjene utjecaja na okoliš
  , i nacionalnog prava i prava

  na nacionalnoj razini i na razini
  Unije, objedinjuju se i na temelju njih se donosi samo jedna sveobuhvatna odluka
  , ne dovodeći pritom u pitanje transparentnost, sudjelovanje javnosti, ekološke i sigurnosne zahtjeve predviđene pravom Unije
  . [Am. 24]

2.   
  Ne dovodeći
  u 
  pitanje rokove iz članka 6. ove Uredbe, u
  slučaju projekata od zajedničkog interesa za koje obveza provedbe procjena utjecaja na okoliš istodobno proizlazi iz Direktive 2011/92/EU i drugog prava Unije, države članice osiguravaju da su predviđeni zajednički postupci u smislu članka 2. stavka 3. Direktive 2011/92/EU. [Am. 25]

Članak 5.

Jedinstveno nadležno tijelo za izdavanje dozvola

1.   Do ...
  (OP: umetnuti datum:


  jedna

  godina dana nakon stupanja na snagu ove Uredbe


  Uredbe
  )
  , a svakako prije 31. prosinca 2020.,
  svaka država članica dužna je imenovati jedno jedinstveno nadležno tijelo koje je odgovorno za olakšavanje procesa izdavanja dozvola, uključujući i

  potrebnih za
  donošenje sveobuhvatne odluke
  , u skladu sa stavkom 3
  .
  ovog članka
  . [Am. 26]

2.   Odgovornost

  Na inicijativu
  jedinstvenog nadležnog tijela iz stavka 1.
  , njegove se nadležnosti, obveze
  i/ili zadaće povezane s time može

  mogu, kako
  se
  navodi u stavku 1., u suglasnosti s državom članicom
  dodijeliti drugom tijelu na odgovarajućoj
  regionalnoj, lokalnoj ili drugoj
  administrativnoj razini
  , koje ih i izvršava,
  po pojedinom projektu od zajedničkog interesa ili određenoj kategoriji projekata od zajedničkog interesa,
  uz iznimku donošenja sveobuhvatne odluke utvrđene stavkom 3. ovog članka,
  pod sljedećim uvjetima: [Am. 27]

| (a) | samo je jedno
  nadležno
  tijelo odgovorno
  je
  za
  svaki
  pojedini projekt od zajedničkog interesa; [Am. 28] |
| --- | --- |

(a)

samo je jedno
  nadležno
  tijelo odgovorno
  je
  za
  svaki
  pojedini projekt od zajedničkog interesa; [Am. 28]

| (b) | to

  nadležno
  tijelo jedina je kontaktna točka za nositelja projekta u postupku donošenja sveobuhvatne odluke za određeni projekt od zajedničkog interesa; i [Am. 29] |
| --- | --- |

(b)

to

  nadležno
  tijelo jedina je kontaktna točka za nositelja projekta u postupku donošenja sveobuhvatne odluke za određeni projekt od zajedničkog interesa; i [Am. 29]

| (c) | to

  nadležno
  tijelo koordinira dostavu svih relevantnih dokumenata i informacija. [Am. 30] |
| --- | --- |

(c)

to

  nadležno
  tijelo koordinira dostavu svih relevantnih dokumenata i informacija. [Am. 30]

Jedinstveno nadležno tijelo može zadržati odgovornost utvrđivanja rokova, ne dovodeći u pitanje rokove utvrđene u skladu s člankom 6.

3.   Jedinstveno nadležno tijelo donosi sveobuhvatnu odluku unutar rokova utvrđenih u članku 6. To čini pridržavajući se zajedničkih postupaka.

Sveobuhvatna odluka koju je donijelo jedinstveno nadležno tijelo jedina je pravno obvezujuća odluka koja proizlazi iz zakonskog postupka izdavanja dozvola.
  Ne dovodeći u pitanje rokove iz članka 6. ove Uredbe,
  ako se projekt odnosi na druga tijela, ta tijela mogu dati svoje mišljenje kao doprinos tom postupku, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. Jedinstveno Nadležno tijelo uzima to mišljenje

  obvezno je takva mišljenja uzeti
  u obzir
  , posebice ako se ona odnose na zahtjeve iz Direktiva 2014/52/EU i 92/43/EEZ
  . [Am. 31]

4.   Pri donošenju sveobuhvatne odluke jedinstveno nadležno tijelo mora se pobrinuti da se poštuju svi mjerodavni zahtjevi na temelju međunarodnog prava i prava Unije te obrazložiti svoju odluku
  na temelju važećih pravnih odredbi
  . [Am. 32]

5.   Ako

  Kada
  projekt od zajedničkog interesa zahtijeva donošenje odluka u dvije države članice ili više njih
  ili u jednoj ili više država članica i jednoj ili više trećih zemalja
  , relevantna nadležna tijela poduzimaju sve potrebne korake za učinkovitu i djelotvornu međusobnu suradnju i koordinaciju
  ili mogu, ne dovodeći pritom u pitanje rokove navedene u članku 6
  .
  , osnovati zajedničko nadležno tijelo zaduženo za olakšavanje postupka izdavanja dozvola.
  . Ne dovodeći u pitanje obveze koje proizlaze na temelju primjenjivog prava Unije i nacionalnog prava, države članice nastoje osigurati zajedničke postupke, posebno u vezi s procjenom utjecaja na okoliš. [Am. 33]

5.a
     
  Kako bi se zajamčila učinkovita provedba ove Uredbe, a posebno njezina članka 6.a, jedinstveno nadležno tijelo izvješćuje Komisiju o datumu početka postupka izdavanja dozvole i o sveobuhvatnoj odluci, kako je utvrđeno u članku 6. [Am. 34]

Članak 6.

Trajanje i provedba postupka izdavanja dozvola

1.   Postupak izdavanja dozvola sastoji se od faze prije podnošenja zahtjeva i faze u kojoj jedinstveno nadležno tijelo procjenjuje zahtjev i donosi odluku.

2.   Faza prije podnošenja zahtjeva, koja obuhvaća razdoblje od početka postupka izdavanja dozvola do podnošenja potpunog spisa zahtjeva jedinstvenom nadležnom tijelu, u načelu ne smije trajati više od dvije godine

  18 mjeseci
  . [Am. 35]

3.   Kako bi se pokrenuo postupak izdavanja dozvola, nositelj projekta u pisanom obliku o projektu obavješćuje jedinstveno nadležno tijelo relevantnih država članica
  ili, po potrebi, zajedničko nadležno tijelo
  i tome prilaže detaljan opis projekta. Najkasnije dva mjeseca

  jedan mjesec
  od primitka te obavijesti jedinstveno nadležno tijelo potvrđuje

  prihvaća
  ili, ako smatra da projekt još nije dovoljno spreman da uđe u postupak izdavanja dozvola, odbija obavijest u pisanom obliku. Ako jedinstveno nadležno tijelo odluči odbiti obavijest, dužno je obrazložiti svoju odluku. Kao početak postupka izdavanja dozvola smatra se datum na koji je nadležno tijelo potpisalo primitak obavijesti. Ako su uključene dvije države članice ili više njih, datum kad zadnje relevantno nadležno tijelo primi obavijest obavijest smatra se datumom početka postupka izdavanja dozvola. [Am. 36]

4.   U roku od tri

  dva
  mjeseca od početka postupka izdavanja dozvola jedinstveno nadležno tijelo
  ili
  ,
  po potrebi, zajedničko nadležno tijelo,
  u bliskoj suradnji s nositeljem projekta i ostalim relevantnim tijelima te uzimajući u obzir informacije koje je dostavio nositelj projekta na temelju obavijesti iz stavka 3., utvrđuje detaljan nacrt zahtjeva i o njemu obavješćuje nositelja projekta, pri čemu taj nacrt sadržava sljedeće: [Am. 37]

| (-a) | odgovorno nadležno tijelo, na odgovarajućoj administrativnoj razini, u slučaju da mu jedinstveno nadležno tijelo u skladu s člankom 5. stavkom 2. dodijeli odgovornost i/ili zadaće; [Am. 38] |
| --- | --- |

(-a)

odgovorno nadležno tijelo, na odgovarajućoj administrativnoj razini, u slučaju da mu jedinstveno nadležno tijelo u skladu s člankom 5. stavkom 2. dodijeli odgovornost i/ili zadaće; [Am. 38]

| (a) | opseg i podrobnost informacija koje nositelj projekta mora dostaviti u okviru spisa zahtjeva za sveobuhvatnu odluku; |
| --- | --- |

(a)

opseg i podrobnost informacija koje nositelj projekta mora dostaviti u okviru spisa zahtjeva za sveobuhvatnu odluku;

| (b) | plan za proces izdavanja dozvola, u kojem se utvrđuje najmanje sljedeće:






  i. | odluke,
  dozvole, mišljenja
  i mišljenja

  procjene
  koja treba dobiti; [Am. 39] |
| --- | --- | --- |

(b)

plan za proces izdavanja dozvola, u kojem se utvrđuje najmanje sljedeće:

i.

odluke,
  dozvole, mišljenja
  i mišljenja

  procjene
  koja treba dobiti; [Am. 39]

| ii. | tijela, dionici i javnost na koje se postupak vjerojatno odnosi
  i/ili s kojima je obavljeno savjetovanje
  ; [Am. 40] |
| --- | --- |

ii.

tijela, dionici i javnost na koje se postupak vjerojatno odnosi
  i/ili s kojima je obavljeno savjetovanje
  ; [Am. 40]

| iii. | pojedine faze postupka i njihovo trajanje; |
| --- | --- |

iii.

pojedine faze postupka i njihovo trajanje;

| iv. | glavne etape i njihovi rokovi s obzirom na sveobuhvatnu odluku koju treba donijeti
  te ukupni planirani vremenski raspored
  ; [Am. 41] |
| --- | --- |

iv.

glavne etape i njihovi rokovi s obzirom na sveobuhvatnu odluku koju treba donijeti
  te ukupni planirani vremenski raspored
  ; [Am. 41]

| v. | sredstva koja planiraju tijela i moguće dodatne potrebe za sredstvima. |
| --- | --- |

v.

sredstva koja planiraju tijela i moguće dodatne potrebe za sredstvima.

5.   Kako bi osigurao potpunost i odgovarajuću kvalitetu spisa zahtjeva, nositelj projekta traži mišljenje jedinstvenog nadležnog tijela o svojem zahtjevu što prije tijekom faze prije podnošenja zahtjeva. Nositelj projekta u potpunosti surađuje s jedinstvenim nadležnim tijelom kako bi se ispunili rokovi i poštovao detaljan nacrt zahtjeva kako je utvrđeno u stavku 4.

6.   Nositelj projekta podnosi spis zahtjeva koji se temelji na detaljnom nacrtu zahtjeva u roku od 21

  15
  mjeseci od dana primitka tog detaljnog nacrta zahtjeva. Nakon isteka tog roka detaljni nacrt zahtjeva više se ne smatra primjenjivim, osim ako jedinstveno nadležno tijelo odluči produljiti taj rok, na
  najviše šest mjeseci, na vlastitu inicijativu ili na
  temelju obrazloženog zahtjeva nositelja projekta. [Am. 42]

7.   Najkasnije u roku od dva mjeseca od datuma podnošenja potpunog spisa zahtjeva nadležno tijelo u pisanom obliku potvrđuje da je spis zahtjeva potpun i o tome obavješćuje nositelja projekta. Spis zahtjeva koji je podnio nositelj projekta smatra se potpunim, osim ako u roku od dva mjeseca od datuma podnošenja nadležno tijelo nositelju projekta uputi zahtjev za dostavu informacija koje nedostaju. Taj zahtjev mora biti ograničen, u pogledu opsega i podrobnosti, na elemente koji su utvrđeni u detaljnom nacrtu zahtjeva. Svaki dodatni zahtjev za informacije smije se uputiti samo ako nastupe izvanredne i nepredviđene nove okolnosti i jedinstveno nadležno tijelo mora ga valjano obrazložiti.

8.   Jedinstveno nadležno tijelo procjenjuje zahtjev i donosi sveobuhvatnu
  obvezujuću
  odluku u roku od jedne godine

  6 mjeseci
  od datuma podnošenja potpunog spisa zahtjeva u skladu sa stavkom 7

  stavkom 7
  .
  , osim ako jedinstveno nadležno tijelo ne odluči na vlastitu inicijativu to razdoblje produljiti za najviše 3 mjeseca, uz obrazloženje takve odluke.
  Države članice mogu, prema potrebi, utvrditi raniji rok. [Am. 43]

9.   Rokovima iz prethodno navedenih odredbi ne dovode se u pitanje obveze koje proizlaze iz pravnih akata Unije i međunarodnih pravnih akata kao ni upravni žalbeni postupci i pravna sredstva pred sudom.

Članak 6.a

Postupak izdavanja dozvola i financijska potpora Unije

1.
     
  U skladu s postupkom iz članka 6. ove Uredbe napredak ostvaren u projektu uzima se u obzir pri ocjenjivanju projekata prema kriterijima za odabir koji se odnose na njihovu razrađenost iz članka 13. Uredbe (EU).../... [o uspostavljanju Instrumenta za povezivanje Europe].

2.
     
  U slučaju kašnjenja u pogledu faza i rokova navedenih u članku 6. bit će opravdana istraga o napretku projekta i revizija financijske potpore koju je Unija primila u okviru Instrumenta za povezivanje Europe, kako je predviđeno člankom 17. stavkom 1. Uredbe (EU).../... [o Instrumentu za povezivanje Europe], što može dovesti do smanjenja ili ukidanja financijske potpore. [Am. 44]

Članak 7.

Koordiniranje prekograničnog postupka izdavanja dozvola

1.   Za projekte koji obuhvaćaju dvije države članice ili više njih
  ili pak jednu ili više država članica i jednu ili više trećih zemalja
  nadležna tijela relevantnih država članica usklađuju svoje rasporede i dogovaraju se o zajedničkom planu. [Am. 45]

1.a
     
  U takvim slučajevima kako bi se olakšao postupak izdavanja dozvola, jedinstvena nadležna tijela iz dviju ili više država članica ili jedne ili više države članice i jedne ili više trećih zemalja mogu sporazumno uspostaviti zajedničko nadležno tijelo, kako je predviđeno u članku 5. stavku 5. [Am. 46]

2.   Europski koordinator iz članka 45. Uredbe (EU) br. 1315/2013 ovlašten je blisko pratiti postupak izdavanja dozvola za prekogranične projekte od zajedničkog interesa i olakšavati kontakte
  i suradnju
  među uključenim nadležnim tijelima
  ili, po potrebi, sa zajedničkim nadležnim tijelima
  . [Am. 47]

3.   Ne dovodeći u pitanje obvezu poštovanja rokova na temelju ove Uredbe, u slučaju nepridržavanja rokova za donošenje sveobuhvatne odluke,
  jedinstveno
  nadležno tijelo mora odmah obavijestiti
  Komisiju i, kada je to potrebno,
  relevantnog europskog koordinatora o mjerama koje su poduzete ili će se poduzeti da postupak izdavanja dozvola završi s najmanjim mogućim zakašnjenjem.
  Komisija i, kada je to potrebno,
  Europski koordinator može zatražiti

  mogu
  od
  jedinstvenog
  nadležnog tijela
  zatražiti
  da ga

  ih
  redovito izvješćuje o ostvarenom napretku. [Am. 48]

POGLAVLJE III.

POGLAVLJE III.

JAVNA NABAVA

JAVNA NABAVA

Članak 8.

Javna nabava u prekograničnim projektima od zajedničkog interesa

1.   Javna nabava u prekograničnim projektima od zajedničkog interesa provodi se u skladu s Ugovorom i Direktivom 2014/25/EU i/ili Direktivom 2014/24/EU.

2.   Ako postupke nabave provodi zajednički subjekt koji su uspostavile države članice sudionice, taj subjekt
  , zajedno sa svojim podružnicama, ako je to primjenjivo,
  primjenjuje nacionalne odredbe jedne od tih država članica i, odstupajući od tih direktiva, te odredbe moraju biti utvrđene u skladu s člankom 57. stavkom 5. točkom (a) Direktive 2014/25/EU ili člankom 39. stavkom 5. točkom (a) Direktive 2014/24/EU, ovisno što je primjenjivo, osim ako je sporazumom među državama članicama sudionicama predviđeno drukčije. U takvom se sporazumu u svakom slučaju mora predvidjeti primjena samo jednog nacionalnog zakonodavstva ako

  za
  postupke nabave
  koje
  provodi zajednički subjekt
  , te ako je to primjenjivo, njegove podružnice, za cijeli projekt
  . [Am. 49]

POGLAVLJE IV.

POGLAVLJE IV.

TEHNIČKA POMOĆ

TEHNIČKA POMOĆ

Članak 9.

Tehnička pomoć

Na zahtjev nositelja projekta ili države članice, u skladu s relevantnim programima financiranja Unije i ne dovodeći u pitanje višegodišnji financijski okvir, Unija pruža tehničku
  , savjetodavnu i financijsku
  pomoć za provedbu ove Uredbe i olakšavanje provedbe projekata od zajedničkog interesa
  u svakoj fazi postupka
  . [Am. 50]

POGLAVLJE V.

POGLAVLJE V.

ZAVRŠNE ODREDBE

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 10.

Prijelazne odredbe

Ova se Uredba ne primjenjuje na administrativne postupke koji su počeli prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

Članak 11.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Međutim, članci 4., 5., 6. i 7. primjenjuju se u određenoj državi članici od datuma na koji je ta država članica imenovala jedinstveno nadležno tijelo u skladu s člankom 5. stavkom 1.

Komisija u Službenom listu objavljuje obavijest o tome kada se te odredbe počinju primjenjivati u državi članici. [Am. 51]

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno ...

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  Mišljenje od 17. listopada 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Mišljenje od 7. veljače 2019. (još nije objavljeno u Službenom listu).

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. (još nije objavljeno u Službenom listu)

3

(4)  Uredba (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (SL L 348, 20.12.2013., str. 1.).

4

(5)  Direktiva 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (SL L 26, 28.1.2012., str. 1.).

5

(6)  Direktiva 2014/52/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Direktive 2011/92/EU o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (SL L 124, 25.4.2014., str. 1.).

6

(7)  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

7

(8)  Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

8

(9)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.)

9

(10)  Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

10

(11)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

11

(12)  Direktiva 2012/18/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o kontroli opasnosti od velikih nesreća koje uključuju opasne tvari, o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/82/EZ (SL L 197, 24.7.2012., str. 1.).

12

(13)  Provedbena direktiva Komisije 2011/42/EU od 11. travnja 2011. o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ radi uvrštavanja flutriafola kao aktivne tvari te o izmjeni Odluke Komisije 2008/934/EZ (SL L 97, 12.4.2011., str. 42.).

13

(14)  Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

14

(15)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

15

(16)  COM(2017)0198

16

(17)  COM(2017)0573

17

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/586 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/586

---

P8_TA(2019)0110

Osiguranje motornih vozila ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 13. veljače 2019. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/103/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. u odnosu na osiguranje od građanskopravne odgovornosti u pogledu upotrebe motornih vozila i izvršenje obveze osiguranja od takve odgovornosti (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/63)

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Osiguranje od građanskopravne odgovornosti u pogledu upotrebe motornih vozila (osiguranje motornih vozila) posebno je važno za europske građane, kako za ugovaratelje osiguranja tako i za potencijalne
  žrtve nezgoda
  . Od velike je važnosti i za društva za osiguranje jer je bitan segment djelatnosti neživotnog osiguranja u Uniji. Osiguranje motornih vozila utječe i na slobodno kretanje osoba, robe i vozila. Stoga bi jedan od ključnih ciljeva djelovanja Unije u području financijskih usluga trebao biti jačanje i konsolidacija unutarnjeg tržišta osiguranja motornih vozila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Osiguranje od građanskopravne odgovornosti u pogledu upotrebe motornih vozila (osiguranje motornih vozila) posebno je važno za europske građane, kako za ugovaratelje osiguranja tako i za potencijalne
  žrtve nezgoda
  . Od velike je važnosti i za društva za osiguranje jer je bitan segment djelatnosti neživotnog osiguranja u Uniji. Osiguranje motornih vozila utječe i na slobodno kretanje osoba, robe i vozila. Stoga bi jedan od ključnih ciljeva djelovanja Unije u području financijskih usluga trebao biti jačanje i konsolidacija unutarnjeg tržišta osiguranja motornih vozila.

| (1) | Osiguranje od građanskopravne odgovornosti u pogledu upotrebe motornih vozila (osiguranje motornih vozila) posebno je važno za europske građane, kako za ugovaratelje osiguranja tako i za potencijalne
  oštećene osobe uslijed prometne nezgode
  . Od velike je važnosti i za društva za osiguranje jer je bitan segment djelatnosti neživotnog osiguranja u Uniji. Osiguranje motornih vozila
  znatno
  utječe i na slobodno kretanje osoba, robe i vozila
  te stoga i na unutarnje tržište i schengenski prostor
  . Stoga bi jedan od ključnih ciljeva djelovanja Unije u području financijskih usluga trebao biti jačanje i konsolidacija unutarnjeg tržišta osiguranja motornih vozila. |
| --- | --- |

(1)

Osiguranje od građanskopravne odgovornosti u pogledu upotrebe motornih vozila (osiguranje motornih vozila) posebno je važno za europske građane, kako za ugovaratelje osiguranja tako i za potencijalne
  oštećene osobe uslijed prometne nezgode
  . Od velike je važnosti i za društva za osiguranje jer je bitan segment djelatnosti neživotnog osiguranja u Uniji. Osiguranje motornih vozila
  znatno
  utječe i na slobodno kretanje osoba, robe i vozila
  te stoga i na unutarnje tržište i schengenski prostor
  . Stoga bi jedan od ključnih ciljeva djelovanja Unije u području financijskih usluga trebao biti jačanje i konsolidacija unutarnjeg tržišta osiguranja motornih vozila.

(Ako se ovaj amandman usvoji, trebalo bi sastaviti i odgovarajuće izmjene uvodnih izjava ovog akta o izmjeni.)

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Komisija je ispitala funkcioniranje Direktive 2009/103/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (15), među ostalim, njezinu učinkovitost, djelotvornost i usklađenost s drugim politikama Unije. Zaključak je evaluacije da Direktiva 2009/103/EZ uglavnom dobro funkcionira te da u pogledu većine aspekata nije potrebna njezina izmjena. Međutim, utvrđena su četiri područja u kojima bi ciljane izmjene bile primjerene: naknada štete
  žrtvama nezgoda
  u slučaju nesolventnosti društva za osiguranje, minimalni obvezni iznosi osiguravateljnog pokrića, provjere osiguranja vozila koje se provode na razini država članica i korištenje potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima na razini novog društva za osiguranje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Komisija je ispitala funkcioniranje Direktive 2009/103/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (15), među ostalim, njezinu učinkovitost, djelotvornost i usklađenost s drugim politikama Unije. Zaključak je evaluacije da Direktiva 2009/103/EZ uglavnom dobro funkcionira te da u pogledu većine aspekata nije potrebna njezina izmjena. Međutim, utvrđena su četiri područja u kojima bi ciljane izmjene bile primjerene: naknada štete
  žrtvama nezgoda
  u slučaju nesolventnosti društva za osiguranje, minimalni obvezni iznosi osiguravateljnog pokrića, provjere osiguranja vozila koje se provode na razini država članica i korištenje potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima na razini novog društva za osiguranje.

| (2) | Komisija je ispitala funkcioniranje Direktive 2009/103/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (15), među ostalim, njezinu učinkovitost, djelotvornost i usklađenost s drugim politikama Unije. Zaključak je evaluacije da Direktiva 2009/103/EZ uglavnom dobro funkcionira te da u pogledu većine aspekata nije potrebna njezina izmjena. Međutim, utvrđena su četiri područja u kojima bi ciljane izmjene bile primjerene: naknada štete
  osobama oštećenima u nezgodama
  u slučaju nesolventnosti društva za osiguranje, minimalni obvezni iznosi osiguravateljnog pokrića, provjere osiguranja vozila koje se provode na razini država članica i korištenje potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima na razini novog društva za osiguranje.
  Radi bolje zaštite oštećenih osoba, osim ovih četiriju područja, trebalo bi uvesti nova pravila o odgovornosti u slučaju nezgode u kojoj sudjeluje prikolica koju vuče motorno vozilo. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je ispitala funkcioniranje Direktive 2009/103/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (15), među ostalim, njezinu učinkovitost, djelotvornost i usklađenost s drugim politikama Unije. Zaključak je evaluacije da Direktiva 2009/103/EZ uglavnom dobro funkcionira te da u pogledu većine aspekata nije potrebna njezina izmjena. Međutim, utvrđena su četiri područja u kojima bi ciljane izmjene bile primjerene: naknada štete
  osobama oštećenima u nezgodama
  u slučaju nesolventnosti društva za osiguranje, minimalni obvezni iznosi osiguravateljnog pokrića, provjere osiguranja vozila koje se provode na razini država članica i korištenje potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima na razini novog društva za osiguranje.
  Radi bolje zaštite oštećenih osoba, osim ovih četiriju područja, trebalo bi uvesti nova pravila o odgovornosti u slučaju nezgode u kojoj sudjeluje prikolica koju vuče motorno vozilo.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a) | Neka motorna vozila, kao što su električni bicikli i samobalansirajući osobni transporteri „segway”, manja su i stoga je manja vjerojatnost da nanesu znatnu štetu osobama ili imovini nego ostala vozila. Ne bi bilo proporcionalno i dalekovidno obuhvatiti ih područje primjene Direktive 2009/103/EZ takva vozila jer bi se time nametnula obveza skupog i prekomjernog osiguranja za takva vozila. Time bi se također ugrozilo prihvaćanje tih vozila i destimuliralo inovacije iako nema dovoljno dokaza da bi ta vozila mogla uzrokovati nezgode istog razmjera s oštećenim osobama kao druga vozila poput automobila ili kamiona. U skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti, zahtjevi na razini Unije trebali bi obuhvaćati vozila koja mogu uzrokovati znatnu štetu u prekograničnoj situaciji. Stoga je nužno ograničiti područje primjene Direktive 2009/103/EZ na ona vozila za koja Unija smatra da zahtjevi u pogledu sigurnosti i zaštite moraju postojati prije njihova stavljanja na tržište, odnosno vozila koja podliježu EU homologaciji tipa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3a)

Neka motorna vozila, kao što su električni bicikli i samobalansirajući osobni transporteri „segway”, manja su i stoga je manja vjerojatnost da nanesu znatnu štetu osobama ili imovini nego ostala vozila. Ne bi bilo proporcionalno i dalekovidno obuhvatiti ih područje primjene Direktive 2009/103/EZ takva vozila jer bi se time nametnula obveza skupog i prekomjernog osiguranja za takva vozila. Time bi se također ugrozilo prihvaćanje tih vozila i destimuliralo inovacije iako nema dovoljno dokaza da bi ta vozila mogla uzrokovati nezgode istog razmjera s oštećenim osobama kao druga vozila poput automobila ili kamiona. U skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti, zahtjevi na razini Unije trebali bi obuhvaćati vozila koja mogu uzrokovati znatnu štetu u prekograničnoj situaciji. Stoga je nužno ograničiti područje primjene Direktive 2009/103/EZ na ona vozila za koja Unija smatra da zahtjevi u pogledu sigurnosti i zaštite moraju postojati prije njihova stavljanja na tržište, odnosno vozila koja podliježu EU homologaciji tipa.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3b) | Međutim, važno je dopustiti državama članicama da na nacionalnoj razini odlučuju o odgovarajućoj razini zaštite osoba koje bi mogla ozlijediti vozila koja ne podliježu EU homologaciji tipa. Zato je važno dozvoliti državama članicama da zadrže ili uvedu nove obvezne odredbe o zaštiti korisnika tih drugih vrsta vozila kako bi zaštitile potencijalne oštećene osobe od prometne nezgode. Ako država članica odluči tražiti takvo pokriće u obliku obveznog osiguranja, treba uzeti u obzir vjerojatnost da se vozilo koristi u prekograničnom prometu i potrebu za zaštitom potencijalnih oštećenih osoba u drugoj državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3b)

Međutim, važno je dopustiti državama članicama da na nacionalnoj razini odlučuju o odgovarajućoj razini zaštite osoba koje bi mogla ozlijediti vozila koja ne podliježu EU homologaciji tipa. Zato je važno dozvoliti državama članicama da zadrže ili uvedu nove obvezne odredbe o zaštiti korisnika tih drugih vrsta vozila kako bi zaštitile potencijalne oštećene osobe od prometne nezgode. Ako država članica odluči tražiti takvo pokriće u obliku obveznog osiguranja, treba uzeti u obzir vjerojatnost da se vozilo koristi u prekograničnom prometu i potrebu za zaštitom potencijalnih oštećenih osoba u drugoj državi članici.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3c) | Također je važno iz područja primjene Direktive 2009/103/EZ isključiti vozila namijenjena isključivo za motosport jer su ta vozila općenito obuhvaćena drugim oblicima osiguranja od odgovornosti i ne podliježu obveznom osiguranju za motorna vozila kada se koriste isključivo za natjecanje. Budući da je upotreba takvih vozila ograničena na kontroliranu stazu ili prostor, ograničena je i mogućnost nezgode s vozilima ili osobama nepovezanima s tim kontekstom. Međutim, bitno je da države članice zadrže ili uvedu nove obvezne odredbe o vozilima koja sudjeluju u motorističkim sportskim događajima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3c)

Također je važno iz područja primjene Direktive 2009/103/EZ isključiti vozila namijenjena isključivo za motosport jer su ta vozila općenito obuhvaćena drugim oblicima osiguranja od odgovornosti i ne podliježu obveznom osiguranju za motorna vozila kada se koriste isključivo za natjecanje. Budući da je upotreba takvih vozila ograničena na kontroliranu stazu ili prostor, ograničena je i mogućnost nezgode s vozilima ili osobama nepovezanima s tim kontekstom. Međutim, bitno je da države članice zadrže ili uvedu nove obvezne odredbe o vozilima koja sudjeluju u motorističkim sportskim događajima.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3d) | Ovom se Direktivom uspostavlja odgovarajuća ravnoteža između javnog interesa i potencijalnih troškova za javna tijela, osiguravatelje i ugovaratelje osiguranja kako bi se zajamčila troškovna učinkovitost predloženih mjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3d)

Ovom se Direktivom uspostavlja odgovarajuća ravnoteža između javnog interesa i potencijalnih troškova za javna tijela, osiguravatelje i ugovaratelje osiguranja kako bi se zajamčila troškovna učinkovitost predloženih mjera.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3e) | Upotreba vozila u prometu trebala bi obuhvaćati korištenje vozila u prometu na javnim i privatnim cestama. One bi mogle obuhvaćati sve kolne prilaze, parkirna mjesta ili druge ekvivalentne površine na privatnom terenu koje su dostupne široj javnosti. Korištenje vozila u zatvorenom području, kojem šira javnost nema pristupa, ne bi trebalo smatrati upotrebom vozila u prometu. No bez obzira na to, kad se vozilo koristi u prometu u bilo kojem trenutku i stoga podliježe obveznom osiguranju, države članice trebale bi zajamčiti da to vozilo bude pokriveno policom osiguranja koja obuhvaća potencijalne oštećene osobe tijekom ugovornog razdoblja bez obzira na to koristi li se vozilo u prometu u trenutku nezgode, osim ako se vozilo koristi u motociklističkom sportskom događaju. Države članice trebale bi moći ograničiti pokriće osiguranjem koje nije povezano s prometom kad se ne može opravdano očekivati da postoji osiguranje, primjerice u slučaju traktora uključenog u nezgodu kada njegova glavna funkcija u tom trenutku nije funkcija prijevoznog sredstva, nego da kao stroj za izvođenje radova služi kao nužna pokretačka snaga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3e)

Upotreba vozila u prometu trebala bi obuhvaćati korištenje vozila u prometu na javnim i privatnim cestama. One bi mogle obuhvaćati sve kolne prilaze, parkirna mjesta ili druge ekvivalentne površine na privatnom terenu koje su dostupne široj javnosti. Korištenje vozila u zatvorenom području, kojem šira javnost nema pristupa, ne bi trebalo smatrati upotrebom vozila u prometu. No bez obzira na to, kad se vozilo koristi u prometu u bilo kojem trenutku i stoga podliježe obveznom osiguranju, države članice trebale bi zajamčiti da to vozilo bude pokriveno policom osiguranja koja obuhvaća potencijalne oštećene osobe tijekom ugovornog razdoblja bez obzira na to koristi li se vozilo u prometu u trenutku nezgode, osim ako se vozilo koristi u motociklističkom sportskom događaju. Države članice trebale bi moći ograničiti pokriće osiguranjem koje nije povezano s prometom kad se ne može opravdano očekivati da postoji osiguranje, primjerice u slučaju traktora uključenog u nezgodu kada njegova glavna funkcija u tom trenutku nije funkcija prijevoznog sredstva, nego da kao stroj za izvođenje radova služi kao nužna pokretačka snaga.

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3f) | Upotreba vozila isključivo u situacijama koje nemaju veze s prometom trebala bi biti isključena iz područja primjene Direktive 2009/103/EZ. Nadalje, države članice ne bi trebale zahtijevati osiguranje za vozila koja su trajno ili privremeno odjavljena zbog nemogućnosti njihova korištenja kao prijevoznog sredstva jer se, na primjer, nalaze u muzeju, u postupku su restauriranja ili se ne upotrebljavaju duže vrijeme iz nekog drugog razloga, kao što je sezonska upotreba. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3f)

Upotreba vozila isključivo u situacijama koje nemaju veze s prometom trebala bi biti isključena iz područja primjene Direktive 2009/103/EZ. Nadalje, države članice ne bi trebale zahtijevati osiguranje za vozila koja su trajno ili privremeno odjavljena zbog nemogućnosti njihova korištenja kao prijevoznog sredstva jer se, na primjer, nalaze u muzeju, u postupku su restauriranja ili se ne upotrebljavaju duže vrijeme iz nekog drugog razloga, kao što je sezonska upotreba.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | U skladu s postojećim odredbama države
  članice
  trebale bi
  se
  suzdržavati
  od provjera osiguranja vozila koja se uobičajeno nalaze na području druge države članice i vozila koja se uobičajeno nalaze na području treće zemlje i na njihovo područje dolaze s područja neke druge države članice. Zahvaljujući novim tehnološkim dostignućima provjere osiguranja vozila moguće su bez zaustavljanja vozila, odnosno bez ometanja slobodnog kretanja osoba. Stoga je primjereno dopustiti takve provjere osiguranja vozila samo ako su nediskriminirajuće, razmjerne, dio općeg sustava provjera na državnom području i ako za njihovu provedbu nije nužno zaustavljanje vozila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

U skladu s postojećim odredbama države
  članice
  trebale bi
  se
  suzdržavati
  od provjera osiguranja vozila koja se uobičajeno nalaze na području druge države članice i vozila koja se uobičajeno nalaze na području treće zemlje i na njihovo područje dolaze s područja neke druge države članice. Zahvaljujući novim tehnološkim dostignućima provjere osiguranja vozila moguće su bez zaustavljanja vozila, odnosno bez ometanja slobodnog kretanja osoba. Stoga je primjereno dopustiti takve provjere osiguranja vozila samo ako su nediskriminirajuće, razmjerne, dio općeg sustava provjera na državnom području i ako za njihovu provedbu nije nužno zaustavljanje vozila.

| (4) | Države
  članice
  trenutno
  se
  suzdržavaju
  od provjera osiguranja vozila koja se uobičajeno nalaze na području druge države članice i vozila koja se uobičajeno nalaze na području treće zemlje i na njihovo područje dolaze s područja neke druge države članice. Zahvaljujući novim tehnološkim dostignućima
  , kao što je tehnologija za automatsko prepoznavanje registarskih tablica, diskretne
  provjere osiguranja vozila moguće su bez zaustavljanja vozila, odnosno bez ometanja slobodnog kretanja osoba. Stoga je primjereno dopustiti takve provjere osiguranja vozila samo ako su nediskriminirajuće, razmjerne, dio općeg sustava provjera na državnom području
  , ako se provode
  i 
  za vozila koja se nalaze na teritoriju države članice koja obavlja provjere,
  ako za njihovu provedbu nije nužno zaustavljanje vozila
  i ako se provode uz potpuno poštovanje prava, sloboda i legitimnih interesa dotične osobe
  . |
| --- | --- |

(4)

Države
  članice
  trenutno
  se
  suzdržavaju
  od provjera osiguranja vozila koja se uobičajeno nalaze na području druge države članice i vozila koja se uobičajeno nalaze na području treće zemlje i na njihovo područje dolaze s područja neke druge države članice. Zahvaljujući novim tehnološkim dostignućima
  , kao što je tehnologija za automatsko prepoznavanje registarskih tablica, diskretne
  provjere osiguranja vozila moguće su bez zaustavljanja vozila, odnosno bez ometanja slobodnog kretanja osoba. Stoga je primjereno dopustiti takve provjere osiguranja vozila samo ako su nediskriminirajuće, razmjerne, dio općeg sustava provjera na državnom području
  , ako se provode
  i 
  za vozila koja se nalaze na teritoriju države članice koja obavlja provjere,
  ako za njihovu provedbu nije nužno zaustavljanje vozila
  i ako se provode uz potpuno poštovanje prava, sloboda i legitimnih interesa dotične osobe
  .

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | Kako bi takav sustav mogao funkcionirati, mora postojati razmjena informacija među državama članicama koja omogućava provjere osiguranja motornih vozila čak i ako je vozilo registrirano u drugoj državi članici. Ta razmjena informacija, koja se temelji na postojećem sustavu EUCARIS (Europski informacijski sustav prometnih i vozačkih dozvola), trebala bi se odvijati bez diskriminacije jer bi sva vozila trebala podlijegati istoj provjeri. Amandmani koje se uvodi ovom Direktivom imat će ograničen učinak na javne uprave jer ovaj sustav za razmjenu već postoji i koristi se za utvrđivanje prometnih prekršaja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

Kako bi takav sustav mogao funkcionirati, mora postojati razmjena informacija među državama članicama koja omogućava provjere osiguranja motornih vozila čak i ako je vozilo registrirano u drugoj državi članici. Ta razmjena informacija, koja se temelji na postojećem sustavu EUCARIS (Europski informacijski sustav prometnih i vozačkih dozvola), trebala bi se odvijati bez diskriminacije jer bi sva vozila trebala podlijegati istoj provjeri. Amandmani koje se uvodi ovom Direktivom imat će ograničen učinak na javne uprave jer ovaj sustav za razmjenu već postoji i koristi se za utvrđivanje prometnih prekršaja.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4b) | Vožnja bez osiguranja, odnosno korištenje motornog vozila bez obveznog osiguranja od građanskopravne odgovornosti, sve je veći problem u Uniji. Trošak koji je rezultat vožnje bez osiguranja procijenjen je 2011. za cijelu Uniju na 870 milijuna eura u odštetnim zahtjevima. Potrebno je istaknuti da vožnja bez osiguranja negativno utječe na brojne dionike, uključujući žrtve nezgoda, osiguravatelje, garancijske fondove i ugovaratelje osiguranja motornih vozila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4b)

Vožnja bez osiguranja, odnosno korištenje motornog vozila bez obveznog osiguranja od građanskopravne odgovornosti, sve je veći problem u Uniji. Trošak koji je rezultat vožnje bez osiguranja procijenjen je 2011. za cijelu Uniju na 870 milijuna eura u odštetnim zahtjevima. Potrebno je istaknuti da vožnja bez osiguranja negativno utječe na brojne dionike, uključujući žrtve nezgoda, osiguravatelje, garancijske fondove i ugovaratelje osiguranja motornih vozila.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | U skladu s tim načelima države članice ne bi trebale čuvati podatke duže nego što je to potrebno za provjeru ima li vozilo važeće osiguranje. Ako se utvrdi da je vozilo osigurano, svi podaci koji se odnose na tu provjeru trebaju se izbrisati. Ako se sustavom provjere ne može utvrditi je li vozilo osigurano, ti bi se podaci trebali čuvati najviše 30 dana ili dok se ne dokaže da vozilo ima važeće osiguranje, ovisno o tome što je kraće. Za vozila za koja se utvrdi da nisu obuhvaćena važećim osiguranjem razumno je zahtijevati da se podaci čuvaju dok se ne završe administrativni ili sudski postupci i dok vozilo ne bude obuhvaćeno važećom policom osiguranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5a)

U skladu s tim načelima države članice ne bi trebale čuvati podatke duže nego što je to potrebno za provjeru ima li vozilo važeće osiguranje. Ako se utvrdi da je vozilo osigurano, svi podaci koji se odnose na tu provjeru trebaju se izbrisati. Ako se sustavom provjere ne može utvrditi je li vozilo osigurano, ti bi se podaci trebali čuvati najviše 30 dana ili dok se ne dokaže da vozilo ima važeće osiguranje, ovisno o tome što je kraće. Za vozila za koja se utvrdi da nisu obuhvaćena važećim osiguranjem razumno je zahtijevati da se podaci čuvaju dok se ne završe administrativni ili sudski postupci i dok vozilo ne bude obuhvaćeno važećom policom osiguranja.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Za djelotvornu i učinkovitu zaštitu
  žrtava
  prometnih nezgoda nužno je da se tim
  žrtvama
  uvijek isplati naknada za zadobivene tjelesne ozljede ili oštećenje stvari, neovisno o tomu je li društvo za osiguranje odgovorne osobe solventno ili nije. Stoga bi države članice trebale osnovati ili zadužiti tijelo
  za isplatu početne naknade štete
  oštećenim osobama s uobičajenim boravištem na njihovu državnom području, koje ima pravo zatražiti povrat te naknade od tijela koje je za to osnovano ili zaduženo u državi članici u kojoj društvo za osiguranje koje je izdalo policu osiguranja za vozilo odgovorne osobe ima poslovni nastan. Međutim, kako bi se izbjeglo podnošenje usporednih zahtjeva, žrtvama prometnih nezgoda ne bi trebalo biti dopušteno podnošenje odštetnog zahtjeva navedenom tijelu ako su već podnijele zahtjev predmetnom društvu za osiguranje
  ili pokrenule pravni postupak protiv tog društva
  te se taj zahtjev još razmatra
  odnosno taj je pravni postupak još u tijeku
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Za djelotvornu i učinkovitu zaštitu
  žrtava
  prometnih nezgoda nužno je da se tim
  žrtvama
  uvijek isplati naknada za zadobivene tjelesne ozljede ili oštećenje stvari, neovisno o tomu je li društvo za osiguranje odgovorne osobe solventno ili nije. Stoga bi države članice trebale osnovati ili zadužiti tijelo
  za isplatu početne naknade štete
  oštećenim osobama s uobičajenim boravištem na njihovu državnom području, koje ima pravo zatražiti povrat te naknade od tijela koje je za to osnovano ili zaduženo u državi članici u kojoj društvo za osiguranje koje je izdalo policu osiguranja za vozilo odgovorne osobe ima poslovni nastan. Međutim, kako bi se izbjeglo podnošenje usporednih zahtjeva, žrtvama prometnih nezgoda ne bi trebalo biti dopušteno podnošenje odštetnog zahtjeva navedenom tijelu ako su već podnijele zahtjev predmetnom društvu za osiguranje
  ili pokrenule pravni postupak protiv tog društva
  te se taj zahtjev još razmatra
  odnosno taj je pravni postupak još u tijeku
  .

| (7) | Za djelotvornu i učinkovitu zaštitu
  osoba oštećenih uslijed
  prometnih nezgoda nužno je da se tim
  oštećenim osobama
  uvijek isplati
  odgovarajuća
  naknada za zadobivene tjelesne ozljede ili oštećenje stvari, neovisno o tomu je li društvo za osiguranje odgovorne osobe solventno ili nije. Stoga bi države članice trebale osnovati ili zadužiti tijelo
  koje bez odgode
  oštećenim osobama s uobičajenim boravištem na njihovu državnom području
  isplaćuje početnu naknadu štete barem do granica obveze osiguranja iz članka 9. stavka 1. Direktive 2009/103/EZ ili
  ,
  u slučaju da je viša, granice garancije koju propiše država članica i
  koje ima pravo zatražiti povrat te naknade od tijela koje je za to osnovano ili zaduženo u državi članici u kojoj društvo za osiguranje koje je izdalo policu osiguranja za vozilo odgovorne osobe ima poslovni nastan. Međutim, kako bi se izbjeglo podnošenje usporednih zahtjeva, žrtvama prometnih nezgoda ne bi trebalo biti dopušteno podnošenje odštetnog zahtjeva navedenom tijelu ako su već podnijele zahtjev predmetnom društvu za osiguranje te se taj zahtjev još razmatra. |
| --- | --- |

(7)

Za djelotvornu i učinkovitu zaštitu
  osoba oštećenih uslijed
  prometnih nezgoda nužno je da se tim
  oštećenim osobama
  uvijek isplati
  odgovarajuća
  naknada za zadobivene tjelesne ozljede ili oštećenje stvari, neovisno o tomu je li društvo za osiguranje odgovorne osobe solventno ili nije. Stoga bi države članice trebale osnovati ili zadužiti tijelo
  koje bez odgode
  oštećenim osobama s uobičajenim boravištem na njihovu državnom području
  isplaćuje početnu naknadu štete barem do granica obveze osiguranja iz članka 9. stavka 1. Direktive 2009/103/EZ ili
  ,
  u slučaju da je viša, granice garancije koju propiše država članica i
  koje ima pravo zatražiti povrat te naknade od tijela koje je za to osnovano ili zaduženo u državi članici u kojoj društvo za osiguranje koje je izdalo policu osiguranja za vozilo odgovorne osobe ima poslovni nastan. Međutim, kako bi se izbjeglo podnošenje usporednih zahtjeva, žrtvama prometnih nezgoda ne bi trebalo biti dopušteno podnošenje odštetnog zahtjeva navedenom tijelu ako su već podnijele zahtjev predmetnom društvu za osiguranje te se taj zahtjev još razmatra.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Trebalo bi omogućiti jednostavnu provjeru vjerodostojnosti potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima ugovaratelja osiguranja koji s društvom za osiguranje želi sklopiti novi ugovor o osiguranju i na taj način olakšati priznavanje takve potvrde pri ugovaranju nove police osiguranja. Kako bi se olakšala provjera i utvrđivanje vjerodostojnosti potvrda o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima, važno je da su sadržaj i format tih potvrda jednaki u svim državama članicama. Osim toga, društva za osiguranje koja pri određivanju premija osiguranja motornog vozila uzimaju u obzir potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima ne bi smjela diskriminirati na temelju državljanstva ili isključivo na temelju prethodne države članice boravišta ugovaratelja osiguranja. Kako bi države članice mogle provjeriti kako društva za osiguranje postupaju s potvrdama o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima, društva za osiguranje trebala bi objaviti svoje politike u pogledu upotrebe eventualno postavljenih odštetnih zahtjeva pri izračunu premija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Trebalo bi omogućiti jednostavnu provjeru vjerodostojnosti potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima ugovaratelja osiguranja koji s društvom za osiguranje želi sklopiti novi ugovor o osiguranju i na taj način olakšati priznavanje takve potvrde pri ugovaranju nove police osiguranja. Kako bi se olakšala provjera i utvrđivanje vjerodostojnosti potvrda o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima, važno je da su sadržaj i format tih potvrda jednaki u svim državama članicama. Osim toga, društva za osiguranje koja pri određivanju premija osiguranja motornog vozila uzimaju u obzir potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima ne bi smjela diskriminirati na temelju državljanstva ili isključivo na temelju prethodne države članice boravišta ugovaratelja osiguranja. Kako bi države članice mogle provjeriti kako društva za osiguranje postupaju s potvrdama o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima, društva za osiguranje trebala bi objaviti svoje politike u pogledu upotrebe eventualno postavljenih odštetnih zahtjeva pri izračunu premija.

| (8) | Trebalo bi omogućiti jednostavnu provjeru vjerodostojnosti potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima ugovaratelja osiguranja koji s društvom za osiguranje želi sklopiti novi ugovor o osiguranju i na taj način olakšati priznavanje takve potvrde pri ugovaranju nove police osiguranja. Kako bi se olakšala provjera i utvrđivanje vjerodostojnosti potvrda o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima, važno je da su sadržaj i format tih potvrda jednaki u svim državama članicama. Osim toga, društva za osiguranje koja pri određivanju premija osiguranja motornog vozila uzimaju u obzir potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima ne bi smjela diskriminirati na temelju državljanstva ili isključivo na temelju prethodne države članice boravišta ugovaratelja osiguranja.
  Osim toga, društva za osiguranje trebala bi tretirati potvrdu iz druge države članice kao i domaću potvrdu te primijeniti sve popuste dostupne potencijalnom klijentu koji je po svemu ostalome identičan, kao i popuste koji su propisani nacionalnim zakonodavstvom te države članice. Države članice trebale bi zadržati slobodu donošenja nacionalnih propisa o sustavima „bonus/malus” jer su ti sustavi po svojoj prirodi nacionalni, bez prekograničnog elementa, te bi stoga prema načelu supsidijarnosti odlučivanje o tim sustavima trebalo ostati u nadležnosti država članica.
  Kako bi države članice mogle provjeriti kako društva za osiguranje postupaju s potvrdama o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima, društva za osiguranje trebala bi objaviti svoje politike u pogledu upotrebe eventualno postavljenih odštetnih zahtjeva pri izračunu premija. |
| --- | --- |

(8)

Trebalo bi omogućiti jednostavnu provjeru vjerodostojnosti potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima ugovaratelja osiguranja koji s društvom za osiguranje želi sklopiti novi ugovor o osiguranju i na taj način olakšati priznavanje takve potvrde pri ugovaranju nove police osiguranja. Kako bi se olakšala provjera i utvrđivanje vjerodostojnosti potvrda o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima, važno je da su sadržaj i format tih potvrda jednaki u svim državama članicama. Osim toga, društva za osiguranje koja pri određivanju premija osiguranja motornog vozila uzimaju u obzir potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima ne bi smjela diskriminirati na temelju državljanstva ili isključivo na temelju prethodne države članice boravišta ugovaratelja osiguranja.
  Osim toga, društva za osiguranje trebala bi tretirati potvrdu iz druge države članice kao i domaću potvrdu te primijeniti sve popuste dostupne potencijalnom klijentu koji je po svemu ostalome identičan, kao i popuste koji su propisani nacionalnim zakonodavstvom te države članice. Države članice trebale bi zadržati slobodu donošenja nacionalnih propisa o sustavima „bonus/malus” jer su ti sustavi po svojoj prirodi nacionalni, bez prekograničnog elementa, te bi stoga prema načelu supsidijarnosti odlučivanje o tim sustavima trebalo ostati u nadležnosti država članica.
  Kako bi države članice mogle provjeriti kako društva za osiguranje postupaju s potvrdama o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima, društva za osiguranje trebala bi objaviti svoje politike u pogledu upotrebe eventualno postavljenih odštetnih zahtjeva pri izračunu premija.

Amandman 15

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Direktive, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti u vezi sa sadržajem i formatom potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima. Te bi provedbene ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (20). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Direktive, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti u vezi sa sadržajem i formatom potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima. Te bi provedbene ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (20).

Briše se.

Amandman 16

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9a) | Radi postizanja potpunog učinka uporabe potvrda o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima pri izračunu premija, države članice trebale bi poticati društava za osiguranje da koriste transparentne alate za usporedbu cijena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9a)

Radi postizanja potpunog učinka uporabe potvrda o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima pri izračunu premija, države članice trebale bi poticati društava za osiguranje da koriste transparentne alate za usporedbu cijena.

Amandman 17

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Kako bi se osigurala redovita prilagodba minimalnih iznosa u skladu s promjenama u gospodarstvu (te da s vremenom ne izgube na vrijednosti), Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s prilagodbom tih minimalnih iznosa
  pokrića osiguranja motornih vozila od odgovornosti za štetu nanesenu trećim osobama kako bi se uzele u obzir promjene u gospodarstvu
  te ovlast za utvrđivanje postupovnih zadaća i postupovnih obveza u pogledu nadoknade koje imaju tijela koja su na temelju članka 10.a osnovana ili zadužena za naknadu štete. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na
  razini stručnjaka
  , te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Kako bi se osigurala redovita prilagodba minimalnih iznosa u skladu s promjenama u gospodarstvu (te da s vremenom ne izgube na vrijednosti), Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s prilagodbom tih minimalnih iznosa
  pokrića osiguranja motornih vozila od odgovornosti za štetu nanesenu trećim osobama kako bi se uzele u obzir promjene u gospodarstvu
  te ovlast za utvrđivanje postupovnih zadaća i postupovnih obveza u pogledu nadoknade koje imaju tijela koja su na temelju članka 10.a osnovana ili zadužena za naknadu štete. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na
  razini stručnjaka
  , te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (10) | Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s utvrđivanjem sadržaja i formata potvrda o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima. Kako
  bi se osigurala redovita prilagodba minimalnih iznosa
  pokrića osiguranjem motornih vozila od građanskopravne odgovornosti
  u skladu s promjenama u gospodarstvu (te da s vremenom ne izgube na vrijednosti), Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s prilagodbom tih minimalnih iznosa te ovlast za utvrđivanje postupovnih zadaća i postupovnih obveza u pogledu nadoknade koje imaju tijela koja su na temelju članka 10.a
  Direktive 2009/103/EZ
  osnovana
  radi naknade štete
  ili zadužena za naknadu štete. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na
  stručnoj razini
  , te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016 (1a). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(10)

Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s utvrđivanjem sadržaja i formata potvrda o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima. Kako
  bi se osigurala redovita prilagodba minimalnih iznosa
  pokrića osiguranjem motornih vozila od građanskopravne odgovornosti
  u skladu s promjenama u gospodarstvu (te da s vremenom ne izgube na vrijednosti), Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s prilagodbom tih minimalnih iznosa te ovlast za utvrđivanje postupovnih zadaća i postupovnih obveza u pogledu nadoknade koje imaju tijela koja su na temelju članka 10.a
  Direktive 2009/103/EZ
  osnovana
  radi naknade štete
  ili zadužena za naknadu štete. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na
  stručnoj razini
  , te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016 (1a). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

Amandman 18

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | U okviru evaluacije funkcioniranja
  ove
  Direktive Europska komisija trebala bi pratiti primjenu Direktive, uzimajući u obzir broj
  žrtava
  , iznos neisplaćenih naknada štete zbog kašnjenja u plaćanju uzrokovanih prekograničnim slučajevima nesolventnosti, razinu minimalnih iznosa pokrića u državama članicama, količinu odštetnih zahtjeva zbog vožnje bez osiguranja u prekograničnom prometu i broj pritužbi povezanih s potvrdama o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

U okviru evaluacije funkcioniranja
  ove
  Direktive Europska komisija trebala bi pratiti primjenu Direktive, uzimajući u obzir broj
  žrtava
  , iznos neisplaćenih naknada štete zbog kašnjenja u plaćanju uzrokovanih prekograničnim slučajevima nesolventnosti, razinu minimalnih iznosa pokrića u državama članicama, količinu odštetnih zahtjeva zbog vožnje bez osiguranja u prekograničnom prometu i broj pritužbi povezanih s potvrdama o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima.

| (11) | U okviru evaluacije funkcioniranja Direktive
  2009/103/EZ
  Europska komisija trebala bi pratiti primjenu
  te
  Direktive, uzimajući u obzir broj
  oštećenih osoba
  , iznos neisplaćenih naknada štete zbog kašnjenja u plaćanju uzrokovanih prekograničnim slučajevima nesolventnosti, razinu minimalnih iznosa pokrića u državama članicama, količinu odštetnih zahtjeva zbog vožnje bez osiguranja u prekograničnom prometu i broj pritužbi povezanih s potvrdama o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima.
  Komisija bi također trebala pratiti i preispitivati Direktivu 2009/103/EZ u svjetlu tehnološkog napretka, uključujući povećano korištenje autonomnih i poluautonomnih vozila, kako bi osigurala da ona i dalje služi svojoj svrsi, a to je zaštita potencijalnih oštećenih osoba od nezgoda koje uključuju motorna vozila. Također bi trebala analizirati sustav odgovornosti lakih vozila velikih brzina i potencijalno rješenje na razini Unije za sustav bonusa i malusa. |
| --- | --- |

(11)

U okviru evaluacije funkcioniranja Direktive
  2009/103/EZ
  Europska komisija trebala bi pratiti primjenu
  te
  Direktive, uzimajući u obzir broj
  oštećenih osoba
  , iznos neisplaćenih naknada štete zbog kašnjenja u plaćanju uzrokovanih prekograničnim slučajevima nesolventnosti, razinu minimalnih iznosa pokrića u državama članicama, količinu odštetnih zahtjeva zbog vožnje bez osiguranja u prekograničnom prometu i broj pritužbi povezanih s potvrdama o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima.
  Komisija bi također trebala pratiti i preispitivati Direktivu 2009/103/EZ u svjetlu tehnološkog napretka, uključujući povećano korištenje autonomnih i poluautonomnih vozila, kako bi osigurala da ona i dalje služi svojoj svrsi, a to je zaštita potencijalnih oštećenih osoba od nezgoda koje uključuju motorna vozila. Također bi trebala analizirati sustav odgovornosti lakih vozila velikih brzina i potencijalno rješenje na razini Unije za sustav bonusa i malusa.

Amandman 19

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, posebno jednaku minimalnu zaštitu
  žrtava
  prometnih nezgoda u cijeloj Uniji
  i
  zaštitu
  žrtava
  u slučaju nesolventnosti društava za osiguranje, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojih učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, posebno jednaku minimalnu zaštitu
  žrtava
  prometnih nezgoda u cijeloj Uniji
  i
  zaštitu
  žrtava
  u slučaju nesolventnosti društava za osiguranje, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojih učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (12) | S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, posebno jednaku minimalnu zaštitu
  osoba oštećenih uslijed
  prometnih nezgoda u cijeloj Uniji
  , njihovu
  zaštitu u slučaju nesolventnosti društava za osiguranje
  te jamčenje jednakog postupanja osiguravatelja pri utvrđivanju vjerodostojnosti potvrda o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima koje podnose potencijalni ugovaratelji osiguranja koji prelaze unutarnje granice Unije
  , ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojih učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(12)

S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, posebno jednaku minimalnu zaštitu
  osoba oštećenih uslijed
  prometnih nezgoda u cijeloj Uniji
  , njihovu
  zaštitu u slučaju nesolventnosti društava za osiguranje
  te jamčenje jednakog postupanja osiguravatelja pri utvrđivanju vjerodostojnosti potvrda o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima koje podnose potencijalni ugovaratelji osiguranja koji prelaze unutarnje granice Unije
  , ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojih učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

Amandman 20

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | Radi promicanja dosljednog pristupa za osobe oštećene uslijed nezgoda u kojima se motorno vozilo upotrebljava kao oružje za počinjenje nasilnog kaznenog djela ili terorističkog čina, države članice trebale bi osigurati da njihovo tijelo za naknadu štete osnovano ili ovlašteno u skladu s člankom 10. Direktive 2009/103/EZ razmatra sve odštetne zahtjeve koji proizlaze iz takvog kaznenog djela ili čina. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13a)

Radi promicanja dosljednog pristupa za osobe oštećene uslijed nezgoda u kojima se motorno vozilo upotrebljava kao oružje za počinjenje nasilnog kaznenog djela ili terorističkog čina, države članice trebale bi osigurati da njihovo tijelo za naknadu štete osnovano ili ovlašteno u skladu s člankom 10. Direktive 2009/103/EZ razmatra sve odštetne zahtjeve koji proizlaze iz takvog kaznenog djela ili čina.

Amandman 21

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | U cijeloj Direktivi riječ „žrtva” zamjenjuje se riječju „oštećena osoba”, a riječ „žrtve” zamjenjuje se riječju „oštećene osobe”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1)

(Konačan oblik riječi „oštećena osoba” bit će potrebno utvrđivati od slučaja do slučaja, na temelju gramatičkih potreba, a usvajanje ove izmjene izazvalo bi dodatne odgovarajuće izmjene u izmijenjenoj Direktivi.)

Amandman 22

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.a | „upotreba vozila” znači svaka upotreba takva vozila
  , koje je namijenjeno tomu da se uobičajeno upotrebljava kao prijevozno sredstvo,
  koja je u skladu s 
  uobičajenom
  funkcijom
  tog vozila
  , neovisno o značajkama vozila i neovisno o terenu na kojem se motorno vozilo upotrebljava te o tomu je li ono u stanju mirovanja ili u pokretu.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.a

„upotreba vozila” znači svaka upotreba takva vozila
  , koje je namijenjeno tomu da se uobičajeno upotrebljava kao prijevozno sredstvo,
  koja je u skladu s 
  uobičajenom
  funkcijom
  tog vozila
  , neovisno o značajkama vozila i neovisno o terenu na kojem se motorno vozilo upotrebljava te o tomu je li ono u stanju mirovanja ili u pokretu.”;

| 1.a | „upotreba vozila” znači svaka upotreba takva vozila
  u prometu
  koja je u skladu s funkcijom
  vozila kao prijevoznog sredstva u trenutku nezgode
  , neovisno o značajkama vozila i neovisno o terenu na kojem se motorno vozilo upotrebljava te o tomu je li ono u stanju mirovanja ili u pokretu.”; |
| --- | --- |

1.a

„upotreba vozila” znači svaka upotreba takva vozila
  u prometu
  koja je u skladu s funkcijom
  vozila kao prijevoznog sredstva u trenutku nezgode
  , neovisno o značajkama vozila i neovisno o terenu na kojem se motorno vozilo upotrebljava te o tomu je li ono u stanju mirovanja ili u pokretu.”;

Amandman 23

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 2. – stavci 1.a i 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | u članku 2. dodaju se sljedeći stavci: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

„Ova Direktiva primjenjuje se samo na vozila obuhvaćena Uredbom (EU) 2018/858

   (*)

  , Uredbom (EU) br. 167/2013

   (**)

  ili Uredbom (EU) br. 168/2013

   (***)

  .

Ova Direktiva ne primjenjuje se na vozila namijenjena isključivo za upotrebu u okviru sudjelovanja u natjecateljskoj sportskoj aktivnosti, ili u srodnim sportskim aktivnostima, unutar zatvorenog područja.

Amandman 24

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.b (nova)

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 3. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1b) | u članku 3. dodaje se sljedeći stavak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1b)

„Države članice jamče da, kad vozilo mora imati osiguranje u skladu s prvim stavkom, ono bude važeće i obuhvaća oštećene osobe u slučaju nezgoda koje se dogode:

| (a) | dok je vozilo u prometi i dok se ne koristi u skladu sa svojom primarnom funkcijom i |
| --- | --- |

(a)

dok je vozilo u prometi i dok se ne koristi u skladu sa svojom primarnom funkcijom i

| (b) | dok se vozilo ne koristi u prometu. |
| --- | --- |

(b)

dok se vozilo ne koristi u prometu.

Države članice mogu uvesti ograničenja u pogledu pokrivenosti osiguranjem za upotrebu koja nije upotreba vozila u prometu iz točke (b) petog stavka. Ta se odredba primjenjuje iznimno i samo kada je to nužno, kada države članice smatraju da bi takva pokrivenost prelazila razumna očekivanja od osiguranja motornog vozila. Ta se odredba nikad ne smije upotrebljavati za zaobilaženje načela i pravila iz ove Direktive.”

Amandman 25

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 4. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| One međutim mogu provoditi takve provjere osiguranja ako su te provjere nediskriminirajuće, nužne i razmjerne s obzirom na cilj koji se nastoji ostvariti i | One međutim mogu provoditi takve provjere osiguranja ako su te provjere nediskriminirajuće, nužne i razmjerne s obzirom na cilj koji se nastoji ostvariti
  , ako se njima poštuju prava, slobode
  i 
  legitimni interesi dotične osobe i |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

One međutim mogu provoditi takve provjere osiguranja ako su te provjere nediskriminirajuće, nužne i razmjerne s obzirom na cilj koji se nastoji ostvariti i

One međutim mogu provoditi takve provjere osiguranja ako su te provjere nediskriminirajuće, nužne i razmjerne s obzirom na cilj koji se nastoji ostvariti
  , ako se njima poštuju prava, slobode
  i 
  legitimni interesi dotične osobe i

Amandman 26

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 4. – stavak 1. – podstavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | dio su općeg sustava provjera na državnom području i za njihovu provedbu nije nužno zaustavljanje vozila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

dio su općeg sustava provjera na državnom području i za njihovu provedbu nije nužno zaustavljanje vozila.

| (b) | dio su općeg sustava provjera na državnom području
  koje se provode i za vozila koja se uobičajeno nalaze na teritoriju države članice koja provodi provjeru
  i za njihovu provedbu nije nužno zaustavljanje vozila. |
| --- | --- |

(b)

dio su općeg sustava provjera na državnom području
  koje se provode i za vozila koja se uobičajeno nalaze na teritoriju države članice koja provodi provjeru
  i za njihovu provedbu nije nužno zaustavljanje vozila.

Amandman 27

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 4. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Za potrebe provjere osiguranja, kao što je navedeno u stavku 1., država članica drugim državama članicama odobrava pristup sljedećim nacionalnim podacima o registraciji vozila, s ovlastima obavljanja automatizirane pretrage u odnosu na njih: |
| | (a) | podaci o tome ima li vozilo obvezno osiguranje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.a
     
  Za potrebe provjere osiguranja, kao što je navedeno u stavku 1., država članica drugim državama članicama odobrava pristup sljedećim nacionalnim podacima o registraciji vozila, s ovlastima obavljanja automatizirane pretrage u odnosu na njih:

(a)

(a)

podaci o tome ima li vozilo obvezno osiguranje;

podaci o tome ima li vozilo obvezno osiguranje;

| (b) | podaci koji se odnose na vlasnike ili korisnike vozila koji su bitni za njihovo osiguranje od građanskopravne odgovornosti u skladu s člankom 3. |
| --- | --- |

(b)

(b)

podaci koji se odnose na vlasnike ili korisnike vozila koji su bitni za njihovo osiguranje od građanskopravne odgovornosti u skladu s člankom 3.

podaci koji se odnose na vlasnike ili korisnike vozila koji su bitni za njihovo osiguranje od građanskopravne odgovornosti u skladu s člankom 3.

Pristup tim podacima odobrava se preko nacionalnih kontaktnih točaka država članica koje su imenovane u skladu s člankom 4. stavkom 2. Direktive (EU) 2015/413

   (*1)

  .

Pristup tim podacima odobrava se preko nacionalnih kontaktnih točaka država članica koje su imenovane u skladu s člankom 4. stavkom 2. Direktive (EU) 2015/413

*1

.

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 4. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Prilikom obavljanja pretrage u obliku zahtjeva prema drugim tijelima, nacionalna kontaktna točka države članice koja provjerava osiguranje upotrebljava cjeloviti registracijski broj vozila. Te se pretrage obavljaju u skladu s postupcima opisanima u poglavlju 3. Priloga Odluci 2008/616/PUP

   (*2)

  . Država članica koja provodi provjeru osiguranja koristi se dobivenim podacima kako bi utvrdila je li vozilo pokriveno valjanim obveznim osiguranjem u skladu s člankom 3. ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.b
     
  Prilikom obavljanja pretrage u obliku zahtjeva prema drugim tijelima, nacionalna kontaktna točka države članice koja provjerava osiguranje upotrebljava cjeloviti registracijski broj vozila. Te se pretrage obavljaju u skladu s postupcima opisanima u poglavlju 3. Priloga Odluci 2008/616/PUP

   (*2)

  . Država članica koja provodi provjeru osiguranja koristi se dobivenim podacima kako bi utvrdila je li vozilo pokriveno valjanim obveznim osiguranjem u skladu s člankom 3. ove Direktive.

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 4. – stavak 1.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.c
     
  Države članice osiguravaju sigurnost i zaštitu podataka koji se prenose, u mjeri u kojoj je to moguće na temelju postojećih softverskih aplikacija, kao što je ona iz članka 15. Odluke 2008/616/PUP, i izmijenjenih verzija tih softverskih aplikacija, u skladu s poglavljem 3. Priloga Odluci 2008/616/PUP. Izmijenjene verzije softverskih aplikacija osiguravaju internetski modul razmjene u stvarnom vremenu i modul razmjene u serijama, pri čemu potonji omogućuje razmjenu višestrukih zahtjeva ili odgovora u jednoj poruci. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.c
     
  Države članice osiguravaju sigurnost i zaštitu podataka koji se prenose, u mjeri u kojoj je to moguće na temelju postojećih softverskih aplikacija, kao što je ona iz članka 15. Odluke 2008/616/PUP, i izmijenjenih verzija tih softverskih aplikacija, u skladu s poglavljem 3. Priloga Odluci 2008/616/PUP. Izmijenjene verzije softverskih aplikacija osiguravaju internetski modul razmjene u stvarnom vremenu i modul razmjene u serijama, pri čemu potonji omogućuje razmjenu višestrukih zahtjeva ili odgovora u jednoj poruci.

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 4. – stavak 2. – podstavci 1.a, 1.b i 1.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Države članice konkretno navode točnu svrhu, upućuju na relevantnu pravnu osnovu, poštuju relevantne sigurnosne zahtjeve i načela nužnosti, proporcionalnosti i ograničenja svrhe te utvrđuju proporcionalno razdoblje čuvanja podataka. |
| | Osobni podaci koji se obrađuju u skladu s ovim člankom ne zadržavaju se dulje nego što je potrebno u svrhu provjere osiguranja. Takvi podaci potpuno se brišu čim više nisu potrebni za tu svrhu. Ako se provjerom osiguranja pokaže da vozilo ima obvezno osiguranje u skladu s člankom 3., nadzornik odmah briše te podatke. Ako se provjerom ne može utvrditi ima li vozilo obvezno osiguranje u skladu s člankom 3., podaci se čuvaju tijekom proporcionalnog razdoblja od najviše 30 dana ili do vremena potrebnog za utvrđivanje postojanja osiguranja, ovisno o tome što je kraće. |
| | Ako država članica utvrdi da vozilo prometuje bez obveznog osiguranja u skladu s člankom 3., može primijeniti sankcije utvrđene u skladu s člankom 27. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice konkretno navode točnu svrhu, upućuju na relevantnu pravnu osnovu, poštuju relevantne sigurnosne zahtjeve i načela nužnosti, proporcionalnosti i ograničenja svrhe te utvrđuju proporcionalno razdoblje čuvanja podataka.

Države članice konkretno navode točnu svrhu, upućuju na relevantnu pravnu osnovu, poštuju relevantne sigurnosne zahtjeve i načela nužnosti, proporcionalnosti i ograničenja svrhe te utvrđuju proporcionalno razdoblje čuvanja podataka.

Osobni podaci koji se obrađuju u skladu s ovim člankom ne zadržavaju se dulje nego što je potrebno u svrhu provjere osiguranja. Takvi podaci potpuno se brišu čim više nisu potrebni za tu svrhu. Ako se provjerom osiguranja pokaže da vozilo ima obvezno osiguranje u skladu s člankom 3., nadzornik odmah briše te podatke. Ako se provjerom ne može utvrditi ima li vozilo obvezno osiguranje u skladu s člankom 3., podaci se čuvaju tijekom proporcionalnog razdoblja od najviše 30 dana ili do vremena potrebnog za utvrđivanje postojanja osiguranja, ovisno o tome što je kraće.

Osobni podaci koji se obrađuju u skladu s ovim člankom ne zadržavaju se dulje nego što je potrebno u svrhu provjere osiguranja. Takvi podaci potpuno se brišu čim više nisu potrebni za tu svrhu. Ako se provjerom osiguranja pokaže da vozilo ima obvezno osiguranje u skladu s člankom 3., nadzornik odmah briše te podatke. Ako se provjerom ne može utvrditi ima li vozilo obvezno osiguranje u skladu s člankom 3., podaci se čuvaju tijekom proporcionalnog razdoblja od najviše 30 dana ili do vremena potrebnog za utvrđivanje postojanja osiguranja, ovisno o tome što je kraće.

Ako država članica utvrdi da vozilo prometuje bez obveznog osiguranja u skladu s člankom 3., može primijeniti sankcije utvrđene u skladu s člankom 27.

Ako država članica utvrdi da vozilo prometuje bez obveznog osiguranja u skladu s člankom 3., može primijeniti sankcije utvrđene u skladu s člankom 27.

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 9. – stavak 1. – podstavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | za tjelesne ozljede: 6 070 000  EUR po nezgodi, neovisno o broju
  žrtava
  , ili 1 220 000  EUR po
  žrtvi
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

za tjelesne ozljede: 6 070 000  EUR po nezgodi, neovisno o broju
  žrtava
  , ili 1 220 000  EUR po
  žrtvi
  ;

žrtava

žrtvi

| (a) | za tjelesne ozljede: 6 070 000  EUR po nezgodi, neovisno o broju
  oštećenih osoba
  , ili 1 220 000  EUR po
  oštećenoj osobi
  ; |
| --- | --- |

(a)

za tjelesne ozljede: 6 070 000  EUR po nezgodi, neovisno o broju
  oštećenih osoba
  , ili 1 220 000  EUR po
  oštećenoj osobi
  ;

oštećenih osoba

oštećenoj osobi

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 9. – stavak 1. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | za oštećenje stvari, 1 220 000  EUR po
  odštetnom zahtjevu
  , neovisno o broju
  žrtava
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

za oštećenje stvari, 1 220 000  EUR po
  odštetnom zahtjevu
  , neovisno o broju
  žrtava
  .

odštetnom zahtjevu

žrtava

| (b) | za oštećenje stvari, 1 220 000  EUR po
  nezgodi
  , neovisno o broju
  oštećenih osoba
  . |
| --- | --- |

(b)

za oštećenje stvari, 1 220 000  EUR po
  nezgodi
  , neovisno o broju
  oštećenih osoba
  .

nezgodi

oštećenih osoba

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.a (nova)

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 10. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a) | u članku 10. prvi podstavak stavka 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(3a)

(3a)

u članku 10. prvi podstavak stavka 1. zamjenjuje se sljedećim:

Svaka država članica osniva ili ovlašćuje tijelo sa zadatkom osiguranja naknade štete, barem do granica obveze osiguranja za oštećenje stvari ili tjelesne ozljede prouzročene nepoznatim vozilom ili vozilom za koje obveza osiguranja utvrđena stavkom 3. nije ispunjena.

„Svaka država članica osniva ili ovlašćuje tijelo sa zadatkom osiguranja naknade štete barem do granica obveze osiguranja
  iz članka 9. stavka 1. ili, u slučaju da je viša, do granica garancije koju propiše država članica,
  za oštećenje stvari ili tjelesne ozljede prouzročene nepoznatim vozilom ili vozilom za koje obveza osiguranja utvrđena stavkom 3. nije ispunjena
  , među ostalim u pogledu nezgoda u kojima se motorno vozilo upotrebljava kao oružje za počinjenje nasilnog kaznenog djela ili terorističkog čina
  .”

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 10.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 10.a | Članak 10.a |
| Zaštita oštećenih osoba u slučaju nesolventnosti
  ili izostanka suradnje
  društva za osiguranje | Zaštita oštećenih osoba u slučaju nesolventnosti društva za osiguranje |
| | -1.
     
  Države članice poduzimaju sve mjere potrebne da osiguraju da oštećene osobe imaju pravo tražiti naknadu štete, barem do granica obveze osiguranja iz članka 9. stavka 1. ili, u slučaju da su više, do granica garancije koju propiše država članica, za tjelesne ozljede ili materijalnu štetu koji su prouzročeni vozilom koje osigurava društvo za osiguranje, u sljedećim situacijama: |
| | (a) | nad društvom za osiguranje provodi se stečajni postupak ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 10.a

Članak 10.a

Zaštita oštećenih osoba u slučaju nesolventnosti
  ili izostanka suradnje
  društva za osiguranje

ili izostanka suradnje

Zaštita oštećenih osoba u slučaju nesolventnosti društva za osiguranje

-1.
     
  Države članice poduzimaju sve mjere potrebne da osiguraju da oštećene osobe imaju pravo tražiti naknadu štete, barem do granica obveze osiguranja iz članka 9. stavka 1. ili, u slučaju da su više, do granica garancije koju propiše država članica, za tjelesne ozljede ili materijalnu štetu koji su prouzročeni vozilom koje osigurava društvo za osiguranje, u sljedećim situacijama:

(a)

(a)

nad društvom za osiguranje provodi se stečajni postupak ili

nad društvom za osiguranje provodi se stečajni postupak ili

| (b) | društvo za osiguranje u postupku je likvidacije kako je utvrđen u članku 268. točki (d) Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (*)

  . |
| --- | --- |

(b)

(b)

društvo za osiguranje u postupku je likvidacije kako je utvrđen u članku 268. točki (d) Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (*)

  .

društvo za osiguranje u postupku je likvidacije kako je utvrđen u članku 268. točki (d) Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

*

.

1.   
  Države članice osnivaju
  ili
  zadužuju
  tijelo za isplatu naknade štete oštećenim osobama s uobičajenim boravištem na njihovu državnom području,
  barem do granica obveze osiguranja iz članka 9. stavka
   1.
  za tjelesne ozljede ili materijalnu štetu koji su prouzročeni vozilom koje osigurava društvo za osiguranje, u bilo kojoj od sljedećih situacija:

1.   
  Svaka država članica osniva
  ili
  zadužuje
  tijelo za isplatu naknade štete oštećenim osobama s uobičajenim boravištem na njihovu državnom području,
  u situacijama opisanima u stavku -
  1.

| (a) | nad društvom za osiguranje provodi se stečajni postupak; |
| --- | --- |

(a)

(a)

nad društvom za osiguranje provodi se stečajni postupak;

nad društvom za osiguranje provodi se stečajni postupak;

| (b) | društvo za osiguranje u postupku je likvidacije kako je utvrđen u članku 268. točki (d) Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (***)

  ; |
| --- | --- |

(b)

(b)

društvo za osiguranje u postupku je likvidacije kako je utvrđen u članku 268. točki (d) Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (***)

  ;

društvo za osiguranje u postupku je likvidacije kako je utvrđen u članku 268. točki (d) Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

***

;

| (c) | društvo za osiguranje ili njegov predstavnik za likvidaciju štete nije dalo utemeljen odgovor na točke navedene u odštetnom zahtjevu u roku od tri mjeseca od datuma na koji je oštećena osoba podnijela svoj odštetni zahtjev tom društvu za osiguranje. |
| --- | --- |

(c)

(c)

društvo za osiguranje ili njegov predstavnik za likvidaciju štete nije dalo utemeljen odgovor na točke navedene u odštetnom zahtjevu u roku od tri mjeseca od datuma na koji je oštećena osoba podnijela svoj odštetni zahtjev tom društvu za osiguranje.

društvo za osiguranje ili njegov predstavnik za likvidaciju štete nije dalo utemeljen odgovor na točke navedene u odštetnom zahtjevu u roku od tri mjeseca od datuma na koji je oštećena osoba podnijela svoj odštetni zahtjev tom društvu za osiguranje.

2.
     
  Oštećene osobe ne mogu podnijeti odštetni zahtjev tijelu iz stavka 1. ako su podnijele zahtjev izravno društvu za osiguranje ili pokrenule pravni postupak izravno protiv tog društva i takav se zahtjev još razmatra odnosno taj je pravni postupak još u tijeku.

3.   
  Tijelo
  iz stavka 1.
  odgovara
  na zahtjev u roku od
  dva
  mjeseca od datuma na koji je oštećena osoba podnijela
  svoj
  odštetni zahtjev.

3.   
  Oštećena strana može podnijeti odštetni zahtjev izravno tijelu iz stavka 1. To tijelo, na temelju informacija koje na njegov zahtjev dostavi oštećena osoba, daje obrazloženi odgovor oštećenoj osobi u vezi s isplatom odštete u roku od tri mjeseca od datuma na koji je oštećena osoba podnijela odštetni zahtjev.

Kad treba platiti odštetu, tijelo iz stavka 1. isplaćuje oštećenoj osobi u roku od tri mjeseca od priopćenja svog odgovora puni iznos odštete, ili ako je odšteta u obliku dogovorenih obročnih rata, započinje s isplatom rata.

Kad treba platiti odštetu, tijelo iz stavka 1. isplaćuje oštećenoj osobi u roku od tri mjeseca od priopćenja svog odgovora puni iznos odštete, ili ako je odšteta u obliku dogovorenih obročnih rata, započinje s isplatom rata.

Ako je oštećena osoba podnijela zahtjev društvu za osiguranje ili njegovu predstavniku za likvidaciju štete i za koje su prije ili tijekom štetnog događaja nastupile okolnosti iz stavka - 1., a oštećena osoba još nije primila obrazloženi odgovor tog društva za osiguranje ili njegova predstavnika za likvidaciju štete, oštećena osoba može ponovno podnijeti odštetni zahtjev tijelu iz stavka 1.

Ako je oštećena osoba podnijela zahtjev društvu za osiguranje ili njegovu predstavniku za likvidaciju štete i za koje su prije ili tijekom štetnog događaja nastupile okolnosti iz stavka - 1., a oštećena osoba još nije primila obrazloženi odgovor tog društva za osiguranje ili njegova predstavnika za likvidaciju štete, oštećena osoba može ponovno podnijeti odštetni zahtjev tijelu iz stavka 1.

4.   Ako
  oštećena osoba nema boravište u državi članici
  u 
  kojoj društvo za osiguranje iz stavka 1. ima poslovni nastan, tijelo iz stavka 1. koje je isplatilo naknadu štete toj oštećenoj osobi u državi članici njezina boravišta
  ima pravo tijelu iz stavka 1. koje se nalazi u državi članici u kojoj je
  poslovni nastan društva
  za osiguranje
  koje je izdalo policu odgovornoj osobi
  podnijeti zahtjev za nadoknadu iznosa isplaćene naknade štete.

4.   Ako
  je društvo za osiguranje dobilo odobrenje za rad
  u 
  skladu s člankom 14. Direktive 2009/138/EZ u državi članici koja se razlikuje od države članice za koju je tijelo iz stavka 1. nadležno, to tijelo
  ima pravo tijelu iz stavka 1. koje se nalazi u državi članici u kojoj je
  društvo
  za osiguranje
  dobilo odobrenje za rad
  podnijeti zahtjev za nadoknadu iznosa isplaćene naknade štete.

5.   Stavcima od 1. do 4. ne dovodi se u pitanje:

5.   Stavcima od - 1. do 4. ne dovodi se u pitanje:

| (a) | pravo država članica da naknadu štete koju isplati tijelo iz stavka 1. smatraju supsidijarnom ili ravnopravnom; |
| --- | --- |

(a)

pravo država članica da naknadu štete koju isplati tijelo iz stavka 1. smatraju supsidijarnom ili ravnopravnom;

| (a) | pravo država članica da naknadu štete koju isplati tijelo iz stavka 1. smatraju supsidijarnom ili ravnopravnom; |
| --- | --- |

(a)

pravo država članica da naknadu štete koju isplati tijelo iz stavka 1. smatraju supsidijarnom ili ravnopravnom;

| (b) | pravo država članica da za istu nezgodu propišu likvidaciju štete između: |
| --- | --- |

(b)

pravo država članica da za istu nezgodu propišu likvidaciju štete između:

| (b) | pravo država članica da za istu nezgodu propišu likvidaciju štete između: |
| --- | --- |

(b)

pravo država članica da za istu nezgodu propišu likvidaciju štete između:

| | i. | tijela iz stavka 1.; |
| --- | --- | --- |

i.

tijela iz stavka 1.;

| | i. | tijela iz stavka 1.; |
| --- | --- | --- |

i.

tijela iz stavka 1.;

| | ii. | osobe ili osoba odgovornih za nezgodu; |
| --- | --- | --- |

ii.

osobe ili osoba odgovornih za nezgodu;

| | ii. | osobe ili osoba odgovornih za nezgodu; |
| --- | --- | --- |

ii.

osobe ili osoba odgovornih za nezgodu;

| | iii. | drugih društava za osiguranje ili ustanova za socijalno osiguranje koji su dužni nadoknaditi štetu oštećenoj osobi. |
| --- | --- | --- |

iii.

drugih društava za osiguranje ili ustanova za socijalno osiguranje koji su dužni nadoknaditi štetu oštećenoj osobi.

| | iii. | drugih društava za osiguranje ili ustanova za socijalno osiguranje koji su dužni nadoknaditi štetu oštećenoj osobi. |
| --- | --- | --- |

iii.

drugih društava za osiguranje ili ustanova za socijalno osiguranje koji su dužni nadoknaditi štetu oštećenoj osobi.

6.   Države članice ne dopuštaju tijelu iz stavka 1. da isplatu naknade štete uvjetuje bilo kojim zahtjevima osim onima koji su predviđeni ovom Direktivom
  , a posebno
  zahtjevom da oštećena osoba
  mora dokazati
  da odgovorna osoba nije u mogućnosti ili odbija isplatiti naknadu štete.

6.   Države članice ne dopuštaju tijelu iz stavka 1. da isplatu naknade štete uvjetuje bilo kojim
  smanjenjima ili
  zahtjevima osim onima koji su predviđeni ovom Direktivom
  . Države članice osobito ne dopuštaju tijelu iz stavka 1. da isplatu naknade štete uvjetuje
  zahtjevom da oštećena osoba
  dokaže
  da odgovorna osoba
  ili društvo za osiguranje
  nije u mogućnosti ili odbija isplatiti naknadu štete.

7.   
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s postupkom
  iz
  članka 28.b kako bi utvrdila postupovne zadaće i postupovne
  obveze
  u pogledu nadoknade koje imaju tijela osnovana ili ovlaštena na temelju članka 10.a.”

7.   
  Ovaj članak proizvodi pravne učinke:

| (a) | nakon što se između tijela
  iz
  stavka 1., koja su osnovale ili ovlastile države članice, sklopi sporazum koji se odnosi na njihove zadaće i
  obveze
  te na postupke za nadoknadu štete; |
| --- | --- |

(a)

(a)

nakon što se između tijela
  iz
  stavka 1., koja su osnovale ili ovlastile države članice, sklopi sporazum koji se odnosi na njihove zadaće i
  obveze
  te na postupke za nadoknadu štete;

nakon što se između tijela

stavka 1., koja su osnovale ili ovlastile države članice, sklopi sporazum koji se odnosi na njihove zadaće i

te na postupke za nadoknadu štete;

| (b) | od datuma koji Komisija treba odrediti nakon što utvrdi, u bliskoj suradnji s državama članicama, da je sklopljen sporazum iz točke (a).” |
| --- | --- |

(b)

(b)

od datuma koji Komisija treba odrediti nakon što utvrdi, u bliskoj suradnji s državama članicama, da je sklopljen sporazum iz točke (a).”

od datuma koji Komisija treba odrediti nakon što utvrdi, u bliskoj suradnji s državama članicama, da je sklopljen sporazum iz točke (a).”

7.a
     
  Oštećene osobe iz članka 20. stavka 1. mogu u situacijama iz stavka - 1. zatražiti naknadu od tijela za naknadu štete iz članka 24. u državi članici boravišta.

7.b
     
  Oštećena osoba može podnijeti odštetni zahtjev izravno tijelu za naknadu štete koje, na temelju informacija koje na njegov zahtjev dostavi oštećena osoba, mora oštećenoj osobi dati obrazloženi odgovor u roku od tri mjeseca od datuma na koji je oštećena osoba podnijela zahtjev za naknadu štete.

Po zaprimanju zahtjeva, tijelo za naknadu štete obavještava o primitku zahtjeva od oštećene osobe sljedeće osobe ili tijela:

Po zaprimanju zahtjeva, tijelo za naknadu štete obavještava o primitku zahtjeva od oštećene osobe sljedeće osobe ili tijela:

| (a) | društvo za osiguranje koje je predmet stečajnog ili likvidacijskog postupka; |
| --- | --- |

(a)

(a)

društvo za osiguranje koje je predmet stečajnog ili likvidacijskog postupka;

društvo za osiguranje koje je predmet stečajnog ili likvidacijskog postupka;

| (b) | likvidatora imenovanog za to društvo za osiguranje, kako je utvrđeno člankom 268. točkom (f) Direktive 2009/138/EZ; |
| --- | --- |

(b)

(b)

likvidatora imenovanog za to društvo za osiguranje, kako je utvrđeno člankom 268. točkom (f) Direktive 2009/138/EZ;

likvidatora imenovanog za to društvo za osiguranje, kako je utvrđeno člankom 268. točkom (f) Direktive 2009/138/EZ;

| (c) | tijelo za naknadu štete u državi članici u kojoj se dogodila nezgoda i |
| --- | --- |

(c)

(c)

tijelo za naknadu štete u državi članici u kojoj se dogodila nezgoda i

tijelo za naknadu štete u državi članici u kojoj se dogodila nezgoda i

| (d) | tijelo za naknadu štete u državi članici u kojoj je društvo za osiguranje dobilo odobrenje za rad u skladu s člankom 14. Direktive 2009/138/EZ ako ta država članica nije država članica u kojoj se dogodila nezgoda. |
| --- | --- |

(d)

(d)

tijelo za naknadu štete u državi članici u kojoj je društvo za osiguranje dobilo odobrenje za rad u skladu s člankom 14. Direktive 2009/138/EZ ako ta država članica nije država članica u kojoj se dogodila nezgoda.

tijelo za naknadu štete u državi članici u kojoj je društvo za osiguranje dobilo odobrenje za rad u skladu s člankom 14. Direktive 2009/138/EZ ako ta država članica nije država članica u kojoj se dogodila nezgoda.

7.c
     
  Po primitku informacija iz stavka 7.b, tijelo za naknadu štete u državi članici u kojoj se dogodila nezgoda obavještava tijelo za naknadu štete u državi članici boravišta oštećene osobe treba li se naknada štete tijela iz stavka 1. smatrati supsidijarnom ili ravnopravnom. Tijelo za naknadu štete u državi članici boravišta oštećene osobe te informacije uzima u obzir prilikom isplate naknade.

7.d
     
  Tijelo za naknadu štete koje je oštećenoj osobi isplatilo naknadu u njezinoj državi članici boravišta ovlašteno je zatražiti povrat iznosa isplaćenog kao naknade od tijela za naknadu štete u državi članici u kojoj je društvo za osiguranje dobilo odobrenje za rad u skladu s člankom 14. Direktive 2009/138/EZ.

7.e
     
  Potonje tijelo preuzima prava oštećene osobe u odnosu na tijelo iz stavka 1. osnovano u državi članici u kojoj je društvo za osiguranje dobilo odobrenje za rad u skladu s člankom 14. Direktive 2009/138/EZ u mjeri u kojoj je tijelo za naknadu štete u državi članici boravišta oštećene osobe isplatilo naknadu za tjelesne ozljede ili materijalnu štetu.

Svaka država članica obvezna je priznati tu subrogaciju kako ju je predvidjela bilo koja druga država članica.

Svaka država članica obvezna je priznati tu subrogaciju kako ju je predvidjela bilo koja druga država članica.

7.f
     
  Sporazum između tijela za naknadu štete iz članka 24. stavka 3. sadrži odredbe koje se odnose na funkcije i obveze tijela za naknadu štete, kao i postupke u pogledu naknade koje proizlaze iz ovog članka.

7.g
     
  Ako ne postoji sporazum iz stavka 7. točke (a) ili izmjena sporazuma iz stavka 7.f do [dvije godine nakon stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni], Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s postupkom iz članka 28.b kojim se utvrđuju postupovne zadaće i postupovne obveze tijela osnovanih ili ovlaštenih na temelju ovog članka u pogledu nadoknade štete, ili za izmjenu sporazuma iz članka 24. stavka 3., ili za oboje, ako je to potrebno.

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 15.

| |
| --- |
| Tekst na snazi | Izmjena |
| | (4a) | članak 15. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(4a)

(4a)

članak 15. zamjenjuje se sljedećim:

Članak 15.

„Članak 15.

Vozila otpremljena iz jedne države članice u drugu

Vozila otpremljena iz jedne države članice u drugu

1.   Odstupajući od
  druge alineje članka 2
  .
  točke
  (
  d
  ) Direktive
  88
  /
  357
  /
  EEZ
  , ako je vozilo otpremljeno iz jedne države članice u drugu, državom članicom
  odredišta
  smatra se država članica
  u kojoj se nalazi rizik
  , odmah nakon prihvaćanja isporuke od strane kupca i tijekom razdoblja od trideset dana, čak i ako vozilo nije službeno registrirano u državi članici odredišta.

1.   Odstupajući od
  članka 13. točke 13
  .
  podtočke
  (
  b
  ) Direktive
  2009
  /
  138
  /
  EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (*), ako je vozilo otpremljeno iz jedne države članice u drugu, državom članicom
  u kojoj se nalazi rizik
  smatra se
  bilo
  država članica
  registracije bilo
  , odmah nakon prihvaćanja isporuke od strane kupca
  , država članica odredišta
  i 
  to
  tijekom razdoblja od trideset dana, čak i ako vozilo nije službeno registrirano u državi članici odredišta.

2.   
  Ako je vozilo sudjelovalo u nezgodi tijekom razdoblja iz 1. stavka ovog članka dok je neosigurano, tijelo iz članka 10. stavka 1. u državi članici odredišta odgovorno je
  za
  naknadu štete predviđenu člankom 9
  .

2.   
  Države članice poduzimaju potrebne korake kako bi osigurale da društva za osiguranje obavijeste informacijski centar države članice u kojoj je vozilo registrirano da su izdale policu osiguranja
  za
  uporabu predmetnog vozila
  .

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.b (nova)

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 15.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4b) | umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4b)

(4b)

umeće se sljedeći članak:

„Članak 15.a

Odgovornost u slučaju nezgode s prikolicom koju vuče pogonsko vozilo

U slučaju nezgode koju uzrokuje niz vozila koji se sastoji od prikolice koju vuče pogonsko vozilo, oštećenoj osobi naknadu isplaćuje društvo u kojem je prikolica osigurana ako:

| — | je zasebna treća strana izuzeta od odgovornosti i |
| --- | --- |

—

je zasebna treća strana izuzeta od odgovornosti i

| — | ako se prikolica ne može identificirati, ali pogonsko vozilo koje ju je vuklo može. |
| --- | --- |

—

ako se prikolica ne može identificirati, ali pogonsko vozilo koje ju je vuklo može.

Društvo koje isplaćuje naknadu oštećenoj osobi u ovom slučaju ima pristup društvu u kojem je osigurana prikolica koju je vuklo pogonsko vozilo, ako je to predviđeno nacionalnim pravom.”

Amandman 37.

Amandman 37.

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 16. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice osiguravaju da društva za osiguranje
  ili
  tijela iz drugog podstavka pri uzimanju u obzir potvrda o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima koje su izdala druga društva za osiguranje ili druga tijela iz drugog podstavka ne postupaju prema ugovarateljima osiguranja na diskriminirajući način i ne naplaćuju im prekomjerne premije zbog njihova državljanstva ili isključivo na temelju njihove prethodne države članice boravišta. | Države članice osiguravaju da društva za osiguranje
  i
  tijela iz drugog podstavka pri uzimanju u obzir potvrda o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima koje su izdala druga društva za osiguranje ili druga tijela iz drugog podstavka ne postupaju prema ugovarateljima osiguranja na diskriminirajući način i ne naplaćuju im prekomjerne premije zbog njihova državljanstva ili isključivo na temelju njihove prethodne države članice boravišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice osiguravaju da društva za osiguranje
  ili
  tijela iz drugog podstavka pri uzimanju u obzir potvrda o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima koje su izdala druga društva za osiguranje ili druga tijela iz drugog podstavka ne postupaju prema ugovarateljima osiguranja na diskriminirajući način i ne naplaćuju im prekomjerne premije zbog njihova državljanstva ili isključivo na temelju njihove prethodne države članice boravišta.

ili

Države članice osiguravaju da društva za osiguranje
  i
  tijela iz drugog podstavka pri uzimanju u obzir potvrda o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima koje su izdala druga društva za osiguranje ili druga tijela iz drugog podstavka ne postupaju prema ugovarateljima osiguranja na diskriminirajući način i ne naplaćuju im prekomjerne premije zbog njihova državljanstva ili isključivo na temelju njihove prethodne države članice boravišta.

i

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 16. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Države članice jamče da kada društvo za osiguranje pri određivanju premije uzima u obzir potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima, također uzima u obzir potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima koje su izdala društva za osiguranje sa sjedištem u drugim državama članicama jednako kao i one koje je izdalo društvo za osiguranje unutar iste države članice i primjenjuju, u skladu s nacionalnim pravom, sve zakonske odredbe u pogledu obrade premija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice jamče da kada društvo za osiguranje pri određivanju premije uzima u obzir potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima, također uzima u obzir potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima koje su izdala društva za osiguranje sa sjedištem u drugim državama članicama jednako kao i one koje je izdalo društvo za osiguranje unutar iste države članice i primjenjuju, u skladu s nacionalnim pravom, sve zakonske odredbe u pogledu obrade premija.

Države članice jamče da kada društvo za osiguranje pri određivanju premije uzima u obzir potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima, također uzima u obzir potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima koje su izdala društva za osiguranje sa sjedištem u drugim državama članicama jednako kao i one koje je izdalo društvo za osiguranje unutar iste države članice i primjenjuju, u skladu s nacionalnim pravom, sve zakonske odredbe u pogledu obrade premija.

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 16. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice osiguravaju da društva za osiguranje objavljuju svoje politike u pogledu načina na koji upotrebljavaju potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima pri izračunu premija. | Ne dovodeći u pitanje politiku određivanja cijena društava za osiguranje,
  države članice osiguravaju da društva za osiguranje objavljuju svoje politike u pogledu načina na koji upotrebljavaju potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima pri izračunu premija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice osiguravaju da društva za osiguranje objavljuju svoje politike u pogledu načina na koji upotrebljavaju potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima pri izračunu premija.

Ne dovodeći u pitanje politiku određivanja cijena društava za osiguranje,
  države članice osiguravaju da društva za osiguranje objavljuju svoje politike u pogledu načina na koji upotrebljavaju potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima pri izračunu premija.

Ne dovodeći u pitanje politiku određivanja cijena društava za osiguranje,

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 16. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija je ovlaštena za donošenje
  provedbenih
  akata u skladu s člankom 28.
  a stavkom 2. kojima
  se
  pobliže određuje
  sadržaj i oblik potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima iz drugog
  podstavka
  . Potvrda sadržava informacije o sljedećem: | Komisija je ovlaštena za donošenje
  delegiranih
  akata u skladu s člankom 28.
  b kojim
  se
  utvrđuje
  sadržaj i oblik potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima iz drugog
  stavka
  . Potvrda sadržava
  barem
  informacije o sljedećem: |
| (a) | identitet društva za osiguranje izdavatelja potvrde; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija je ovlaštena za donošenje
  provedbenih
  akata u skladu s člankom 28.
  a stavkom 2. kojima
  se
  pobliže određuje
  sadržaj i oblik potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima iz drugog
  podstavka
  . Potvrda sadržava informacije o sljedećem:

provedbenih

a stavkom 2. kojima

pobliže određuje

podstavka

Komisija je ovlaštena za donošenje
  delegiranih
  akata u skladu s člankom 28.
  b kojim
  se
  utvrđuje
  sadržaj i oblik potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima iz drugog
  stavka
  . Potvrda sadržava
  barem
  informacije o sljedećem:

delegiranih

b kojim

utvrđuje

stavka

barem

(a)

identitet društva za osiguranje izdavatelja potvrde;

| (a) | identitet društva za osiguranje izdavatelja potvrde; |
| --- | --- |

(a)

identitet društva za osiguranje izdavatelja potvrde;

| (b) | identitet ugovaratelja osiguranja; |
| --- | --- |

(b)

identitet ugovaratelja osiguranja;

| (b) | identitet ugovaratelja osiguranja
  , uključujući datum rođenja, adresu za kontakt i, prema potrebi, broj i datum izdavanja vozačke dozvole
  ; |
| --- | --- |

(b)

identitet ugovaratelja osiguranja
  , uključujući datum rođenja, adresu za kontakt i, prema potrebi, broj i datum izdavanja vozačke dozvole
  ;

, uključujući datum rođenja, adresu za kontakt i, prema potrebi, broj i datum izdavanja vozačke dozvole

| (c) | osigurano vozilo; |
| --- | --- |

(c)

osigurano vozilo;

| (c) | osigurano vozilo
  i njegov identifikacijski broj
  ; |
| --- | --- |

(c)

osigurano vozilo
  i njegov identifikacijski broj
  ;

i njegov identifikacijski broj

| (d) | razdoblje pokrića osiguranog
  vozila; |
| --- | --- |

(d)

razdoblje pokrića osiguranog
  vozila;

razdoblje pokrića osiguranog

| (d) | datum početka i datum isteka osiguranja
  vozila; |
| --- | --- |

(d)

datum početka i datum isteka osiguranja
  vozila;

datum početka i datum isteka osiguranja

| (e) | broj
  i iznos
  prijavljenih odštetnih zahtjeva u vezi s odgovornošću za štetu nanesenu trećim osobama u razdoblju obuhvaćenom potvrdom o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima. |
| --- | --- |

(e)

broj
  i iznos
  prijavljenih odštetnih zahtjeva u vezi s odgovornošću za štetu nanesenu trećim osobama u razdoblju obuhvaćenom potvrdom o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima.

i iznos

| (e) | broj prijavljenih odštetnih zahtjeva u vezi s odgovornošću za štetu nanesenu trećim osobama u razdoblju obuhvaćenom potvrdom o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima
  u kojima je ugovaratelj osiguranja bio kriv, uključujući datum i prirodu svakog zahtjeva, u pogledu materijalne štete ili tjelesne ozljede te informaciju o tome je li zahtjev trenutačno u obradi ili je zaključen
  . |
| --- | --- |

(e)

broj prijavljenih odštetnih zahtjeva u vezi s odgovornošću za štetu nanesenu trećim osobama u razdoblju obuhvaćenom potvrdom o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima
  u kojima je ugovaratelj osiguranja bio kriv, uključujući datum i prirodu svakog zahtjeva, u pogledu materijalne štete ili tjelesne ozljede te informaciju o tome je li zahtjev trenutačno u obradi ili je zaključen
  .

u kojima je ugovaratelj osiguranja bio kriv, uključujući datum i prirodu svakog zahtjeva, u pogledu materijalne štete ili tjelesne ozljede te informaciju o tome je li zahtjev trenutačno u obradi ili je zaključen

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 16. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija se savjetuje sa svim relevantnim dionicima prije donošenja tih delegiranih akata i nastoji postići uzajamni sporazum među dionicima o sadržaju i obliku potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija se savjetuje sa svim relevantnim dionicima prije donošenja tih delegiranih akata i nastoji postići uzajamni sporazum među dionicima o sadržaju i obliku potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima.

Komisija se savjetuje sa svim relevantnim dionicima prije donošenja tih delegiranih akata i nastoji postići uzajamni sporazum među dionicima o sadržaju i obliku potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima.

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 16.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  umeće se sljedeći članak: |
| | „Članak 16.a |
| | Alat za usporedbu cijena |
| | 1.
     
  Države članice osiguravaju da potrošači imaju besplatan pristup najmanje jednom neovisnom alatu za usporedbu cijena, koji im omogućuje da uspoređuju i ocjenjuju opće cijene i tarife između pružatelja usluga obveznog osiguranja u skladu s člankom 3., na temelju informacija koje su dostavili potrošači. |
| | 2.
     
  Pružatelji polica obveznog osiguranja pružaju nadležnim tijelima sve zatražene informacije za takav alat i osiguravaju da su te informacije točne i ažurirane, što je nužno kako bi se osigurala ta točnost. Takav alat može uključivati i dodatne opcije osiguranja motornih vozila mimo obveznog osiguranja u skladu s člankom 3. |
| | 3.
     
  Alat za usporedbu: |
| | (a) | operativno je neovisan o pružateljima usluga tako što osigurava da su svi pružatelji usluga jednako zastupljeni u rezultatima pretraživanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5a)
     
  umeće se sljedeći članak:

„Članak 16.a

„Članak 16.a

Alat za usporedbu cijena

Alat za usporedbu cijena

1.
     
  Države članice osiguravaju da potrošači imaju besplatan pristup najmanje jednom neovisnom alatu za usporedbu cijena, koji im omogućuje da uspoređuju i ocjenjuju opće cijene i tarife između pružatelja usluga obveznog osiguranja u skladu s člankom 3., na temelju informacija koje su dostavili potrošači.

2.
     
  Pružatelji polica obveznog osiguranja pružaju nadležnim tijelima sve zatražene informacije za takav alat i osiguravaju da su te informacije točne i ažurirane, što je nužno kako bi se osigurala ta točnost. Takav alat može uključivati i dodatne opcije osiguranja motornih vozila mimo obveznog osiguranja u skladu s člankom 3.

3.
     
  Alat za usporedbu:

(a)

(a)

operativno je neovisan o pružateljima usluga tako što osigurava da su svi pružatelji usluga jednako zastupljeni u rezultatima pretraživanja;

operativno je neovisan o pružateljima usluga tako što osigurava da su svi pružatelji usluga jednako zastupljeni u rezultatima pretraživanja;

| (b) | jasno otkriva vlasnike i operatore alata za usporedbu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

jasno otkriva vlasnike i operatore alata za usporedbu;

jasno otkriva vlasnike i operatore alata za usporedbu;

| (c) | određuje jasne i objektivne kriterije na kojima se temelji usporedba; |
| --- | --- |

(c)

(c)

određuje jasne i objektivne kriterije na kojima se temelji usporedba;

određuje jasne i objektivne kriterije na kojima se temelji usporedba;

| (d) | služi se jednostavnim i nedvosmislenim jezikom; |
| --- | --- |

(d)

(d)

služi se jednostavnim i nedvosmislenim jezikom;

služi se jednostavnim i nedvosmislenim jezikom;

| (e) | pruža točne i ažurirane informacije i naznačuje vrijeme zadnjeg ažuriranja; |
| --- | --- |

(e)

(e)

pruža točne i ažurirane informacije i naznačuje vrijeme zadnjeg ažuriranja;

pruža točne i ažurirane informacije i naznačuje vrijeme zadnjeg ažuriranja;

| (f) | otvoren je svakom pružatelju obveznog osiguranja koji dostavi relevantne informacije i uključuje širok raspon ponuda koje obuhvaćaju znatan dio tržišta i, u slučajevima u kojima se predstavljenim informacijama ne daje puni pregled tržišta, jasnu izjavu kojom se to navodi, prije prikazivanja rezultata; |
| --- | --- |

(f)

(f)

otvoren je svakom pružatelju obveznog osiguranja koji dostavi relevantne informacije i uključuje širok raspon ponuda koje obuhvaćaju znatan dio tržišta i, u slučajevima u kojima se predstavljenim informacijama ne daje puni pregled tržišta, jasnu izjavu kojom se to navodi, prije prikazivanja rezultata;

otvoren je svakom pružatelju obveznog osiguranja koji dostavi relevantne informacije i uključuje širok raspon ponuda koje obuhvaćaju znatan dio tržišta i, u slučajevima u kojima se predstavljenim informacijama ne daje puni pregled tržišta, jasnu izjavu kojom se to navodi, prije prikazivanja rezultata;

| (g) | omogućuje učinkoviti postupak za prijavljivanje netočnih informacija; |
| --- | --- |

(g)

(g)

omogućuje učinkoviti postupak za prijavljivanje netočnih informacija;

omogućuje učinkoviti postupak za prijavljivanje netočnih informacija;

| (h) | uključuje izjavu da se cijene temelje na pruženim informacijama i da nisu obvezujuće za pružatelje osiguranja. |
| --- | --- |

(h)

(h)

uključuje izjavu da se cijene temelje na pruženim informacijama i da nisu obvezujuće za pružatelje osiguranja.

uključuje izjavu da se cijene temelje na pruženim informacijama i da nisu obvezujuće za pružatelje osiguranja.

4.
     
  Nadležna tijela na zahtjev pružatelja alata certificiraju alate za usporedbu koji ispunjavaju uvjete iz stavka 3. točaka od (a) do (h).

5.
     
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirani akt u skladu s postupkom iz članka 28.b kojim se ova Direktiva nadopunjuje utvrđivanjem oblika i funkcija takvog alata za usporedbu te kategorija informacija koje pružatelji osiguranja moraju dostaviti uzme li se u obzir individualizirana priroda polica osiguranja.

6.
     
  Ne dovodeći u pitanje druge zakone Unije i u skladu s člankom 27., države članice mogu predvidjeti sankcije, uključujući novčane kazne, za operatore alata za usporedbu koji obmanjuju potrošače ili ne otkrivaju jasno svoju vlasničku strukturu i informacije o tome primaju li naknadu od nekog pružatelja osiguranja.”

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.b (nova)

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 18.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5b) | umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5b)

(5b)

umeće se sljedeći članak:

„Članak 18.a

Pristup izvješćima o nezgodama

Države članice osiguravaju da oštećena osoba ima pravo dobiti kopiju izvješća o nezgodi od nadležnog tijela u razumnom vremenskom roku. U skladu s nacionalnim pravom, ako država članica ne može odmah objaviti cjelovito izvješće o nezgodi, dužna je oštećenoj osobi osigurati redigiranu inačicu dok cjelovita verzija ne postane dostupna. Sve redakcije teksta trebale bi se ograničiti samo na one koje su strogo nužne i potrebne za usklađivanje s pravom Unije ili nacionalnim pravom.”

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.c (nova) – podtočka a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.c (nova) – podtočka a (nova)

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 23. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5c) | članak 23. mijenja se kako slijedi: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5c)

(5c)

članak 23. mijenja se kako slijedi:

| (a) | umeće se sljedeći stavak: |
| --- | --- |

(a)

(a)

umeće se sljedeći stavak:

umeće se sljedeći stavak:

| | „1.a
     
  Države članice osiguravaju da su društva za osiguranje obvezna pružiti sve potrebne informacije koje zahtijeva registar iz stavka 1. točke (a), uključujući sve registarske oznake obuhvaćene policom osiguranja koju je izdalo društvo. Države članice također zahtijevaju od društava za osiguranje da obavijeste informacijski centar kada polica postane nevažeća prije datuma isteka police ili ako na drugi način više nije važeća za registarsku oznaku vozila.”; |
| --- | --- |

„1.a
     
  Države članice osiguravaju da su društva za osiguranje obvezna pružiti sve potrebne informacije koje zahtijeva registar iz stavka 1. točke (a), uključujući sve registarske oznake obuhvaćene policom osiguranja koju je izdalo društvo. Države članice također zahtijevaju od društava za osiguranje da obavijeste informacijski centar kada polica postane nevažeća prije datuma isteka police ili ako na drugi način više nije važeća za registarsku oznaku vozila.”;

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.c (nova) – podtočka b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.c (nova) – podtočka b (nova)

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 23. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (b) | umeće se sljedeći stavak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

(b)

umeće se sljedeći stavak:

umeće se sljedeći stavak:

| | „5.a
     
  Države članice osiguravaju da se registar iz stavka 1. točke (a) vodi i ažurira te da je u potpunosti integriran u baze podataka o registraciji vozila i dostupan nacionalnim kontaktnim točkama u okviru Direktive (EU) 2015/413.”; |
| --- | --- |

„5.a
     
  Države članice osiguravaju da se registar iz stavka 1. točke (a) vodi i ažurira te da je u potpunosti integriran u baze podataka o registraciji vozila i dostupan nacionalnim kontaktnim točkama u okviru Direktive (EU) 2015/413.”;

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.c (nova) – podtočka c (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.c (nova) – podtočka c (nova)

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 23. – stavak 6.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (c) | stavak 6. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(c)

(c)

stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

6.   Obrada osobnih podataka koja proizlazi iz stavaka 1. do 5.
  mora
  se
  provesti u skladu s nacionalnim mjerama koje su poduzete
  u skladu s Direktivom
  95/46
  /
  EZ
  .

| | „6.   Obrada osobnih podataka koja proizlazi iz stavaka od 1. do 5.
  a provodi
  se u skladu s Direktivom
  (EU) 2016
  /
  679
  .” |
| --- | --- |

„6.   Obrada osobnih podataka koja proizlazi iz stavaka od 1. do 5.
  a provodi
  se u skladu s Direktivom
  (EU) 2016
  /
  679
  .”

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.d (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.d (nova)

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 26.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5d) | umeće se sljedeći članak 26.a: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5d)

(5d)

umeće se sljedeći članak 26.a:

„Članak 26.a

Tijela za naknadu štete

1.
     
  Države članice nastoje osigurati da se tijelima za naknadu štete iz članaka 10., 10.a i 24. upravlja kao jedinstvenom administrativnom jedinicom koja obuhvaća sve funkcije različitih tijela za naknadu štete obuhvaćenih ovom Direktivom.

2.
     
  Ako država članica ne upravlja tim tijelima kao jedinstvenom administrativnom jedinicom, o tome i razlozima svoje odluke obavještava Komisiju i druge države članice.”

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.e (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.e (nova)

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 26.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5e) | umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5e)

(5e)

umeće se sljedeći članak:

„Članak 26.b

„Članak 26.b

Zastara

Zastara

1.
     
  Države članice osiguravaju primjenu barem četverogodišnjeg roka zastare na zahtjeve u vezi s odštetom za tjelesnu ozljedu ili materijalnu štetu prouzročene u prekograničnoj prometnoj nezgodi i obuhvaćene člankom 19. i člankom 20. stavkom 2. Rok zastare počinje teći od dana na koji je podnositelj zahtjeva postao svjestan ili je imao opravdane razloge postati svjestan razmjera ozljede, gubitka ili štete, njihova uzroka i identiteta odgovorne osobe i društva za osiguranje koje pokriva građanskopravnu odgovornost te osobe ili predstavnika za likvidaciju štete ili tijela za naknadu štete odgovornog za pružanje odštete i protiv kojeg se podnosi zahtjev.

2.
     
  Ako je nacionalnim pravom koje se primjenjuje na odštetni zahtjev predviđen rok zastare dulji od četiri godine, države članice osiguravaju primjenu tog duljeg roka zastare.

3.
     
  Države članice Komisiji dostavljaju ažurirane informacije o svojim nacionalnim propisima o zastari za štete prouzročene u prometnim nezgodama. Sažetak informacija koje joj dostave države članice Komisija objavljuje i stavlja na raspolaganje javnosti na svim službenim jezicima Unije.”

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.f (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.f (nova)

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 26.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5f) | umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5f)

(5f)

umeće se sljedeći članak:

„Članak 26.c

„Članak 26.c

Suspenzija zastare

Suspenzija zastare

1.
     
  Države članice osiguravaju suspenziju roka zastare predviđenu člankom 26.a u razdoblju otkad podnositelj zahtjeva podnese zahtjev:

| (a) | društvu za osiguranje osobe koja je uzrokovala nezgodu ili njegovu predstavniku za likvidaciju štete iz članaka 21. i 22. ili |
| --- | --- |

(a)

(a)

društvu za osiguranje osobe koja je uzrokovala nezgodu ili njegovu predstavniku za likvidaciju štete iz članaka 21. i 22. ili

društvu za osiguranje osobe koja je uzrokovala nezgodu ili njegovu predstavniku za likvidaciju štete iz članaka 21. i 22. ili

| (b) | tijelu za naknadu štete predviđenom člancima 24. i 25., do tuženikova odbacivanja zahtjeva. |
| --- | --- |

(b)

(b)

tijelu za naknadu štete predviđenom člancima 24. i 25., do tuženikova odbacivanja zahtjeva.

tijelu za naknadu štete predviđenom člancima 24. i 25., do tuženikova odbacivanja zahtjeva.

2.
     
  Ako je preostali dio roka zastare nakon isteka suspenzije kraći od šest mjeseci, države članice osiguravaju da se podnositelju odštetnog zahtjeva odobri minimalni rok od dodatnih šest mjeseci za pokretanje sudskog postupka.

3.
     
  Države članice osiguravaju produljenje roka, ako on istječe u subotu, nedjelju ili na jedan od službenih praznika, do kraja prvog sljedećeg radnog dana.”

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.g (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.g (nova)

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 26.d (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5 g) | umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5 g)

(5 g)

umeće se sljedeći članak:

„Članak 26.d

„Članak 26.d

Računanje rokova

Računanje rokova

Države članice osiguravaju da se bilo koje vremensko razdoblje propisano ovom Direktivom računa kako slijedi:

Države članice osiguravaju da se bilo koje vremensko razdoblje propisano ovom Direktivom računa kako slijedi:

| (a) | računanje počinje na dan koji slijedi nakon dana kada je nastao relevantni događaj; |
| --- | --- |

(a)

(a)

računanje počinje na dan koji slijedi nakon dana kada je nastao relevantni događaj;

računanje počinje na dan koji slijedi nakon dana kada je nastao relevantni događaj;

| (b) | ako je rok izražen u godinama, on ističe sljedeće relevantne godine u mjesecu istog naziva i na dan istog broja kao što su bili mjesec i datum kad se dogodio dotični događaj. Ako relevantni sljedeći mjesec nema dan s istim brojem, rok istječe posljednjeg dana u mjesecu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

ako je rok izražen u godinama, on ističe sljedeće relevantne godine u mjesecu istog naziva i na dan istog broja kao što su bili mjesec i datum kad se dogodio dotični događaj. Ako relevantni sljedeći mjesec nema dan s istim brojem, rok istječe posljednjeg dana u mjesecu;

ako je rok izražen u godinama, on ističe sljedeće relevantne godine u mjesecu istog naziva i na dan istog broja kao što su bili mjesec i datum kad se dogodio dotični događaj. Ako relevantni sljedeći mjesec nema dan s istim brojem, rok istječe posljednjeg dana u mjesecu;

| (c) | rokovi se ne suspendiraju tijekom sudskih praznika.” |
| --- | --- |

(c)

(c)

rokovi se ne suspendiraju tijekom sudskih praznika.”

rokovi se ne suspendiraju tijekom sudskih praznika.”

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 28.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 28.a | Briše se. |
| Postupak odbora | |
| 1.
     
  Komisiji pomaže Europski odbor za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje osnovan Odlukom Komisije 2004/9/EZ ****. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća*****. | |
| 2.
     
  Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 28.a

Članak 28.a

Briše se.

Briše se.

Postupak odbora

Postupak odbora

1.
     
  Komisiji pomaže Europski odbor za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje osnovan Odlukom Komisije 2004/9/EZ ****. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća*****.

2.
     
  Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 28.b – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 9. stavka 2.
  i
  članka 10.a stavka 7. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od
  datuma iz članka 30
  . | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 9. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od
  ... [datum stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni]. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 10.a stavka 7.g, članka 16. stavka 5. i članka 16.a stavka 5. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od ... [datum stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 9. stavka 2.
  i
  članka 10.a stavka 7. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od
  datuma iz članka 30
  .

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 9. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od
  ... [datum stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni]. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 10.a stavka 7.g, članka 16. stavka 5. i članka 16.a stavka 5. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od ... [datum stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni].

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 28.b – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 9. stavka 2.
  i
  članka 10.a stavka 7. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od
  dva
  mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. | 5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 9. stavka 2., članka 10.a stavka 7
  .g, članka 16. stavka 5. i članka 16.a stavka 5
  . stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od
  tri
  mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 9. stavka 2.
  i
  članka 10.a stavka 7. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od
  dva
  mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 9. stavka 2., članka 10.a stavka 7
  .g, članka 16. stavka 5. i članka 16.a stavka 5
  . stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od
  tri
  mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Direktiva 2009/103/EZ

Članak 28.c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 28.c | Članak 28.c |
| Evaluacija | Evaluacija
  i preispitivanje |
| Evaluacija ove Direktive provodi se
  najkasnije
  sedam
  godina od datuma
  njezina
  prenošenja. Komisija
  dostavlja zaključke evaluacije i svoje primjedbe
  Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru. | Najkasnije
  pet
  godina od datuma prenošenja
  ove Direktive,
  Komisija Europskom parlamentu, Vijeću
  i
  Europskom gospodarskom i socijalnom odboru
  podnosi izvješće o ocjeni provedbe ove Direktive, posebno u odnosu na: |
| | (a) | njezinu primjenu s obzirom na tehnološki razvoj, posebno u pogledu autonomnih i poluautonomnih vozila; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 28.c

Članak 28.c

Evaluacija

Evaluacija
  i preispitivanje

i preispitivanje

Evaluacija ove Direktive provodi se
  najkasnije
  sedam
  godina od datuma
  njezina
  prenošenja. Komisija
  dostavlja zaključke evaluacije i svoje primjedbe
  Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru.

Evaluacija ove Direktive provodi se

sedam

njezina

dostavlja zaključke evaluacije i svoje primjedbe

Najkasnije
  pet
  godina od datuma prenošenja
  ove Direktive,
  Komisija Europskom parlamentu, Vijeću
  i
  Europskom gospodarskom i socijalnom odboru
  podnosi izvješće o ocjeni provedbe ove Direktive, posebno u odnosu na:

pet

ove Direktive,

i

podnosi izvješće o ocjeni provedbe ove Direktive, posebno u odnosu na:

(a)

(a)

njezinu primjenu s obzirom na tehnološki razvoj, posebno u pogledu autonomnih i poluautonomnih vozila;

njezinu primjenu s obzirom na tehnološki razvoj, posebno u pogledu autonomnih i poluautonomnih vozila;

| (b) | prikladnost područja primjene ove Direktive s obzirom na rizike od nezgoda koje predstavljaju različita motorna vozila zbog vjerojatnih promjena na tržištu, a osobito u odnosu na laka vozila velike brzine koja potpadaju pod kategorije vozila navedene u članku 2. stavku 2. točkama (h), (i), (j), (k) Uredbe (EU) br. 168/2013, kao što su električni bicikli, samobalansirajući osobni transporteri segway ili električni romobili, te je li vjerojatno da će sustav odgovornosti zadovoljiti buduće potrebe; |
| --- | --- |

(b)

(b)

prikladnost područja primjene ove Direktive s obzirom na rizike od nezgoda koje predstavljaju različita motorna vozila zbog vjerojatnih promjena na tržištu, a osobito u odnosu na laka vozila velike brzine koja potpadaju pod kategorije vozila navedene u članku 2. stavku 2. točkama (h), (i), (j), (k) Uredbe (EU) br. 168/2013, kao što su električni bicikli, samobalansirajući osobni transporteri segway ili električni romobili, te je li vjerojatno da će sustav odgovornosti zadovoljiti buduće potrebe;

prikladnost područja primjene ove Direktive s obzirom na rizike od nezgoda koje predstavljaju različita motorna vozila zbog vjerojatnih promjena na tržištu, a osobito u odnosu na laka vozila velike brzine koja potpadaju pod kategorije vozila navedene u članku 2. stavku 2. točkama (h), (i), (j), (k) Uredbe (EU) br. 168/2013, kao što su električni bicikli, samobalansirajući osobni transporteri segway ili električni romobili, te je li vjerojatno da će sustav odgovornosti zadovoljiti buduće potrebe;

| (c) | poticanje društava za osiguranje da u svoje ugovore o osiguranju uključe sustav bonusa i malusa, uključujući popuste u obliku „bonusa za nepodnošenje odštetnog zahtjeva”, u skladu s kojim na premije utječu potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima ugovaratelja osiguranja. |
| --- | --- |

(c)

(c)

poticanje društava za osiguranje da u svoje ugovore o osiguranju uključe sustav bonusa i malusa, uključujući popuste u obliku „bonusa za nepodnošenje odštetnog zahtjeva”, u skladu s kojim na premije utječu potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima ugovaratelja osiguranja.

poticanje društava za osiguranje da u svoje ugovore o osiguranju uključe sustav bonusa i malusa, uključujući popuste u obliku „bonusa za nepodnošenje odštetnog zahtjeva”, u skladu s kojim na premije utječu potvrde o eventualno postavljenim odštetnim zahtjevima ugovaratelja osiguranja.

Tom izvješću prilažu se primjedbe Komisije i, prema potrebi, zakonodavni prijedlog.

Tom izvješću prilažu se primjedbe Komisije i, prema potrebi, zakonodavni prijedlog.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0035/2019).

1

(15)  Direktiva 2009/103/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. u odnosu na osiguranje od građanskopravne odgovornosti u pogledu upotrebe motornih vozila i izvršenje obveze osiguranja od takve odgovornosti (SL L 263, 7.10.2009., str. 11.).

15

(15)  Direktiva 2009/103/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. u odnosu na osiguranje od građanskopravne odgovornosti u pogledu upotrebe motornih vozila i izvršenje obveze osiguranja od takve odgovornosti (SL L 263, 7.10.2009., str. 11.).

15

(20)  
  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

20

Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

(1a)  

  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

1a

SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

(*)  
  Uredba (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o homologaciji i nadzoru tržišta motornih vozila i njihovih prikolica te sustavâ, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila, o izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2007 i (EZ) br. 595/2009 te o stavljanju izvan snage Direktive 2007/46/EZ (SL L 151, 14.6.2018., str. 1.).

*

Uredba (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o homologaciji i nadzoru tržišta motornih vozila i njihovih prikolica te sustavâ, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila, o izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2007 i (EZ) br. 595/2009 te o stavljanju izvan snage Direktive 2007/46/EZ (SL L 151, 14.6.2018., str. 1.).

(**)  
  Uredba (EU) br. 167/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. veljače 2013. o homologaciji i nadzoru tržišta traktora za poljoprivredu i šumarstvo (SL L 60, 2.3.2013., str. 1.).

**

Uredba (EU) br. 167/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. veljače 2013. o homologaciji i nadzoru tržišta traktora za poljoprivredu i šumarstvo (SL L 60, 2.3.2013., str. 1.).

(***)  
  Uredba (EU) br. 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o homologaciji i nadzoru tržišta vozila na dva ili tri kotača i četverocikala (SL L 60, 2.3.2013., str. 52.).”

***

Uredba (EU) br. 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o homologaciji i nadzoru tržišta vozila na dva ili tri kotača i četverocikala (SL L 60, 2.3.2013., str. 52.).”

(*1)  
  Direktiva (EU) 2015/413 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o olakšavanju prekogranične razmjene informacija o prometnim prekršajima protiv sigurnosti prometa na cestama (SL L 68, 13.3.2015., str. 9.).

*1

Direktiva (EU) 2015/413 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o olakšavanju prekogranične razmjene informacija o prometnim prekršajima protiv sigurnosti prometa na cestama (SL L 68, 13.3.2015., str. 9.).

(*2)  
  Odluka Vijeća 2008/616/PUP od 23. lipnja 2008. o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 12.).

*2

Odluka Vijeća 2008/616/PUP od 23. lipnja 2008. o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 12.).

(*)  
  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).

*

Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).

(***)  
  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).

***

Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).

(*)  
  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).”

*

Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).”

---

Četvrtak, 14. veljače 2019.

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/619 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/619

---

P8_TA(2019)0118

Mehanizam za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka u prekograničnom kontekstu ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka u prekograničnom kontekstu (COM(2018)0373 – C8-0228/2018 – 2018/0198(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/64)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0373), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0373),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 175. stavak treći Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0228/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 175. stavak treći Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0228/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 5. prosinca 2018. ... (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 5. prosinca 2018. ... (2),

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenja Švedskog parlamenta podneseno u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojem se izjavljuje da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenja Švedskog parlamenta podneseno u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojem se izjavljuje da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0414/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0414/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 440, 6.12.2018., str. 124.

(2)  SL C ...

---

P8_TC1-COD(2018)0198

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka u prekograničnom kontekstu

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 175. treći stavak,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | U članku 175. trećem podstavku Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđene su posebne mjere koje je potrebno utvrditi izvan fondova koji su predmet prvog stavka tog članka, kako bi se ostvarili ciljevi socijalne i gospodarske kohezije predviđeni UFEU-om. Skladni razvoj cjelokupnog područja Unije i veća gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija podrazumijevaju jačanje teritorijalne suradnje. Stoga je primjereno donijeti mjere koje su potrebne za poboljšanje uvjeta za provedbu mjera teritorijalne suradnje. |
| --- | --- |

(1)

U članku 175. trećem podstavku Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđene su posebne mjere koje je potrebno utvrditi izvan fondova koji su predmet prvog stavka tog članka, kako bi se ostvarili ciljevi socijalne i gospodarske kohezije predviđeni UFEU-om. Skladni razvoj cjelokupnog područja Unije i veća gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija podrazumijevaju jačanje teritorijalne suradnje. Stoga je primjereno donijeti mjere koje su potrebne za poboljšanje uvjeta za provedbu mjera teritorijalne suradnje.

| (2) | U članku 174. UFEU-a priznaju se izazovi s kojima se suočavaju granične regije i predviđeno je da bi im Unija trebala posvetiti posebnu pozornost kada razvija i provodi mjere koje vode jačanju ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije Unije. Budući da se povećao broj kopnenih i morskih granica, Unija i njezini neposredni susjedi u Europskom udruženju slobodne trgovine („EFTA”) imaju 40 unutarnjih kopnenih granica. |
| --- | --- |

(2)

U članku 174. UFEU-a priznaju se izazovi s kojima se suočavaju granične regije i predviđeno je da bi im Unija trebala posvetiti posebnu pozornost kada razvija i provodi mjere koje vode jačanju ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije Unije. Budući da se povećao broj kopnenih i morskih granica, Unija i njezini neposredni susjedi u Europskom udruženju slobodne trgovine („EFTA”) imaju 40 unutarnjih kopnenih granica.

| (2a) | Kako bi se poboljšao život građana u prekograničnim regijama uz morske granice ili u prekograničnim regijama između država članica i trećih zemalja, primjena ove Uredbe i upotreba mehanizma za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka trebala bi se proširiti na sve prekogranične regije Unije, poštujući pritom pravo Unije. [Am. 1] |
| --- | --- |

(2a)

Kako bi se poboljšao život građana u prekograničnim regijama uz morske granice ili u prekograničnim regijama između država članica i trećih zemalja, primjena ove Uredbe i upotreba mehanizma za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka trebala bi se proširiti na sve prekogranične regije Unije, poštujući pritom pravo Unije. [Am. 1]

| (3) | U svojoj Komunikaciji „Poticanje rasta i kohezije u graničnima regijama EU-a” (4) („Komunikacija o graničnim regijama”) Komisija navodi da su se regije uz unutarnje granice proteklih desetljeća zahvaljujući europskoj integraciji preobrazile iz rubnih područja u područja u kojima se bilježi rast i nude nove mogućnosti. Dovršetak jedinstvenog tržišta 1992. potaknuo je produktivnost Unije i smanjio troškove u EU-u jer su ukinute carinske formalnosti, uvedena su usklađena ili uzajamno priznata tehnička pravila te su zbog tržišnog natjecanja snižene cijene; trgovina unutar EU-a povećala se za 15 % tijekom 10 godina; ostvaren je dodatan rast te je stvoreno 2,5 milijuna dodatnih radnih mjesta. |
| --- | --- |

(3)

U svojoj Komunikaciji „Poticanje rasta i kohezije u graničnima regijama EU-a” (4) („Komunikacija o graničnim regijama”) Komisija navodi da su se regije uz unutarnje granice proteklih desetljeća zahvaljujući europskoj integraciji preobrazile iz rubnih područja u područja u kojima se bilježi rast i nude nove mogućnosti. Dovršetak jedinstvenog tržišta 1992. potaknuo je produktivnost Unije i smanjio troškove u EU-u jer su ukinute carinske formalnosti, uvedena su usklađena ili uzajamno priznata tehnička pravila te su zbog tržišnog natjecanja snižene cijene; trgovina unutar EU-a povećala se za 15 % tijekom 10 godina; ostvaren je dodatan rast te je stvoreno 2,5 milijuna dodatnih radnih mjesta.

| (4) | U Komunikaciji o graničnim regijama navedeni su i dokazi o činjenici da u graničnim regijama još uvijek postoji niz pravnih prepreka, posebno onih povezanih sa zdravstvenim uslugama, propisima radnog prava, porezima, razvojem poduzetništva te prepreke povezane s razlikama u upravnim kulturama i nacionalnim pravnim okvirima. Ni financiranje u okviru europske teritorijalne suradnje ni institucionalna potpora Europskim grupacijama za teritorijalnu suradnju (EGTS-ovi) nisu sami po sebi dostatni za uklanjanje tih ograničenja koja čine stvarne prepreke djelotvornoj suradnji. |
| --- | --- |

(4)

U Komunikaciji o graničnim regijama navedeni su i dokazi o činjenici da u graničnim regijama još uvijek postoji niz pravnih prepreka, posebno onih povezanih sa zdravstvenim uslugama, propisima radnog prava, porezima, razvojem poduzetništva te prepreke povezane s razlikama u upravnim kulturama i nacionalnim pravnim okvirima. Ni financiranje u okviru europske teritorijalne suradnje ni institucionalna potpora Europskim grupacijama za teritorijalnu suradnju (EGTS-ovi) nisu sami po sebi dostatni za uklanjanje tih ograničenja koja čine stvarne prepreke djelotvornoj suradnji.

| (5) | Programima u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja”, koji je poznat pod nazivom „Interreg” (5) od 1990. se pruža potpora programima prekogranične suradnje u graničnim regijama Unije, uključujući u onima sa zemljama EFTA-e. U okviru Interrega financirale su se tisuće projekata i inicijativa koje su pridonijele europskoj integraciji. Glavna postignuća Interrega uključuju: povećano povjerenje, veću povezanost, poboljšano stanje okoliša, bolje zdravlje i gospodarski rast. Interreg je financiranjem projekata „od građana za građane”, ulaganjem u infrastrukturu i podupiranjem inicijativa za institucijsku suradnju doveo do znatnog napretka u graničnim regijama i pridonio je njihovoj preobrazbi. Sredstvima u okviru Interrega pružala se potpora i suradnji na određenim morskim granicama. Međutim, pravne prepreke znatno su manji problem za morske granične regije jer tamo nije fizički moguće svakodnevno ili jednom tjedno prelaziti granicu zbog posla, obrazovanja i osposobljavanja, kupovine, uporabe objekata i usluga od općeg gospodarskog interesa ili njihove kombinacije ili zbog brzih hitnih intervencija. |
| --- | --- |

(5)

Programima u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja”, koji je poznat pod nazivom „Interreg” (5) od 1990. se pruža potpora programima prekogranične suradnje u graničnim regijama Unije, uključujući u onima sa zemljama EFTA-e. U okviru Interrega financirale su se tisuće projekata i inicijativa koje su pridonijele europskoj integraciji. Glavna postignuća Interrega uključuju: povećano povjerenje, veću povezanost, poboljšano stanje okoliša, bolje zdravlje i gospodarski rast. Interreg je financiranjem projekata „od građana za građane”, ulaganjem u infrastrukturu i podupiranjem inicijativa za institucijsku suradnju doveo do znatnog napretka u graničnim regijama i pridonio je njihovoj preobrazbi. Sredstvima u okviru Interrega pružala se potpora i suradnji na određenim morskim granicama. Međutim, pravne prepreke znatno su manji problem za morske granične regije jer tamo nije fizički moguće svakodnevno ili jednom tjedno prelaziti granicu zbog posla, obrazovanja i osposobljavanja, kupovine, uporabe objekata i usluga od općeg gospodarskog interesa ili njihove kombinacije ili zbog brzih hitnih intervencija.

| (6) | Financijska potpora prekograničnoj suradnji u okviru Interrega dopunjena je EGTS-ovima koji su uspostavljeni od 2006. Uredbom (EU) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Međutim, u skladu s člankom 7. stavkom 4. prvim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1082/2006, EGTS-ovi ne mogu izvršavati zakonske ovlasti za rješavanje pravnih i administrativnih prepreka u prekograničnom kontekstu. |
| --- | --- |

(6)

Financijska potpora prekograničnoj suradnji u okviru Interrega dopunjena je EGTS-ovima koji su uspostavljeni od 2006. Uredbom (EU) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Međutim, u skladu s člankom 7. stavkom 4. prvim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1082/2006, EGTS-ovi ne mogu izvršavati zakonske ovlasti za rješavanje pravnih i administrativnih prepreka u prekograničnom kontekstu.

| (7) | U Komunikaciji o graničnim regijama Komisija se, među ostalim mjerama, pozvala na inicijativu pokrenutu tijekom luksemburškog predsjedništva 2015.: više država članica razmatra korisnosti novog instrumenta za pojednostavnjenje prekograničnih projekata kojim bi se na dobrovoljnoj osnovi i uz suglasnost nadležnih tijela omogućilo da se pravila jedne države članice primjenjuju u susjednoj državi članici. To bi se primjenjivalo na određeni vremenski ograničen projekt ili mjeru koje su pokrenula lokalna ili regionalna tijela, a odvijaju se u graničnoj regiji. |
| --- | --- |

(7)

U Komunikaciji o graničnim regijama Komisija se, među ostalim mjerama, pozvala na inicijativu pokrenutu tijekom luksemburškog predsjedništva 2015.: više država članica razmatra korisnosti novog instrumenta za pojednostavnjenje prekograničnih projekata kojim bi se na dobrovoljnoj osnovi i uz suglasnost nadležnih tijela omogućilo da se pravila jedne države članice primjenjuju u susjednoj državi članici. To bi se primjenjivalo na određeni vremenski ograničen projekt ili mjeru koje su pokrenula lokalna ili regionalna tijela, a odvijaju se u graničnoj regiji.

| (8) | Iako već postoji niz učinkovitih mehanizama za prekograničnu suradnju na međuvladinoj, regionalnoj i lokalnoj razini u određenim regijama Unije, njima nisu obuhvaćene sve granične regije u Uniji. Stoga je, kako bi se postojeći sustavi dopunili, nužno uspostaviti dobrovoljni mehanizam za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka u graničnim regijama („Mehanizam”)
  , ali time se ne dovodi u pitanje uspostava drugih usporedivih mehanizama u skladu s konkretnim potrebama na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini
  . [Am. 2] |
| --- | --- |

(8)

Iako već postoji niz učinkovitih mehanizama za prekograničnu suradnju na međuvladinoj, regionalnoj i lokalnoj razini u određenim regijama Unije, njima nisu obuhvaćene sve granične regije u Uniji. Stoga je, kako bi se postojeći sustavi dopunili, nužno uspostaviti dobrovoljni mehanizam za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka u graničnim regijama („Mehanizam”)
  , ali time se ne dovodi u pitanje uspostava drugih usporedivih mehanizama u skladu s konkretnim potrebama na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini
  . [Am. 2]

| (9) | U potpunosti poštujući ustavno i institucionalno ustrojstvo država članica, uporaba Mehanizma trebala bi biti

  je
  dobrovoljna u pogledu onih graničnih regija u određenim državama članicama u kojima drugi učinkoviti mehanizam već postoji ili bi se mogao uspostaviti sa susjednom državom članicom. Trebao bi se sastojati od dvije mjere: potpisivanja i sklapanja Europske prekogranične obveze („obveza”) ili potpisivanja Europske prekogranične izjave („izjava”).
  Države članice trebale bi biti u mogućnosti odabrati instrument koji smatraju korisnijim. [Am. 3] |
| --- | --- |

(9)

U potpunosti poštujući ustavno i institucionalno ustrojstvo država članica, uporaba Mehanizma trebala bi biti

  je
  dobrovoljna u pogledu onih graničnih regija u određenim državama članicama u kojima drugi učinkoviti mehanizam već postoji ili bi se mogao uspostaviti sa susjednom državom članicom. Trebao bi se sastojati od dvije mjere: potpisivanja i sklapanja Europske prekogranične obveze („obveza”) ili potpisivanja Europske prekogranične izjave („izjava”).
  Države članice trebale bi biti u mogućnosti odabrati instrument koji smatraju korisnijim. [Am. 3]

| (9a) | Nadležna tijela uključenih država članica, zemalja, subjekata ili regija trebala bi, u skladu sa svojim ustavnim i pravno utvrđenim posebnim nadležnostima, donijeti predloženo pravno ad hoc rješenje prije sklapanja i potpisivanja obveze ili potpisivanja izjave u skladu s ovom Uredbom. [Am. 4] |
| --- | --- |

(9a)

Nadležna tijela uključenih država članica, zemalja, subjekata ili regija trebala bi, u skladu sa svojim ustavnim i pravno utvrđenim posebnim nadležnostima, donijeti predloženo pravno ad hoc rješenje prije sklapanja i potpisivanja obveze ili potpisivanja izjave u skladu s ovom Uredbom. [Am. 4]

| (10) | Obveza bi trebala biti samoizvršna, što znači da se u skladu sa sklapanjem obveze određene pravne odredbe jedne države članice primjenjuju na državnom području susjedne države članice. Trebalo bi biti prihvatljivo i da države članice mogu donijeti zakonodavni akt kojim će se dopustiti sklapanje obveze kako bi se spriječilo da tijelo koje nije zakonodavno tijelo odstupa od nacionalnog zakonodavstva koje je službeno donijelo zakonodavno tijelo te protivno pravnoj jasnoći i transparentnosti ili oboje. |
| --- | --- |

(10)

Obveza bi trebala biti samoizvršna, što znači da se u skladu sa sklapanjem obveze određene pravne odredbe jedne države članice primjenjuju na državnom području susjedne države članice. Trebalo bi biti prihvatljivo i da države članice mogu donijeti zakonodavni akt kojim će se dopustiti sklapanje obveze kako bi se spriječilo da tijelo koje nije zakonodavno tijelo odstupa od nacionalnog zakonodavstva koje je službeno donijelo zakonodavno tijelo te protivno pravnoj jasnoći i transparentnosti ili oboje.

| (11) | Za izjavu bi svejedno bio potreban zakonodavni postupak u državi članici. Tijelo koje sklapa izjavu trebalo bi dati službenu izjavu da će do određenog roka pokrenuti zakonodavni postupak koji je nužan za izmjenu primjenjivog nacionalnog prava i primjenu, na temelju izričitog odstupanja, prava susjedne države članice
  kako bi se uklonile prepreke za provedbu zajedničkih prekograničnih projekata
  . [Am. 5] |
| --- | --- |

(11)

Za izjavu bi svejedno bio potreban zakonodavni postupak u državi članici. Tijelo koje sklapa izjavu trebalo bi dati službenu izjavu da će do određenog roka pokrenuti zakonodavni postupak koji je nužan za izmjenu primjenjivog nacionalnog prava i primjenu, na temelju izričitog odstupanja, prava susjedne države članice
  kako bi se uklonile prepreke za provedbu zajedničkih prekograničnih projekata
  . [Am. 5]

| (12) | S pravnim se preprekama većinom susreću osobe koje obavljaju interakciju na kopnenim granicama
  , kao što su prekogranični radnici,
  jer građani svakodnevno ili tjedno prelaze granice. Kako bi se utjecaj ove Uredbe usredotočio na regije koje su najbliže granici i u kojima postoji najviši stupanj integracije i interakcije između susjednih država članica, ona bi se trebala primjenjivati na prekogranične regije u smislu državnog područja obuhvaćenog susjednim graničnim regijama s kopnenim
  ili morskim
  granicama u dvije ili više država članica na razini regija NUTS 3 (7). To ne bi trebalo sprječavati države članice da primjenjuju Mehanizam i na druge morske i vanjske granice osim onih sa zemljama EFTA-e
  na dobrovoljnoj osnovi za sve zainteresirane strane
  . [Am. 6] |
| --- | --- |

(12)

S pravnim se preprekama većinom susreću osobe koje obavljaju interakciju na kopnenim granicama
  , kao što su prekogranični radnici,
  jer građani svakodnevno ili tjedno prelaze granice. Kako bi se utjecaj ove Uredbe usredotočio na regije koje su najbliže granici i u kojima postoji najviši stupanj integracije i interakcije između susjednih država članica, ona bi se trebala primjenjivati na prekogranične regije u smislu državnog područja obuhvaćenog susjednim graničnim regijama s kopnenim
  ili morskim
  granicama u dvije ili više država članica na razini regija NUTS 3 (7). To ne bi trebalo sprječavati države članice da primjenjuju Mehanizam i na druge morske i vanjske granice osim onih sa zemljama EFTA-e
  na dobrovoljnoj osnovi za sve zainteresirane strane
  . [Am. 6]

| (13) | U cilju koordinacije zadaća različitih tijela koja će u nekim državama članicama uključivati nacionalna i regionalna zakonodavna tijela unutar određenih država članica i između jedne ili više susjednih država članica, svaka država članica koja odluči primjenjivati Mehanizam trebala bi imati obvezu uspostaviti nacionalne i, prema potrebi,

  kada je to prikladno
  regionalne prekogranične koordinacijske točke i odrediti njihove zadaće i nadležnosti tijekom različitih koraka Mehanizma koji uključuju pokretanje, sklapanje, provedbu i praćenje obveza i izjava. [Am. 7] |
| --- | --- |

(13)

U cilju koordinacije zadaća različitih tijela koja će u nekim državama članicama uključivati nacionalna i regionalna zakonodavna tijela unutar određenih država članica i između jedne ili više susjednih država članica, svaka država članica koja odluči primjenjivati Mehanizam trebala bi imati obvezu uspostaviti nacionalne i, prema potrebi,

  kada je to prikladno
  regionalne prekogranične koordinacijske točke i odrediti njihove zadaće i nadležnosti tijekom različitih koraka Mehanizma koji uključuju pokretanje, sklapanje, provedbu i praćenje obveza i izjava. [Am. 7]

| (14) | Komisija bi trebala uspostaviti koordinacijsku točku na razini Unije, kako je najavljeno u Komunikaciji o graničnim regijama. Ta koordinacijska točka trebala bi surađivati s različitim nacionalnim i, prema potrebi, regionalnim prekograničnim koordinacijskim točkama. Komisija bi trebala uspostaviti i održavati bazu podataka o obvezama i izjavama u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8). |
| --- | --- |

(14)

Komisija bi trebala uspostaviti koordinacijsku točku na razini Unije, kako je najavljeno u Komunikaciji o graničnim regijama. Ta koordinacijska točka trebala bi surađivati s različitim nacionalnim i, prema potrebi, regionalnim prekograničnim koordinacijskim točkama. Komisija bi trebala uspostaviti i održavati bazu podataka o obvezama i izjavama u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8).

| (15) | Ovom Uredbom trebalo bi uspostaviti postupak za sklapanje obveze ili izjave i podrobno opisati različite korake: izradu i podnošenje zahtjeva za pokretanje, prethodnu analizu pravnih odredaba susjedne države članice koju obavlja država članica koja će ih primjenjivati, izradu obveze ili izjave koju treba sklopiti i, konačno, postupak sklapanja obveze ili izjave. Podrobno bi trebalo utvrditi i elemente koji će biti obuhvaćeni zahtjevom za pokretanje, nacrtom i konačnim obvezama i izjavama te odgovarajuće rokove. |
| --- | --- |

(15)

Ovom Uredbom trebalo bi uspostaviti postupak za sklapanje obveze ili izjave i podrobno opisati različite korake: izradu i podnošenje zahtjeva za pokretanje, prethodnu analizu pravnih odredaba susjedne države članice koju obavlja država članica koja će ih primjenjivati, izradu obveze ili izjave koju treba sklopiti i, konačno, postupak sklapanja obveze ili izjave. Podrobno bi trebalo utvrditi i elemente koji će biti obuhvaćeni zahtjevom za pokretanje, nacrtom i konačnim obvezama i izjavama te odgovarajuće rokove.

| (16) | Konkretnije, u ovoj bi Uredbi trebalo definirati tko može biti pokretač zajedničkog projekta. Budući da bi se Mehanizmom trebala poboljšati provedba zajedničkih prekograničnih projekata, prva skupina trebala bi biti tijela koja pokreću takve zajedničke projekte ili koja ih pokreću i provode. Pojam projekta trebalo bi shvaćati u širokom smislu tako da se odnosi na određeni dio infrastrukture ili na niz aktivnosti u pogledu određenog državnog područja ili na oboje. Drugo, lokalno ili regionalno tijelo koje se nalazi određenoj prekograničnoj regiji ili koje izvršava javne ovlasti u toj prekograničnoj regiji trebalo bi ovlastiti za pokretanje inicijative za primjenu nacionalnog prava koje čini prepreku, ali izmjena tog prava ili odstupanje od njega izvan su njegove institucionalne nadležnosti. Treće, pokretač bi trebala biti tijela uspostavljena za prekograničnu suradnju koja se nalaze u predmetnoj prekograničnoj regiji ili ju barem djelomično pokrivaju, uključujući EGTS-ove ili slična tijela za organizaciju prekograničnog razvoja na strukturirani način. Naposljetku, inicijativu bi mogla pokrenuti i tijela specijalizirana za prekograničnu suradnju koja mogu znati za učinkovita rješenja sličnog pitanja drugdje u Uniji. Kako bi se mogla stvoriti sinergija između tijela na koja prepreka izravno utječe i tijela koja su stručna za prekograničnu suradnju općenito, sve skupine mogu zajednički pokrenuti Mehanizam. |
| --- | --- |

(16)

Konkretnije, u ovoj bi Uredbi trebalo definirati tko može biti pokretač zajedničkog projekta. Budući da bi se Mehanizmom trebala poboljšati provedba zajedničkih prekograničnih projekata, prva skupina trebala bi biti tijela koja pokreću takve zajedničke projekte ili koja ih pokreću i provode. Pojam projekta trebalo bi shvaćati u širokom smislu tako da se odnosi na određeni dio infrastrukture ili na niz aktivnosti u pogledu određenog državnog područja ili na oboje. Drugo, lokalno ili regionalno tijelo koje se nalazi određenoj prekograničnoj regiji ili koje izvršava javne ovlasti u toj prekograničnoj regiji trebalo bi ovlastiti za pokretanje inicijative za primjenu nacionalnog prava koje čini prepreku, ali izmjena tog prava ili odstupanje od njega izvan su njegove institucionalne nadležnosti. Treće, pokretač bi trebala biti tijela uspostavljena za prekograničnu suradnju koja se nalaze u predmetnoj prekograničnoj regiji ili ju barem djelomično pokrivaju, uključujući EGTS-ove ili slična tijela za organizaciju prekograničnog razvoja na strukturirani način. Naposljetku, inicijativu bi mogla pokrenuti i tijela specijalizirana za prekograničnu suradnju koja mogu znati za učinkovita rješenja sličnog pitanja drugdje u Uniji. Kako bi se mogla stvoriti sinergija između tijela na koja prepreka izravno utječe i tijela koja su stručna za prekograničnu suradnju općenito, sve skupine mogu zajednički pokrenuti Mehanizam.

| (17) | Ključni dionik u državama članicama od kojeg se traži sklapanje obveze ili izjave trebala bi biti odgovarajuća nacionalna ili regionalna prekogranična koordinacijska točka koja će surađivati sa svim nadležnim tijelima u svojoj državi članici i s istovjetnim tijelima u susjednoj državi članici. Trebalo bi također jasno utvrditi da prekogranična koordinacijska točka može odlučiti hoće li pokrenuti postupak koji dovodi do sklapanja obveze ili izjave i je li za jednu ili više pravnih prepreka već pronađeno rješenje koje bi se moglo primijeniti. S druge strane, trebalo bi utvrditi i da država članica čije bi se pravne odredbe trebale primjenjivati u drugoj državi članici može odbiti njihovu primjenu izvan svojeg državnog područja. Svaku odluku trebalo bi
  valjano
  obrazložiti i 
  na vrijeme
  priopćiti
  svim partnerima
  . [Am. 8] |
| --- | --- |

(17)

Ključni dionik u državama članicama od kojeg se traži sklapanje obveze ili izjave trebala bi biti odgovarajuća nacionalna ili regionalna prekogranična koordinacijska točka koja će surađivati sa svim nadležnim tijelima u svojoj državi članici i s istovjetnim tijelima u susjednoj državi članici. Trebalo bi također jasno utvrditi da prekogranična koordinacijska točka može odlučiti hoće li pokrenuti postupak koji dovodi do sklapanja obveze ili izjave i je li za jednu ili više pravnih prepreka već pronađeno rješenje koje bi se moglo primijeniti. S druge strane, trebalo bi utvrditi i da država članica čije bi se pravne odredbe trebale primjenjivati u drugoj državi članici može odbiti njihovu primjenu izvan svojeg državnog područja. Svaku odluku trebalo bi
  valjano
  obrazložiti i 
  na vrijeme
  priopćiti
  svim partnerima
  . [Am. 8]

| (18) | Ovom Uredbom trebalo bi uspostaviti podrobna pravila o provedbi, primjeni i praćenju sklopljenih obveza i izjava koje je potrebno sklopiti i potpisati. |
| --- | --- |

(18)

Ovom Uredbom trebalo bi uspostaviti podrobna pravila o provedbi, primjeni i praćenju sklopljenih obveza i izjava koje je potrebno sklopiti i potpisati.

| (19) | Provedba samoizvršne obveze
  pri provedbi zajedničkih projekata
  trebala bi se sastojati od primjene nacionalnih odredaba druge države članice. To bi trebalo značiti izmjenu pravno obvezujućih upravnih akata koji su već doneseni u skladu s uobičajeno primjenjivim nacionalnim pravom ili, ako to još nije učinjeno, donošenje novih upravnih akata na temelju zakonodavstva druge države članice
  u roku o kojem su se dogovorili svi partneri kako bi se zajednički projekti mogli na vrijeme pokrenuti
  . Ako je nekoliko tijela nadležno za različite aspekte složene pravne prepreke, obveza bi trebala biti popraćena rasporedom za svaki od tih aspekata. U skladu s načelom supsidijarnosti, na donošenje i prenošenje izmijenjenih ili novih upravnih akata trebalo bi primjenjivati nacionalni zakon o upravnom postupku. [Am. 9] |
| --- | --- |

(19)

Provedba samoizvršne obveze
  pri provedbi zajedničkih projekata
  trebala bi se sastojati od primjene nacionalnih odredaba druge države članice. To bi trebalo značiti izmjenu pravno obvezujućih upravnih akata koji su već doneseni u skladu s uobičajeno primjenjivim nacionalnim pravom ili, ako to još nije učinjeno, donošenje novih upravnih akata na temelju zakonodavstva druge države članice
  u roku o kojem su se dogovorili svi partneri kako bi se zajednički projekti mogli na vrijeme pokrenuti
  . Ako je nekoliko tijela nadležno za različite aspekte složene pravne prepreke, obveza bi trebala biti popraćena rasporedom za svaki od tih aspekata. U skladu s načelom supsidijarnosti, na donošenje i prenošenje izmijenjenih ili novih upravnih akata trebalo bi primjenjivati nacionalni zakon o upravnom postupku. [Am. 9]

| (20) | Provedba izjava trebala bi se sastojati većinom od izrade i podnošenja zakonodavnog prijedloga o izmjeni postojećeg nacionalnog propisa ili odstupanja od njega. Nakon donošenja, te izmjene ili odstupanja trebalo bi objaviti i zatim provoditi kao obveze izmjenom i donošenjem pravno obvezujućih upravnih akata. |
| --- | --- |

(20)

Provedba izjava trebala bi se sastojati većinom od izrade i podnošenja zakonodavnog prijedloga o izmjeni postojećeg nacionalnog propisa ili odstupanja od njega. Nakon donošenja, te izmjene ili odstupanja trebalo bi objaviti i zatim provoditi kao obveze izmjenom i donošenjem pravno obvezujućih upravnih akata.

| (21) | Na temelju pravno obvezujućih akata trebalo bi pratiti poštovanje obveza i prava njihovih adresata. Državama članicama trebalo bi omogućiti da odluče hoće li to praćenje povjeriti nadležnim tijelima države članice čije su pravne odredbe prenesene jer su ta tijela bolje upoznata s tim pravilima ili nadležnim tijelima države članice u kojoj se te odredbe primjenjuju jer su ta tijela bolje upoznata s ostatkom pravnog sustava država članica koje preuzimaju odredbe i s pravom koje se primjenjuje na adresate. |
| --- | --- |

(21)

Na temelju pravno obvezujućih akata trebalo bi pratiti poštovanje obveza i prava njihovih adresata. Državama članicama trebalo bi omogućiti da odluče hoće li to praćenje povjeriti nadležnim tijelima države članice čije su pravne odredbe prenesene jer su ta tijela bolje upoznata s tim pravilima ili nadležnim tijelima države članice u kojoj se te odredbe primjenjuju jer su ta tijela bolje upoznata s ostatkom pravnog sustava država članica koje preuzimaju odredbe i s pravom koje se primjenjuje na adresate.

| (22) | Trebalo bi pojasniti zaštitu osoba s boravištem u prekograničnim regijama na koje izravno ili neizravno utječe primjena i praćenje obveze i izmijenjenog zakonodavstva na temelju izjave koje smatraju da im se naštetilo činjenjem ili propustom uslijed njihove primjene. U slučaju obveze i izjave pravo susjedne države članice primjenjivalo bi se u državi članici koja preuzima odredbu na način kako je ugrađeno u njezino zakonodavstvo i stoga bi pravna zaštita trebala biti u nadležnosti sudova država članica koje preuzimaju odredbu čak i ako osobe imaju zakonito boravište u državi članici čija se odredba prenosi. Isto načelo trebalo bi primjenjivati i na pravni lijek protiv države članice čiji se upravni akt osporava. Međutim, na pravni lijek protiv praćenja primjene obveze i izjave trebalo bi primjenjivati drugačiji pristup. Ako je tijelo iz države članice čija se odredba prenosi prihvatilo pratiti primjenu izmijenjene pravne odredbe države članice koja preuzima odredbu i može djelovati u pogledu osoba s boravištem u prekograničnom području u korist tijela države članice koja preuzima odredbu, ali u svoje ime, nadležni sudovi trebali bi biti sudovi države članice u kojoj te osobe imaju zakonito boravište. S druge strane, ako nadležno tijelo za prenošenje ne može djelovati u svoje ime već samo u ime nadležnog tijela za preuzimanje, nadležni bi trebali biti sudovi države članice koja preuzima odredbu, neovisno o zakonitom boravištu osobe. |
| --- | --- |

(22)

Trebalo bi pojasniti zaštitu osoba s boravištem u prekograničnim regijama na koje izravno ili neizravno utječe primjena i praćenje obveze i izmijenjenog zakonodavstva na temelju izjave koje smatraju da im se naštetilo činjenjem ili propustom uslijed njihove primjene. U slučaju obveze i izjave pravo susjedne države članice primjenjivalo bi se u državi članici koja preuzima odredbu na način kako je ugrađeno u njezino zakonodavstvo i stoga bi pravna zaštita trebala biti u nadležnosti sudova država članica koje preuzimaju odredbu čak i ako osobe imaju zakonito boravište u državi članici čija se odredba prenosi. Isto načelo trebalo bi primjenjivati i na pravni lijek protiv države članice čiji se upravni akt osporava. Međutim, na pravni lijek protiv praćenja primjene obveze i izjave trebalo bi primjenjivati drugačiji pristup. Ako je tijelo iz države članice čija se odredba prenosi prihvatilo pratiti primjenu izmijenjene pravne odredbe države članice koja preuzima odredbu i može djelovati u pogledu osoba s boravištem u prekograničnom području u korist tijela države članice koja preuzima odredbu, ali u svoje ime, nadležni sudovi trebali bi biti sudovi države članice u kojoj te osobe imaju zakonito boravište. S druge strane, ako nadležno tijelo za prenošenje ne može djelovati u svoje ime već samo u ime nadležnog tijela za preuzimanje, nadležni bi trebali biti sudovi države članice koja preuzima odredbu, neovisno o zakonitom boravištu osobe.

| (23) | Ovom Uredbom trebalo bi uspostaviti pravila o njezinoj provedbi, praćenju njezine primjene i o obvezama država članica u pogledu njihovih nacionalnih provedbenih pravila. |
| --- | --- |

(23)

Ovom Uredbom trebalo bi uspostaviti pravila o njezinoj provedbi, praćenju njezine primjene i o obvezama država članica u pogledu njihovih nacionalnih provedbenih pravila.

| (24) | Kako bi se uspostavila baza podataka u skladu s člankom 8

  7
  ., Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za utvrđivanje pravila o njezinu održavanju, o zaštiti podataka i modelu koji će prekogranične koordinacijske točke upotrebljavati za podnošenje informacija o provedbi i uporabi Mehanizma. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu sa savjetodavnim postupkom iz Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (9). Iz razloga praktičnosti i koordinacije, „Koordinacijski odbor za europske strukturne i investicijske fondove” trebao bi biti odbor nadležan za postupak donošenja provedbenih akata. [Am. 10] |
| --- | --- |

(24)

Kako bi se uspostavila baza podataka u skladu s člankom 8

  7
  ., Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za utvrđivanje pravila o njezinu održavanju, o zaštiti podataka i modelu koji će prekogranične koordinacijske točke upotrebljavati za podnošenje informacija o provedbi i uporabi Mehanizma. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu sa savjetodavnim postupkom iz Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (9). Iz razloga praktičnosti i koordinacije, „Koordinacijski odbor za europske strukturne i investicijske fondove” trebao bi biti odbor nadležan za postupak donošenja provedbenih akata. [Am. 10]

| (25) | U nacionalnim provedbenim pravilima treba utvrditi koje su granične regije određene države članice obuhvaćene obvezom ili izjavom. Posljedično, Komisija će moći ocijeniti je li se država članica odlučila za drugačiji mehanizam za granicu koja nije spomenuta.
  [Am. 11] |
| --- | --- |

(25)

U nacionalnim provedbenim pravilima treba utvrditi koje su granične regije određene države članice obuhvaćene obvezom ili izjavom. Posljedično, Komisija će moći ocijeniti je li se država članica odlučila za drugačiji mehanizam za granicu koja nije spomenuta.
  [Am. 11]

| (26) | Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, posebno pravo na zaštitu osobnih podataka (članak 8.), pravo na obrazovanje (članak 14.), sloboda izbora zanimanja i pravo na rad (članak 15.), posebno sloboda tražiti zaposlenje, raditi i ostvarivati pravo na poslovni nastan i pružati usluge u svakoj državi članici, sloboda poduzetništva (članak 16.), pristup socijalnoj sigurnosti i socijalnoj pomoći (članak 34.), pristup zdravstvenoj zaštiti (članak 35.), i pristup uslugama od općeg gospodarskog interesa (članak 36.)
  i visoka razina zaštite okoliša u skladu s načelom održivog rasta (članak 37
  .). [Am. 12] |
| --- | --- |

(26)

Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, posebno pravo na zaštitu osobnih podataka (članak 8.), pravo na obrazovanje (članak 14.), sloboda izbora zanimanja i pravo na rad (članak 15.), posebno sloboda tražiti zaposlenje, raditi i ostvarivati pravo na poslovni nastan i pružati usluge u svakoj državi članici, sloboda poduzetništva (članak 16.), pristup socijalnoj sigurnosti i socijalnoj pomoći (članak 34.), pristup zdravstvenoj zaštiti (članak 35.), i pristup uslugama od općeg gospodarskog interesa (članak 36.)
  i visoka razina zaštite okoliša u skladu s načelom održivog rasta (članak 37
  .). [Am. 12]

| (27) | Uvjeti teritorijalne suradnje trebali bi se stvoriti u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. stavka 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). Države članice poduzele su pojedinačne, bilateralne ili čak multilateralne inicijative za uklanjanje pravnih graničnih prepreka. Međutim, ti mehanizmi ne postoje u svim država članicama ili ne postoje za sve granice određene države članice. Financijski (većinom Interreg) i pravni instrumenti (većinom EGTS-ovi) predviđeni na razini EU-a do sada nisu bili dostatni za uklanjanje pravnih graničnih prepreka diljem EU-a. Države članice stoga ne mogu u dostatnoj mjeri ostvariti ciljeve predložene mjere na središnjoj ili regionalnoj i lokalnoj razini već se, zbog njezina raspona ili učinka, ti ciljevi mogu bolje ostvariti na razini Unije. Stoga je potrebno daljnje djelovanje zakonodavca Unije. |
| --- | --- |

(27)

Uvjeti teritorijalne suradnje trebali bi se stvoriti u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. stavka 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). Države članice poduzele su pojedinačne, bilateralne ili čak multilateralne inicijative za uklanjanje pravnih graničnih prepreka. Međutim, ti mehanizmi ne postoje u svim država članicama ili ne postoje za sve granice određene države članice. Financijski (većinom Interreg) i pravni instrumenti (većinom EGTS-ovi) predviđeni na razini EU-a do sada nisu bili dostatni za uklanjanje pravnih graničnih prepreka diljem EU-a. Države članice stoga ne mogu u dostatnoj mjeri ostvariti ciljeve predložene mjere na središnjoj ili regionalnoj i lokalnoj razini već se, zbog njezina raspona ili učinka, ti ciljevi mogu bolje ostvariti na razini Unije. Stoga je potrebno daljnje djelovanje zakonodavca Unije.

| (28) | U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u članku 5. stavku 4. UEU-u sadržaj i oblik djelovanja Unije ne bi trebali prelaziti ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva Ugovora. Uporaba posebnog Mehanizma
  za uklanjanje pravnih prepreka u prekograničnim regijama
  uspostavljenog Uredbom dobrovoljna je
  i ni na koji način ne sprječava primjenu drugih usporedivih instrumenata
  . Ako država članica odluči da će, na određenoj granici

  za određeni prekogranični projekt
  s jednom ili više susjednih država članica, nastaviti rješavati pravne prepreke u određenoj prekograničnoj regiji u okviru djelotvornih mehanizama koje je uspostavila na nacionalnoj razini ili koje je formalno ili neformalno uspostavila s jednom ili više susjednih država članica, ona ne mora odabrati Mehanizam uspostavljen ovom Uredbom. Slično tomu, ako država članica odluči, na određenoj granici

  za određeni zajednički projekt
  s jednom ili više susjednih država članica, da će se pridružiti postojećem djelotvornom mehanizmu koji su formalno ili neformalno uspostavile jedna ili više susjednih država članica, pod uvjetom da je pristupanje tom mehanizmu dopušteno
  ona ni u tom slučaju ne mora odabrati Mehanizam uspostavljen ovom Uredbom
  .
  Naposljetku, ako država članica odluči da će zajedno s jednom ili više susjednih država članica formalno ili neformalno uspostaviti novi djelotvoran mehanizam za uklanjanje pravnih prepreka koje sprječavaju provedbu zajedničkog projekta u prekograničnim regijama,
  ona ne mora odabrati Mehanizam uspostavljen ovom Uredbom. Stoga se ovom Uredbom ne prelazi ono što je nužno za postizanje ciljeva tih prekograničnih regija za koje države članice nemaju djelotvorne mehanizme za uklanjanje postojećih pravnih prepreka, [Am. 13] |
| --- | --- |

(28)

U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u članku 5. stavku 4. UEU-u sadržaj i oblik djelovanja Unije ne bi trebali prelaziti ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva Ugovora. Uporaba posebnog Mehanizma
  za uklanjanje pravnih prepreka u prekograničnim regijama
  uspostavljenog Uredbom dobrovoljna je
  i ni na koji način ne sprječava primjenu drugih usporedivih instrumenata
  . Ako država članica odluči da će, na određenoj granici

  za određeni prekogranični projekt
  s jednom ili više susjednih država članica, nastaviti rješavati pravne prepreke u određenoj prekograničnoj regiji u okviru djelotvornih mehanizama koje je uspostavila na nacionalnoj razini ili koje je formalno ili neformalno uspostavila s jednom ili više susjednih država članica, ona ne mora odabrati Mehanizam uspostavljen ovom Uredbom. Slično tomu, ako država članica odluči, na određenoj granici

  za određeni zajednički projekt
  s jednom ili više susjednih država članica, da će se pridružiti postojećem djelotvornom mehanizmu koji su formalno ili neformalno uspostavile jedna ili više susjednih država članica, pod uvjetom da je pristupanje tom mehanizmu dopušteno
  ona ni u tom slučaju ne mora odabrati Mehanizam uspostavljen ovom Uredbom
  .
  Naposljetku, ako država članica odluči da će zajedno s jednom ili više susjednih država članica formalno ili neformalno uspostaviti novi djelotvoran mehanizam za uklanjanje pravnih prepreka koje sprječavaju provedbu zajedničkog projekta u prekograničnim regijama,
  ona ne mora odabrati Mehanizam uspostavljen ovom Uredbom. Stoga se ovom Uredbom ne prelazi ono što je nužno za postizanje ciljeva tih prekograničnih regija za koje države članice nemaju djelotvorne mehanizme za uklanjanje postojećih pravnih prepreka, [Am. 13]

| (28a) | Ova Uredba trebala bi biti u skladu s načelom supsidijarnosti. Ona ni na koji način ne utječe na suverenitet država članica i nije u suprotnosti s njihovim ustavima. [Am. 14] |
| --- | --- |

(28a)

Ova Uredba trebala bi biti u skladu s načelom supsidijarnosti. Ona ni na koji način ne utječe na suverenitet država članica i nije u suprotnosti s njihovim ustavima. [Am. 14]

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

Opće odredbe

Članak 1.

Predmet

1.   Ovom se Uredbom utvrđuje
  dobrovoljni
  mehanizam kojim se u jednoj državi članici, u pogledu prekogranične regije

  pojedinog zajedničkog projekta u prekograničnoj regiji
  , omogućuje primjena pravnih odredaba iz druge države članice ako bi primjena njezinih pravnih odredaba činila pravnu prepreku kojom

  jednu ili više pravnih prepreka kojima
  se sprječava provedba zajedničkog projekta („Mehanizam”). [Am. 15]

2.   Mehanizam se sastoji od jedne od sljedećih mjera:

| (a) | sklapanja Europske prekogranične obveze, koja je samoizvršna; |
| --- | --- |

(a)

sklapanja Europske prekogranične obveze, koja je samoizvršna;

| (b) | sklapanja Europske prekogranične izjave za koju bi bio potreban zakonodavni postupak u državi članici. |
| --- | --- |

(b)

sklapanja Europske prekogranične izjave za koju bi bio potreban zakonodavni postupak u državi članici.

3.   Ovom Uredbom utvrđuju se i

| (a) | ustrojstvo i zadaće prekograničnih koordinacijskih točaka u državama članicama; |
| --- | --- |

(a)

ustrojstvo i zadaće prekograničnih koordinacijskih točaka u državama članicama;

| (b) | koordinacijska uloga Komisije s obzirom na Mehanizam; |
| --- | --- |

(b)

koordinacijska uloga Komisije s obzirom na Mehanizam;

| (c) | pravna zaštita osoba s boravištem u prekograničnoj regiji
  ili onih koji u njoj žive ograničeno vrijeme
  u odnosu na Mehanizam. [Am. 16] |
| --- | --- |

(c)

pravna zaštita osoba s boravištem u prekograničnoj regiji
  ili onih koji u njoj žive ograničeno vrijeme
  u odnosu na Mehanizam. [Am. 16]

Članak 2.

Područje primjene

1.   Ova Uredba primjenjuje se na prekogranične regije kako su definirane u članku 3. točki 1.

2.   Ako država članica obuhvaća nekoliko teritorijalnih jedinica sa zakonodavnim ovlastima, ova se Uredba primjenjuje i na te teritorijalne jedinice, uključujući na odgovarajuća nadležna tijela ili pravne odredbe.

Članak 3.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „prekogranična regija” znači područje obuhvaćeno susjednim regijama uz kopnenu
  ili morsku
  granicu u dvije ili više država članica na razini regija NUTS 3; [Am. 17] |
| --- | --- |

(1)

„prekogranična regija” znači područje obuhvaćeno susjednim regijama uz kopnenu
  ili morsku
  granicu u dvije ili više država članica na razini regija NUTS 3; [Am. 17]

| (2) | „zajednički projekt” znači bilo koji dio infrastrukture s učinkom u predmetnoj prekograničnoj regiji ili usluga od općeg gospodarskog interesa koja se pruža u predmetnoj prekograničnoj regiji
  bez obzira na to dolazi li do tih učinaka s obje strane granice ili samo na jednoj strani
  ; [Am. 18] |
| --- | --- |

(2)

„zajednički projekt” znači bilo koji dio infrastrukture s učinkom u predmetnoj prekograničnoj regiji ili usluga od općeg gospodarskog interesa koja se pruža u predmetnoj prekograničnoj regiji
  bez obzira na to dolazi li do tih učinaka s obje strane granice ili samo na jednoj strani
  ; [Am. 18]

| (3) | „pravna odredba” znači bilo koja pravna ili upravna odredba, pravilo ili upravna praksa koji se primjenjuju na zajednički projekt, neovisno o tome donosi li ih ili provodi zakonodavno ili izvršno tijelo; |
| --- | --- |

(3)

„pravna odredba” znači bilo koja pravna ili upravna odredba, pravilo ili upravna praksa koji se primjenjuju na zajednički projekt, neovisno o tome donosi li ih ili provodi zakonodavno ili izvršno tijelo;

| (4) | „pravna prepreka” znači bilo koja pravna odredba u pogledu planiranja, razvoja, zapošljavanja osoblja, financiranja ili funkcioniranja zajedničkog projekta koja sprječava ostvarenje svojstvenog potencijala granične regije u prekograničnim odnosima; |
| --- | --- |

(4)

„pravna prepreka” znači bilo koja pravna odredba u pogledu planiranja, razvoja, zapošljavanja osoblja, financiranja ili funkcioniranja zajedničkog projekta koja sprječava ostvarenje svojstvenog potencijala granične regije u prekograničnim odnosima;

| (5) | „pokretač” znači dionik koji utvrđuje pravnu prepreku

  jednu ili više pravnih prepreka
  i pokreće Mehanizam podnošenjem zahtjeva za pokretanje; [Am. 19] |
| --- | --- |

(5)

„pokretač” znači dionik koji utvrđuje pravnu prepreku

  jednu ili više pravnih prepreka
  i pokreće Mehanizam podnošenjem zahtjeva za pokretanje; [Am. 19]

| (6) | „zahtjev za pokretanje” znači dokument koji izrađuju jedan ili više pokretača radi pokretanja Mehanizma; |
| --- | --- |

(6)

„zahtjev za pokretanje” znači dokument koji izrađuju jedan ili više pokretača radi pokretanja Mehanizma;

| (7) | „država članica koja preuzima odredbu” znači država članica na čijem će se državnom području primjenjivati jedna ili više pravnih odredaba iz države članice čija se odredba prenosi u skladu s predmetnom Europskom prekograničnom obvezom („obveza”) ili Europskom prekograničnom izjavom („izjava”) ili u kojoj će se, ako ne postoji odgovarajuća pravna odredba, uspostaviti ad hoc pravno rješenje; |
| --- | --- |

(7)

„država članica koja preuzima odredbu” znači država članica na čijem će se državnom području primjenjivati jedna ili više pravnih odredaba iz države članice čija se odredba prenosi u skladu s predmetnom Europskom prekograničnom obvezom („obveza”) ili Europskom prekograničnom izjavom („izjava”) ili u kojoj će se, ako ne postoji odgovarajuća pravna odredba, uspostaviti ad hoc pravno rješenje;

| (8) | „država članica čija se odredba prenosi” znači država članica čije će se pravne odredbe primjenjivati u državi članici koja preuzima odredbu u skladu s predmetnom obvezom ili izjavom; |
| --- | --- |

(8)

„država članica čija se odredba prenosi” znači država članica čije će se pravne odredbe primjenjivati u državi članici koja preuzima odredbu u skladu s predmetnom obvezom ili izjavom;

| (9) | „nadležno tijelo za preuzimanje” znači tijelo u državi članici koja preuzima odredbu koje je nadležno za prihvaćanje primjene pravnih odredaba države članice čija se odredba prenosi na njezinu državnom području u skladu s predmetnom obvezom ili, u slučaju izjave, za preuzimanje obveze pokretanja zakonodavnog postupka koji je potreban za odstupanje od njezinih nacionalnih pravnih odredaba; |
| --- | --- |

(9)

„nadležno tijelo za preuzimanje” znači tijelo u državi članici koja preuzima odredbu koje je nadležno za prihvaćanje primjene pravnih odredaba države članice čija se odredba prenosi na njezinu državnom području u skladu s predmetnom obvezom ili, u slučaju izjave, za preuzimanje obveze pokretanja zakonodavnog postupka koji je potreban za odstupanje od njezinih nacionalnih pravnih odredaba;

| (10) | „nadležno tijelo za prenošenje” znači tijelo u državi članici čija se odredba prenosi koje je nadležno za donošenje pravnih odredaba koje će se primjenjivati u državi članici koja preuzima odredbu te za njihovu primjenu na svojem državnom području ili za oboje; |
| --- | --- |

(10)

„nadležno tijelo za prenošenje” znači tijelo u državi članici čija se odredba prenosi koje je nadležno za donošenje pravnih odredaba koje će se primjenjivati u državi članici koja preuzima odredbu te za njihovu primjenu na svojem državnom području ili za oboje;

| (11) | „područje primjene” znači područje u državi članici koja preuzima odredbu na kojem će se primjenjivati pravna odredba države članice čija se odredba prenosi ili ad hoc pravno rješenje. |
| --- | --- |

(11)

„područje primjene” znači područje u državi članici koja preuzima odredbu na kojem će se primjenjivati pravna odredba države članice čija se odredba prenosi ili ad hoc pravno rješenje.

Članak 4.

Mogućnosti država članica za uklanjanje pravnih prepreka

1.   Država članica odlučuje

  Države članice mogu
  se
  odlučiti
  za Mehanizam ili za postojeće

  druge
  načine za uklanjanje pravnih prepreka koje sprječavaju provedbu zajedničkog projekta u prekograničnim regijama na određenoj granici s jednom ili više susjednih država članica. [Am. 20]

2.   Država članica može
  se
  , u pogledu određene granice

  zajedničkog projekta u prekograničnim regijama
  s jednom ili više susjednih država članica, odlučiti i da će se uključiti u postojeći djelotvoran način koji je formalno ili neformalno uspostavila jedna ili više susjednih država članica
  ili primjenjuje Mehanizam kad je riječ o izjavi
  . [Am. 21]

3.   Države članice mogu primjenjivati Mehanizam i u prekograničnim regijama uz morske granice ili

  na zajednički projekt
  u prekograničnim regijama

  pojedinoj prekograničnoj regiji
  između jedne ili više država članica i jedne ili više trećih zemalja ili jedne ili više prekomorskih zemalja i teritorija
  na dobrovoljnoj osnovi za sve zainteresirane strane
  . [Am. 22]

4.   Države članice obavješćuju Komisiju o svakoj odluci donesenoj na temelju ovog članka.

Članak 5.

Prekogranične koordinacijske točke

1.   Ako se odluči za Mehanizam,

  Svaka
  država članica uspostavlja
  ili imenuje
  jednu ili više prekograničnih koordinacijskih točaka na jedan od sljedećih načina: [Am. 23]

| (a) | imenuje, na nacionalnoj ili regionalnoj razini ili na obje razine, prekograničnu koordinacijsku točku kao zasebno tijelo; |
| --- | --- |

(a)

imenuje, na nacionalnoj ili regionalnoj razini ili na obje razine, prekograničnu koordinacijsku točku kao zasebno tijelo;

| (b) | uspostavlja prekograničnu koordinacijsku točku u okviru postojećeg tijela, na nacionalnoj ili regionalnoj razini; |
| --- | --- |

(b)

uspostavlja prekograničnu koordinacijsku točku u okviru postojećeg tijela, na nacionalnoj ili regionalnoj razini;

| (c) | povjerava dodatne zadaće odgovarajućem tijelu kao nacionalnoj ili regionalnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki. |
| --- | --- |

(c)

povjerava dodatne zadaće odgovarajućem tijelu kao nacionalnoj ili regionalnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki.

2.   Države članice koje preuzimaju odredbe i države članice čije se odredbe prenose utvrđuju i sljedeće:

| (a) | je li prekogranična koordinacijska točka ili nadležno tijelo za preuzimanje / prenošenje ovlašteno sklopiti i potpisati obvezu te donijeti odluku o odstupanju od primjenjivog nacionalnog prava od datuma stupanja na snagu te obveze ili |
| --- | --- |

(a)

je li prekogranična koordinacijska točka ili nadležno tijelo za preuzimanje / prenošenje ovlašteno sklopiti i potpisati obvezu te donijeti odluku o odstupanju od primjenjivog nacionalnog prava od datuma stupanja na snagu te obveze ili

| (b) | je li prekogranična koordinacijska točka ili nadležno tijelo za preuzimanje / prenošenje ovlašteno potpisati izjavu te u njoj službeno navesti da će nadležno tijelo za preuzimanje poduzeti sve što je potrebno u pogledu zakonodavnih ili ostalih akata koje nadležna zakonodavna tijela u toj državi članici trebaju donijeti do određenog roka. |
| --- | --- |

(b)

je li prekogranična koordinacijska točka ili nadležno tijelo za preuzimanje / prenošenje ovlašteno potpisati izjavu te u njoj službeno navesti da će nadležno tijelo za preuzimanje poduzeti sve što je potrebno u pogledu zakonodavnih ili ostalih akata koje nadležna zakonodavna tijela u toj državi članici trebaju donijeti do određenog roka.

3.   Države članice obavješćuju Komisiju o imenovanim prekograničnim koordinacijskim točkama do datuma početka primjene ove Uredbe.

Članak 6.

Zadaće prekograničnih koordinacijskih točaka

1.   Svaka prekogranična koordinacijska točka ima barem sljedeće zadaće:

| (a) | provodi postupak utvrđen u člancima 10. i 11.; |
| --- | --- |

(a)

provodi postupak utvrđen u člancima 10. i 11.;

| (b) | koordinira izradu, potpisivanje, provedbu i praćenje svih obveza i izjava koje se odnose na državno područje njezine države članice; |
| --- | --- |

(b)

koordinira izradu, potpisivanje, provedbu i praćenje svih obveza i izjava koje se odnose na državno područje njezine države članice;

| (c) | izgrađuje i održava bazu podataka koja obuhvaća sve prekogranične koordinacijske točke koje se odnose na državno područje njezine države članice; |
| --- | --- |

(c)

izgrađuje i održava bazu podataka koja obuhvaća sve prekogranične koordinacijske točke koje se odnose na državno područje njezine države članice;

| (d) | surađuje s prekograničnim koordinacijskim točkama u susjednoj državi članici ili susjednim državama članicama, ako postoje, i s prekograničnim koordinacijskim točkama u drugim teritorijalnim jedinicama sa zakonodavnim ovlastima u svojoj ili drugoj državi članici; [Am. 24] |
| --- | --- |

(d)

surađuje s prekograničnim koordinacijskim točkama u susjednoj državi članici ili susjednim državama članicama, ako postoje, i s prekograničnim koordinacijskim točkama u drugim teritorijalnim jedinicama sa zakonodavnim ovlastima u svojoj ili drugoj državi članici; [Am. 24]

| (e) | surađuje s Komisijom; |
| --- | --- |

(e)

surađuje s Komisijom;

| (f) | podupire Komisiju u pogledu njezine baze podataka o obvezama i izjavama. |
| --- | --- |

(f)

podupire Komisiju u pogledu njezine baze podataka o obvezama i izjavama.

2.   Svaka država članica ili svaka teritorijalna jedinica sa zakonodavnim ovlastima u toj državi članici može odlučiti da će predmetnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki povjeriti i sljedeće zadaće:

| (a) | ako je primjenjivo, sklapanje obveza i izjava u skladu s člankom 16. stavkom 2. i člankom 17. stavkom 2.; |
| --- | --- |

(a)

ako je primjenjivo, sklapanje obveza i izjava u skladu s člankom 16. stavkom 2. i člankom 17. stavkom 2.;

| (b) | pružanje potpore predmetnom pokretaču, na njegov zahtjev, među ostalim utvrđivanjem nadležnog tijela za preuzimanje u istoj državi članici ili nadležnog tijela za prenošenje u drugoj državi članici; |
| --- | --- |

(b)

pružanje potpore predmetnom pokretaču, na njegov zahtjev, među ostalim utvrđivanjem nadležnog tijela za preuzimanje u istoj državi članici ili nadležnog tijela za prenošenje u drugoj državi članici;

| (c) | obavljanje prethodne analize zahtjeva za pokretanje na zahtjev nadležnog tijela za preuzimanje koje se nalazi u drugoj državi članici i nema svoju prekograničnu koordinacijsku točku; [Am. 25] |
| --- | --- |

(c)

obavljanje prethodne analize zahtjeva za pokretanje na zahtjev nadležnog tijela za preuzimanje koje se nalazi u drugoj državi članici i nema svoju prekograničnu koordinacijsku točku; [Am. 25]

| (d) | praćenje provedbe svih obveza i izjava koje se odnose na državno područje njezine države članice; |
| --- | --- |

(d)

praćenje provedbe svih obveza i izjava koje se odnose na državno područje njezine države članice;

| (e) | podsjećanje nadležnog tijela za preuzimanje na poštovanje rokova utvrđenih u predmetnoj obvezi ili izjavi i traženje odgovora u propisanom roku; |
| --- | --- |

(e)

podsjećanje nadležnog tijela za preuzimanje na poštovanje rokova utvrđenih u predmetnoj obvezi ili izjavi i traženje odgovora u propisanom roku;

| (f) | obavješćivanje tijela koje nadzire nadležno tijelo za preuzimanje o svim propuštenim rokovima utvrđenima u predmetnoj obvezi ili izjavi. |
| --- | --- |

(f)

obavješćivanje tijela koje nadzire nadležno tijelo za preuzimanje o svim propuštenim rokovima utvrđenima u predmetnoj obvezi ili izjavi.

3.   Ako se barem jedna od nekoliko pravnih prepreka odnosi na pitanje zakonodavne nadležnosti na nacionalnoj razini, nacionalna prekogranična koordinacijska točka preuzima zadaće utvrđene u člancima od 9. do 17. i koordinaciju s relevantnom regionalnom prekograničnom koordinacijskom točkom ili točkama u istoj državi članici, osim ako je država članica odlučila da će zadaće utvrđene u člancima od 14. do 17. povjeriti nadležnom tijelu za preuzimanje na nacionalnoj razini.

4.   Ako se niti jedna od pravnih prepreka ne odnosi na pitanje zakonodavne nadležnosti na nacionalnoj razini, nadležna regionalna prekogranična koordinacijska točka preuzima zadaće utvrđene u člancima od 9. do 17. i koordinaciju s drugom regionalnom prekograničnom koordinacijskom točkom ili točkama u istoj državi članici u slučajevima u kojima se zajednički projekt odnosi na više od jedne teritorijalne jedinice, osim ako je država članica odlučila da će zadaće utvrđene u člancima od 14. do 17. povjeriti nacionalnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki. Ta nadležna regionalna prekogranična koordinacijska točka obavješćuje nacionalnu prekograničnu koordinacijsku točku o svakom postupku u pogledu obveze i izjave.

Članak 7.

Koordinacijske zadaće Komisije

1.   Komisija obavlja sljedeće koordinacijske zadaće:

| (a) | surađuje s prekograničnim koordinacijskim točkama; |
| --- | --- |

(a)

surađuje s prekograničnim koordinacijskim točkama;

| (b) | objavljuje

  sastavlja, objavljuje
  i ažurira popis

  bazu podataka
  svih nacionalnih i regionalnih prekograničnih koordinacijskih točaka; [Am. 26] |
| --- | --- |

(b)

objavljuje

  sastavlja, objavljuje
  i ažurira popis

  bazu podataka
  svih nacionalnih i regionalnih prekograničnih koordinacijskih točaka; [Am. 26]

| (c) | uspostavlja i održava bazu podataka o svim obvezama i izjavama. |
| --- | --- |

(c)

uspostavlja i održava bazu podataka o svim obvezama i izjavama.

1a.
     
  Komisija priprema prateću komunikacijsku strategiju s ciljem:

| (a) | poticanja razmjene najboljih praksi; |
| --- | --- |

(a)

poticanja razmjene najboljih praksi;

| (b) | pružanja praktičnih informacija i tumačenja o području primjene i tematskoj usmjerenosti Uredbe i |
| --- | --- |

(b)

pružanja praktičnih informacija i tumačenja o području primjene i tematskoj usmjerenosti Uredbe i

| (c) | pojašnjenja i preciziranja postupka za sklapanje obveze ili izjave. [Am. 27] |
| --- | --- |

(c)

pojašnjenja i preciziranja postupka za sklapanje obveze ili izjave. [Am. 27]

2.   Komisija donosi provedbeni akt u pogledu funkcioniranja baze podataka iz stavka 1. točke (c) i obrazaca koji se trebaju upotrebljavati pri podnošenju informacija prekograničnih koordinacijskih točaka o provedbi i o uporabi Mehanizma. Taj se provedbeni akt donosi u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 23. stavka 2.

POGLAVLJE II.

Postupak za sklapanje i potpisivanje obveze ili za potpisivanje izjave

Članak 8.

Izrada i podnošenje zahtjeva za pokretanje

1.   Pokretač utvrđuje pravnu prepreku povezanu

  jednu ili više pravnih prepreka povezanih
  s planiranjem, razvojem, zapošljavanjem osoblja, financiranjem ili funkcioniranjem zajedničkog projekta. [Am. 28]

2.   Pokretač je jedno od sljedećeg:

| (a) | javno ili privatno tijelo odgovorno za pokretanje zajedničkog projekta ili za njegovo pokretanje i provedbu; |
| --- | --- |

(a)

javno ili privatno tijelo odgovorno za pokretanje zajedničkog projekta ili za njegovo pokretanje i provedbu;

| (b) | jedno ili više lokalnih ili regionalnih tijela koja se nalaze u predmetnoj prekograničnoj regiji ili u toj regiji izvršavaju javne ovlasti; |
| --- | --- |

(b)

jedno ili više lokalnih ili regionalnih tijela koja se nalaze u predmetnoj prekograničnoj regiji ili u toj regiji izvršavaju javne ovlasti;

| (c) | tijelo s pravnom osobnošću ili bez nje koje je uspostavljeno radi prekogranične suradnje i nalazi se u predmetnoj prekograničnoj regiji ili je barem djelomično obuhvaća, uključujući Europske grupacije za teritorijalnu suradnju u skladu s Uredbom (EZ) br. 1082/2006, euroregije, EU-regije i slična tijela; |
| --- | --- |

(c)

tijelo s pravnom osobnošću ili bez nje koje je uspostavljeno radi prekogranične suradnje i nalazi se u predmetnoj prekograničnoj regiji ili je barem djelomično obuhvaća, uključujući Europske grupacije za teritorijalnu suradnju u skladu s Uredbom (EZ) br. 1082/2006, euroregije, EU-regije i slična tijela;

| (d) | organizacija uspostavljena u ime prekograničnih regija u cilju promicanja interesa prekograničnih teritorija i olakšavanja umrežavanja sudionika i razmjene iskustava, kao što je Udruga europskih pograničnih regija, Mission Opérationnelle Transfrontalière ili Srednjoeuropska služba za prekogranične inicijative ili |
| --- | --- |

(d)

organizacija uspostavljena u ime prekograničnih regija u cilju promicanja interesa prekograničnih teritorija i olakšavanja umrežavanja sudionika i razmjene iskustava, kao što je Udruga europskih pograničnih regija, Mission Opérationnelle Transfrontalière ili Srednjoeuropska služba za prekogranične inicijative ili

| (e) | nekoliko subjekata iz točaka od (a) do (d) zajedno. |
| --- | --- |

(e)

nekoliko subjekata iz točaka od (a) do (d) zajedno.

3.   Pokretač izrađuje zahtjev za pokretanje u skladu s člankom 9.

4.   Pokretač podnosi zahtjev za pokretanje nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice koja preuzima odredbu i šalje primjerak nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice čija se odredba prenosi.

Članak 9.

Sadržaj zahtjeva za pokretanje

1.   Zahtjev za pokretanje sadržava barem sljedeće elemente:

| (a) | opis zajedničkog projekta i njegova konteksta, odgovarajuće pravne prepreke
  ili više njih
  u državi članici koja preuzima odredbu i obrazloženja za uklanjanje pravne prepreke

  te odnosno tih pravnih prepreka
  ; [Am. 29] |
| --- | --- |

(a)

opis zajedničkog projekta i njegova konteksta, odgovarajuće pravne prepreke
  ili više njih
  u državi članici koja preuzima odredbu i obrazloženja za uklanjanje pravne prepreke

  te odnosno tih pravnih prepreka
  ; [Am. 29]

| (b) | popis posebnih pravnih odredaba države članice čija se odredba prenosi kojima se uklanja pravna

  jedna ili više pravnih
  prepreka ili, ako ne postoji odgovarajuća pravna odredba, prijedlog ad hoc pravnog rješenja; [Am. 30] |
| --- | --- |

(b)

popis posebnih pravnih odredaba države članice čija se odredba prenosi kojima se uklanja pravna

  jedna ili više pravnih
  prepreka ili, ako ne postoji odgovarajuća pravna odredba, prijedlog ad hoc pravnog rješenja; [Am. 30]

| (c) | obrazloženje područja primjene; |
| --- | --- |

(c)

obrazloženje područja primjene;

| (d) | predviđeno trajanje ili, ako je opravdano, neograničeno trajanje; |
| --- | --- |

(d)

predviđeno trajanje ili, ako je opravdano, neograničeno trajanje;

| (e) | popis nadležnih tijela za preuzimanje; |
| --- | --- |

(e)

popis nadležnih tijela za preuzimanje;

| (f) | popis nadležnih tijela za prenošenje. |
| --- | --- |

(f)

popis nadležnih tijela za prenošenje.

2.   Područje primjene ograničeno je na minimum nužan za djelotvornu provedbu zajedničkog projekta.

Članak 10.

Prethodna analiza zahtjeva za pokretanje koju provodi provode država članica koja preuzima odnosno države članice koje preuzimaju odredbu i država odnosno države članice čija se odredba prenosi [Am. 31]

1.   Nadležna prekogranična koordinacijska točka
  države članice koja preuzima odredbu
  analizira zahtjev za pokretanje. Ona surađuje sa svim nadležnim tijelima za preuzimanje i s nacionalnim ili, prema potrebi, drugim regionalnim prekograničnim koordinacijskim točkama u državi članici koja preuzima odredbu i s nacionalnom prekograničnom koordinacijskom točkom u državi članici čija se odredba prenosi. [Am. 32]

1a.
     
  U roku od tri mjeseca od primitka zahtjeva za pokretanje, nadležna prekogranična koordinacijska točka države članice čija se odredba prenosi šalje svoje prethodne primjedbe nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice koja preuzima odredbu. [Am. 33]

2.   U roku od tri mjeseca

  šest mjeseci
  od primitka zahtjeva za pokretanje nadležna prekogranična koordinacijska točka
  države članice koja preuzima odredbu
  obavlja jednu ili više sljedećih aktivnosti o kojima se pokretač obavješćuje u pisanom obliku: [Am. 34]

| (a) | obavješćuje pokretača da je zahtjev za pokretanje izrađen u skladu s člankom 9. i stoga je prihvatljiv; |
| --- | --- |

(a)

obavješćuje pokretača da je zahtjev za pokretanje izrađen u skladu s člankom 9. i stoga je prihvatljiv;

| (b) | traži, prema potrebi, podnošenje revidiranog zahtjeva za pokretanje ili dodatnih posebnih informacija navodeći zašto i u kojem pogledu se zahtjev za pokretanje ne smatra dostatnim; |
| --- | --- |

(b)

traži, prema potrebi, podnošenje revidiranog zahtjeva za pokretanje ili dodatnih posebnih informacija navodeći zašto i u kojem pogledu se zahtjev za pokretanje ne smatra dostatnim;

| (c) | obavješćuje pokretača o svojoj ocjeni da pravna prepreka ne postoji navodeći razloge te upućujući na pravne lijekove protiv te odluke u skladu s pravom države članice koja preuzima odredbu; |
| --- | --- |

(c)

obavješćuje pokretača o svojoj ocjeni da pravna prepreka ne postoji navodeći razloge te upućujući na pravne lijekove protiv te odluke u skladu s pravom države članice koja preuzima odredbu;

| (d) | obavješćuje pokretača o svojoj ocjeni da se pravna

  jedna ili više pravnih
  prepreka sastoji

  sastoje
  od jednog od slučajeva navedenih u članku 12. stavku 4. i opisuje obvezu nadležnog tijela za preuzimanje da izmijeni ili prilagodi tu pravnu prepreku; [Am. 35] |
| --- | --- |

(d)

obavješćuje pokretača o svojoj ocjeni da se pravna

  jedna ili više pravnih
  prepreka sastoji

  sastoje
  od jednog od slučajeva navedenih u članku 12. stavku 4. i opisuje obvezu nadležnog tijela za preuzimanje da izmijeni ili prilagodi tu pravnu prepreku; [Am. 35]

| (e) | obavješćuje pokretača o svojoj ocjeni da se pravna

  jedna ili više pravnih
  prepreka sastoji

  sastoje
  od jednog od slučajeva iz članka 12. stavka 4. navodeći razloge zašto je odbila izmijeniti ili prilagoditi tu pravnu prepreku te upućujući na pravne lijekove protiv te odluke u skladu s pravom države članice koja preuzima odredbu; [Am. 36] |
| --- | --- |

(e)

obavješćuje pokretača o svojoj ocjeni da se pravna

  jedna ili više pravnih
  prepreka sastoji

  sastoje
  od jednog od slučajeva iz članka 12. stavka 4. navodeći razloge zašto je odbila izmijeniti ili prilagoditi tu pravnu prepreku te upućujući na pravne lijekove protiv te odluke u skladu s pravom države članice koja preuzima odredbu; [Am. 36]

| (f) | obvezuje se pokretaču da će pronaći rješenje za pravnu prepreku ili prepreke u roku od šest mjeseci potpisivanjem obveze s prekograničnom koordinacijskom točkom države članice čija se odredba prenosi ili s nadležnim tijelom za prenošenje koje je imenovala država članica čija se odredba prenosi ili predlaganjem ad hoc pravnog rješenja unutar pravnog okvira države članice koja preuzima odredbu. |
| --- | --- |

(f)

obvezuje se pokretaču da će pronaći rješenje za pravnu prepreku ili prepreke u roku od šest mjeseci potpisivanjem obveze s prekograničnom koordinacijskom točkom države članice čija se odredba prenosi ili s nadležnim tijelom za prenošenje koje je imenovala država članica čija se odredba prenosi ili predlaganjem ad hoc pravnog rješenja unutar pravnog okvira države članice koja preuzima odredbu.

| (fa) | upućuje pokretača da se odluči za postojeći mehanizam kako je navedeno u članku 4. stavku 2. radi uklanjanja jedne ili više pravnih prepreka koje sprječavaju provedbu zajedničkog projekta ili da zahtjev za pokretanje izravno dostave nadležnom tijelu iz odgovarajućeg mehanizma; [Am. 37] |
| --- | --- |

(fa)

upućuje pokretača da se odluči za postojeći mehanizam kako je navedeno u članku 4. stavku 2. radi uklanjanja jedne ili više pravnih prepreka koje sprječavaju provedbu zajedničkog projekta ili da zahtjev za pokretanje izravno dostave nadležnom tijelu iz odgovarajućeg mehanizma; [Am. 37]

| (fb) | obavješćuje pokretača da je predmetna država članica ili više njih odlučilo da neće ukloniti jednu ili više pravnih prepreka koje je utvrdio pokretač, pri čemu one svoje razloge za tu odluku navode u pisanom obliku. [Am. 38] |
| --- | --- |

(fb)

obavješćuje pokretača da je predmetna država članica ili više njih odlučilo da neće ukloniti jednu ili više pravnih prepreka koje je utvrdio pokretač, pri čemu one svoje razloge za tu odluku navode u pisanom obliku. [Am. 38]

3.   U opravdanim slučajevima nadležno tijelo za preuzimanje može jednom produljiti rok iz stavka 2. točke (f) za najviše šest mjeseci te o tome obavješćuje pokretača i državu članicu čija se odredba prenosi, navodeći razloge pisanim putem.

Članak 11.

Prethodna analiza zahtjeva za pokretanje koju provodi država članica čija se odredba prenosi

Po primitku zahtjeva za pokretanje, nadležna prekogranična koordinacijska točka države članice čija se odredba prenosi također obavlja zadaće iz članka 10. stavka 2. i može poslati svoje prethodne primjedbe nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice koja preuzima odredbu.
  [Am. 39]

Članak 12.

Daljnje mjere na temelju prethodne analize zahtjeva za pokretanje

1.   Ako nadležna prekogranična koordinacijska točka države članice koja preuzima odredbu zatraži revidirani zahtjev za pokretanje ili dodatne posebne informacije, ona analizira revidirani zahtjev za pokretanje ili dodatne posebne informacije ili oboje i u roku od tri mjeseca

  šest mjeseci
  od njihova primitka poduzima mjere kao da je zahtjev za pokretanje podnesen prvi put. [Am. 40]

2.   Ako nadležna prekogranična koordinacijska točka države članice koja preuzima odredbu smatra da revidirani zahtjev za pokretanje još uvijek nije izrađen u skladu s člankom 10. ili da dodatne posebne informacije još nisu dostatne, ona, u roku od tri mjeseca

  šest mjeseci
  od primitka revidiranog zahtjeva za pokretanje, pisanim putem obavješćuje pokretača o svojoj odluci o obustavi postupka. Ta odluka mora biti propisno obrazložena. [Am. 41]

3.   Ako je tijekom analize koju provodi nadležna prekogranična koordinacijska točka države članice koja preuzima odredbu ili nadležno tijelo za preuzimanje donesen zaključak da se pravna

  jedna ili više pravnih
  prepreka opisana

  opisanih
  u zahtjevu za pokretanje temelji na nesporazumu ili krivom tumačenju mjerodavnog zakonodavstva ili na manjku informacija o mjerodavnom zakonodavstvu, postupak se prekida obavješćivanjem pokretača o ocjeni da pravna prepreka ne postoji. [Am. 42]

4.   Ako se pravna

  jedna ili više pravnih
  prepreka sastoji

  sastoje
  samo od upravne odredbe, pravila ili upravne prakse države članice koja preuzima odredbu ili od upravne odredbe, pravila ili upravne prakse koji se nedvojbeno razlikuju od odredbe donesene u skladu sa zakonodavnim postupkom i stoga se mogu mijenjati ili prilagođavati bez zakonodavnog postupka, nadležno tijelo za preuzimanje pisanim putem obavješćuje pokretača o odbijanju ili spremnosti da izmijeni ili prilagodi predmetnu upravnu odredbu, pravilo ili upravnu praksu u roku od osam mjeseci. [Am. 43]

5.   U opravdanim slučajevima nadležno tijelo za preuzimanje može jednom produljiti rok iz stavka 4. za najviše osam mjeseci te o tome obavješćuje pokretača i državu članicu čija se odredba prenosi, navodeći razloge pisanim putem.

Članak 13.

Izrada nacrta obveze ili izjave

Nadležna prekogranična koordinacijska točka ili nadležno tijelo za preuzimanje države članice koja preuzima odredbu izrađuje nacrt obveze ili nacrt izjave u skladu s člankom 14. na temelju zahtjeva za pokretanje.

Članak 14.

Sadržaj nacrta obveze i nacrta izjave

1.   Nacrt obveze sadržava barem sljedeće elemente:

| (a) | opis zajedničkog projekta i njegova konteksta, odgovarajuće pravne prepreke
  ili više njih
  i obrazloženja za uklanjanje pravne prepreke

  te odnosno tih pravnih prepreka
  ; [Am. 44] |
| --- | --- |

(a)

opis zajedničkog projekta i njegova konteksta, odgovarajuće pravne prepreke
  ili više njih
  i obrazloženja za uklanjanje pravne prepreke

  te odnosno tih pravnih prepreka
  ; [Am. 44]

| (b) | pravnu odredbu ili popis odredaba koje čine pravnu prepreku

  jednu ili više pravnih prepreka
  i koje se stoga ne primjenjuju na zajednički projekt; [Am. 45] |
| --- | --- |

(b)

pravnu odredbu ili popis odredaba koje čine pravnu prepreku

  jednu ili više pravnih prepreka
  i koje se stoga ne primjenjuju na zajednički projekt; [Am. 45]

| (c) | područje primjene; |
| --- | --- |

(c)

područje primjene;

| (d) | trajanje primjene i obrazloženje za to trajanje; |
| --- | --- |

(d)

trajanje primjene i obrazloženje za to trajanje;

| (e) | nadležno tijelo ili nadležna tijela za preuzimanje; |
| --- | --- |

(e)

nadležno tijelo ili nadležna tijela za preuzimanje;

| (f) | posebnu pravnu odredbu države članice čija se odredba prenosi koja se primjenjuje na zajednički projekt; |
| --- | --- |

(f)

posebnu pravnu odredbu države članice čija se odredba prenosi koja se primjenjuje na zajednički projekt;

| (g) | prijedlog ad hoc pravnog rješenja, ako ne postoji odgovarajuća pravna odredba unutar pravnog okvira države članice čija se odredba prenosi; |
| --- | --- |

(g)

prijedlog ad hoc pravnog rješenja, ako ne postoji odgovarajuća pravna odredba unutar pravnog okvira države članice čija se odredba prenosi;

| (h) | nadležno tijelo ili nadležna tijela za prenošenje; |
| --- | --- |

(h)

nadležno tijelo ili nadležna tijela za prenošenje;

| (i) | tijelo ili tijela države članice koja preuzima odredbu koja su nadležna za provedbu i praćenje; |
| --- | --- |

(i)

tijelo ili tijela države članice koja preuzima odredbu koja su nadležna za provedbu i praćenje;

| (j) | tijelo ili tijela države članice čija se odredba prenosi koja su predložena za zajedničko imenovanje za provedbu i praćenje; |
| --- | --- |

(j)

tijelo ili tijela države članice čija se odredba prenosi koja su predložena za zajedničko imenovanje za provedbu i praćenje;

| (k) | datum njezina stupanja na snagu. |
| --- | --- |

(k)

datum njezina stupanja na snagu.

Datum njezina stupanja na snagu iz točke (k) datum je kada ju je potpisala posljednja od dvije prekogranične koordinacijske točke ili posljednje od dva nadležna tijela ili datum njezina priopćavanja pokretaču.

2.   Uz elemente navedene u stavku 1. nacrt obveze sadržava i datum primjene koji može biti:

| (a) | isti datum kao datum njezina stupanja na snagu; |
| --- | --- |

(a)

isti datum kao datum njezina stupanja na snagu;

| (b) | utvrđen s retroaktivnim učinkom; |
| --- | --- |

(b)

utvrđen s retroaktivnim učinkom;

| (c) | odgođen do datuma u budućnosti. |
| --- | --- |

(c)

odgođen do datuma u budućnosti.

3.   Uz elemente navedene u stavku 1. nacrt obveze sadržava i službenu izjavu o datumu ili datumima do kojih svako nadležno tijelo za preuzimanje podnosi odgovarajućem zakonodavnom tijelu službeni prijedlog kako bi se nacionalne pravne odredbe izmijenile na odgovarajući način.

Datum iz prvog podstavka ne smije biti kasniji od dvanaest mjeseci nakon sklapanja izjave.

Članak 15.

Dostavljanje nacrta obveze ili nacrta izjave

1.   Ako nadležno tijelo za preuzimanje izradi nacrt obveze ili nacrt izjave, ono taj nacrt dostavlja nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice koja preuzima odredbu:

| (a) | u roku od najviše tri mjeseca

  šest mjeseci
  od dostavljanja informacija iz članka 10. stavka 2. ili članka 12. stavaka 1. i 2.; [Am. 46] |
| --- | --- |

(a)

u roku od najviše tri mjeseca

  šest mjeseci
  od dostavljanja informacija iz članka 10. stavka 2. ili članka 12. stavaka 1. i 2.; [Am. 46]

| (b) | u roku od najviše šest mjeseci u skladu s člankom 12. stavcima 4. i 5. |
| --- | --- |

(b)

u roku od najviše šest mjeseci u skladu s člankom 12. stavcima 4. i 5.

2.   Ako nadležna prekogranična koordinacijska točka države članice koja preuzima odredbu izradi nacrt obveze ili nacrt izjave ili ako ih je zaprimila od nadležnog tijela za preuzimanje, ona taj nacrt dostavlja nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice čija se odredba prenosi u rokovima iz stavka 1. točke (a) ili (b).

3.   U oba slučaja primjerak se dostavlja na znanje pokretaču.

Članak 16.

Zadaće države članice čija se odredba prenosi pri sklapanju i potpisivanju obveze ili pri potpisivanju izjave

1.   Nadležna prekogranična koordinacijska točka države članice čija se odredba prenosi pregledava nacrt obveze ili nacrt izjave zaprimljen u skladu s člankom 15. te, u roku od najviše tri mjeseca

  šest mjeseci
  nakon primitka nacrta i nakon savjetovanja s nadležnim tijelima za prenošenje, poduzima jednu ili više sljedećih mjera: [Am. 47]

| (a) | daje suglasnost za nacrt obveze ili nacrt izjave, potpisuje dva izvorna primjerka te jedan vraća nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice koja preuzima odredbu; |
| --- | --- |

(a)

daje suglasnost za nacrt obveze ili nacrt izjave, potpisuje dva izvorna primjerka te jedan vraća nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice koja preuzima odredbu;

| (b) | daje suglasnost za nacrt obveze ili nacrt izjave nakon ispravljanja ili dopune informacija iz članka 14. stavka 1. točaka (f) i (h), potpisuje dva izvorna primjerka revidiranog nacrta obveze ili nacrta izjave te jedan vraća nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice koja preuzima odredbu; |
| --- | --- |

(b)

daje suglasnost za nacrt obveze ili nacrt izjave nakon ispravljanja ili dopune informacija iz članka 14. stavka 1. točaka (f) i (h), potpisuje dva izvorna primjerka revidiranog nacrta obveze ili nacrta izjave te jedan vraća nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice koja preuzima odredbu;

| (c) | odbija potpisati nacrt obveze ili nacrt izjave te dostavlja detaljno obrazloženje nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice koja preuzima odredbu; |
| --- | --- |

(c)

odbija potpisati nacrt obveze ili nacrt izjave te dostavlja detaljno obrazloženje nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice koja preuzima odredbu;

| (d) | odbija potpisati nacrt obveze ili nacrt izjave te šalje natrag nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice koja preuzima odredbu nacrt kako je izmijenjen u pogledu informacija iz članka 14. stavka 1. točaka (c), (d) i, prema potrebi, (g), kao i informacija iz članka 14. stavka 2. za nacrt obveze, uz obrazloženje izmjena. |
| --- | --- |

(d)

odbija potpisati nacrt obveze ili nacrt izjave te šalje natrag nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice koja preuzima odredbu nacrt kako je izmijenjen u pogledu informacija iz članka 14. stavka 1. točaka (c), (d) i, prema potrebi, (g), kao i informacija iz članka 14. stavka 2. za nacrt obveze, uz obrazloženje izmjena.

2.   U državama članicama u kojima nadležno tijelo za prenošenje potpisuje obvezu ili izjavu, nadležna prekogranična koordinacijska točka države članice čija se odredba prenosi šalje, u skladu sa stavkom 1. točkama (a) i (b), dva izvorna primjerka

  jedan od dvaju izvornih primjeraka
  koja je potpisalo nadležno tijelo za prenošenje
  nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice koja preuzima odredbu
  . [Am. 48]

3.   Ako država članica čija se odredba prenosi daje suglasnost za potpisivanje obveze ili izjave u skladu sa stavkom 1. točkom (a) ili (b), ona, uz to, izričito potvrđuje ili odbija da nadležno tijelo ili tijela koja su predložena za zajedničko imenovanje za provedbu i praćenje obveze ili izjave u skladu s člankom 14. stavkom 1. točkom (j) preuzmu te zadaće koje se provode u području primjene.

Članak 17.

Zadaće države članice koja preuzima odredbu pri sklapanju i potpisivanju obveze ili pri potpisivanju izjave

1.   Nadležna prekogranična koordinacijska točka države članice koja preuzima odredbu pregledava odgovor koji dostavlja nadležna prekogranična koordinacijska točka države članice čija se odredba prenosi i poduzima, u roku od najviše jednog

  tri
  mjeseca od njegova primitka, jednu ili više sljedećih mjera, koje pisanim putem dostavlja nadležnom tijelu za prenošenje: [Am. 49]

| (a) | u slučaju iz
  članka 16.
  stavka 2.
  1.
  točke (a), dovršava obvezu ili izjavu, potpisuje dva

  tri
  izvorna primjerka te jedan vraća na potpis nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice čija se odredba prenosi; [Am. 50] |
| --- | --- |

(a)

u slučaju iz
  članka 16.
  stavka 2.
  1.
  točke (a), dovršava obvezu ili izjavu, potpisuje dva

  tri
  izvorna primjerka te jedan vraća na potpis nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice čija se odredba prenosi; [Am. 50]

| (b) | u slučaju iz
  članka 16.
  stavka 2.
  1.
  točke (b), izmjenjuje obvezu ili izjavu u pogledu informacija iz nacrta obveze ili nacrta izjave obuhvaćenih člankom 14. stavkom 1. točkama (f) i (h) na odgovarajući način, dovršava obvezu ili izjavu, potpisuje dva

  tri
  izvorna primjerka te jedan vraća na potpis nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice čija se odredba prenosi; [Am. 51] |
| --- | --- |

(b)

u slučaju iz
  članka 16.
  stavka 2.
  1.
  točke (b), izmjenjuje obvezu ili izjavu u pogledu informacija iz nacrta obveze ili nacrta izjave obuhvaćenih člankom 14. stavkom 1. točkama (f) i (h) na odgovarajući način, dovršava obvezu ili izjavu, potpisuje dva

  tri
  izvorna primjerka te jedan vraća na potpis nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice čija se odredba prenosi; [Am. 51]

| (c) | u slučaju iz
  članka 16.
  stavka 2.
  1
  . točke (c), obavješćuje pokretača i Komisiju i dodaje obrazloženje koje je utvrdilo nadležno tijelo za prenošenje; [Am. 52] |
| --- | --- |

(c)

u slučaju iz
  članka 16.
  stavka 2.
  1
  . točke (c), obavješćuje pokretača i Komisiju i dodaje obrazloženje koje je utvrdilo nadležno tijelo za prenošenje; [Am. 52]

| (d) | u slučaju iz
  članka 16.
  stavka 2.
  1.
  točke (d), razmatra izmjene i postupa u skladu s točkom (b) ovog stavka ili pokreće drugi postupak iz članka 9.

  postupa u skladu točkom (c) ovog stavka
  navodeći zašto nadležno tijelo za preuzimanje nije moglo prihvatiti neke ili sve izmjene. [Am. 53] |
| --- | --- |

(d)

u slučaju iz
  članka 16.
  stavka 2.
  1.
  točke (d), razmatra izmjene i postupa u skladu s točkom (b) ovog stavka ili pokreće drugi postupak iz članka 9.

  postupa u skladu točkom (c) ovog stavka
  navodeći zašto nadležno tijelo za preuzimanje nije moglo prihvatiti neke ili sve izmjene. [Am. 53]

2.   Po primitku obveze ili izjave, koju je potpisala i nadležna prekogranična koordinacijska točka ili nadležno tijelo za prenošenje u slučajevima iz stavka 1. točaka (a) ili (b) ili, ako je nadležna prekogranična koordinacijska točka države članice čija se odredba prenosi dala pozitivan odgovor u okviru drugog postupka iz stavka 1. točke (d), nadležna prekogranična koordinacijska točka države članice koja preuzima odredbu: [Am. 54]

| (a) | dostavlja konačnu obvezu ili izjavu pokretaču; |
| --- | --- |

(a)

dostavlja konačnu obvezu ili izjavu pokretaču;

| (b) | dostavlja drugi izvorni primjerak nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice čija se odredba prenosi; |
| --- | --- |

(b)

dostavlja drugi izvorni primjerak nadležnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice čija se odredba prenosi;

| (c) | šalje primjerak svim nadležnim tijelima za preuzimanje; |
| --- | --- |

(c)

šalje primjerak svim nadležnim tijelima za preuzimanje;

| (d) | šalje primjerak koordinacijskoj točki na razini Unije i |
| --- | --- |

(d)

šalje primjerak koordinacijskoj točki na razini Unije i

| (e) | traži od nadležne službe odgovorne za službene objave u državi članici koja preuzima odredbu da objavi obvezu ili izjavu. |
| --- | --- |

(e)

traži od nadležne službe odgovorne za službene objave u državi članici koja preuzima odredbu da objavi obvezu ili izjavu.

POGLAVLJE III.

Provedba i praćenje obveza i izjava

Članak 18.

Provedba obveze

1.   Informacije iz članka 17. stavka 2. točke (c) koje se šalju svim predmetnim nadležnim tijelima za preuzimanje popraćene su rasporedom prema kojem svako od tih tijela, prema potrebi, izmjenjuje svaki upravni akt donesen u skladu s primjenjivim pravom u pogledu zajedničkog projekta i donosi svaki upravni akt koji je nužan za primjenu obveze na zajednički projekt kako bi se na njega mogla primijeniti pravna odredba države članice čija se odredba prenosi ili ad hoc pravno rješenje.

2.   Primjerak rasporeda šalje se nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj prekograničnoj koordinacijskoj točki države članice koja preuzima odredbu.

3.   Svi upravni akti iz stavka 1. donose se i dostavljaju pokretaču, posebno javnom ili privatnom tijelu koje je odgovorno za pokretanje zajedničkog projekta ili za njegovo pokretanje i provedbu, u skladu s nacionalnim pravom koje se primjenjuje na takve upravne akte.

4.   Nakon donošenja svih upravnih akata povezanih s predmetnim zajedničkim projektom, prekogranična koordinacijska točka države članice koja preuzima odredbu obavješćuje prekograničnu koordinacijsku točku države članice čija se odredba prenosi i koordinacijsku točku na razini Unije.

5.   Prekogranična koordinacijska točka države članice čija se odredba prenosi obavješćuje, prema potrebi, nadležna tijela za prenošenje.

Članak 19.

Provedba izjave

1.   Svako nadležno tijelo za preuzimanje navedeno u izjavi iz članka 14. stavka 3. dostavlja odgovarajućem zakonodavnom tijelu do datuma utvrđenog u potpisanoj izjavi službeni prijedlog kako bi se nacionalne pravne odredbe izmijenile na odgovarajući način.

2.   Ako se datum utvrđen u potpisanoj izjavi ne može ispoštovati, posebno zbog predstojećih izbora za nadležno zakonodavno tijelo, nadležno tijelo za preuzimanje pisanim putem obavješćuje pokretača kao i nadležnu prekograničnu koordinacijsku točku države koja preuzima odredbu i države čija se odredba prenosi.

3.   Nakon podnošenja službenog prijedloga odgovarajućem zakonodavnom tijelu, odgovarajuće nadležno tijelo za preuzimanje pisanim putem obavješćuje pokretača kao i nadležnu prekograničnu koordinacijsku točku države koja preuzima odredbu i države čija se odredba prenosi o praćenju u predmetnom zakonodavnom tijelu i to čini svakih šest mjeseci od datuma podnošenja službenog prijedloga.

4.   Nakon stupanja na snagu zakonodavnog akta o izmjeni i/ili njegove objave u službenom listu, svako nadležno tijelo za preuzimanje izmjenjuje sve upravne akte donesene u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom u pogledu zajedničkog projekta i donosi sve upravne akte koji su nužni za primjenu izmijenjenih pravnih odredaba na zajednički projekt.

5.   Svi upravni akti iz stavka 4. donose se i dostavljaju pokretaču, posebno ako je pokretač javno ili privatno tijelo koje je odgovorno za pokretanje zajedničkog projekta ili za njegovo pokretanje i provedbu, u skladu s nacionalnim pravom koje se primjenjuje na takve upravne akte.

6.   Nakon donošenja svih upravnih akata povezanih s predmetnim zajedničkim projektom, prekogranična koordinacijska točka države članice koja preuzima odredbu obavješćuje prekograničnu koordinacijsku točku države članice čija se odredba prenosi i koordinacijsku točku na razini Unije.

7.   Prekogranična koordinacijska točka države članice čija se odredba prenosi obavješćuje, prema potrebi, nadležna tijela za prenošenje.

Članak 20.

Praćenje obveza i izjava

1.   Na temelju upravnih akata iz članka 18. stavka 1. i članka 19. stavka 4., države članice koje preuzimaju odredbe i države članice čije se odredbe prenose odlučuju hoće li praćenje primjene obveze ili nacionalnog zakonodavstva izmijenjenog u skladu s izjavom povjeriti tijelima države članice čija se odredba prenosi, posebno zbog njihove stručnosti za pravne odredbe koje se prenose, ili tijelima države članice koja preuzima odredbu.

2.   Ako se praćenje primjene prenesenih pravnih odredaba povjeri tijelima države članice čija se odredba prenosi, država članica koja preuzima odredbu odlučuje, u dogovoru s državama članicama čije se odredbe prenose, hoće li tijela države članice čija se odredba prenosi postupati, u pogledu adresata zadaća praćenja, u korist i u ime nadležnih tijela države članice koja preuzima odredbu ili u njihovu korist, ali u svoje ime.

POGLAVLJE IV.

Pravna zaštita od primjene i praćenja obveza i izjava

Članak 21.

Pravna zaštita od primjene obveze ili izjave

1.   Svaka osoba koja ima boravište na državnom području obuhvaćenom obvezom ili izjavom, ili koja se, iako nema boravište na tom području, koristi uslugom od općeg gospodarskog interesa koja se pruža na tom području („osoba s boravištem u prekograničnoj regiji”), a koja smatra da joj je nanesena šteta zbog činjenja ili propusta koji su posljedica primjene pravne odredbe države članice čija se odredba prenosi, u skladu s obvezom ili izjavom, ima pravo tražiti pravnu zaštitu pred sudovima države članice koja preuzima odredbu.

2.   Međutim, za pravnu zaštitu od upravnih akata donesenih u skladu s člankom 18. stavkom 3. i člankom 19. stavkom 5. isključivo su nadležni sudovi države članice čija su nadležna tijela donijela upravni akt.

3.   Ničime u ovoj Uredbi građani se ne lišavaju prava na ostvarivanje svojih nacionalnih ustavnih prava na žalbu protiv tijela koja su stranke obveze u pogledu:

| (a) | upravnih odluka u pogledu aktivnosti koje se obavljaju u skladu s obvezom; |
| --- | --- |

(a)

upravnih odluka u pogledu aktivnosti koje se obavljaju u skladu s obvezom;

| (b) | pristupa uslugama na njihovu vlastitom jeziku i |
| --- | --- |

(b)

pristupa uslugama na njihovu vlastitom jeziku i

| (c) | pristupa informacijama. |
| --- | --- |

(c)

pristupa informacijama.

U tim slučajevima nadležni su sudovi države članice iz čijeg ustava proizlazi pravo na žalbu.

Članak 22.

Pravna zaštita od praćenja obveza i izjava

1.   Ako je nadležno tijelo za prenošenje prihvatilo zadaću praćenja primjene pravnih odredaba države članice čije se odredbe prenose u relevantnom području i može djelovati u svoje ime prema osobama s boravištem u prekograničnoj regiji države članice koja preuzima odredbu, za pravnu zaštitu od činjenja ili propusta tog tijela nadležni su sudovi države članice u kojoj te osobe imaju zakonito boravište.

2.   Ako je nadležno tijelo za prenošenje prihvatilo zadaću praćenja primjene pravnih odredaba države članice koja preuzima odredbe na državnom području te države, ali ne može djelovati u svoje ime prema osobama s boravištem u prekograničnoj regiji, za pravnu zaštitu od činjenja ili propusta tog tijela nadležni su samo sudovi države članice koja preuzima odredbu, uključujući za osobe koje imaju zakonito boravište u državi članici čija se odredba prenosi.

POGLAVLJE V.

Završne odredbe

Članak 23.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže Koordinacijski odbor za europske strukturne i investicijske fondove osnovan člankom 108. stavkom 1. Uredbe (EU) br. .../... [nova Uredba o zajedničkim odredbama]. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 24.

Provedbene odredbe u državama članicama

1.   Države članice donose prema potrebi takve odredbe kako bi osigurale djelotvornu primjenu ove Uredbe.

2.   Do datuma primjene ove Uredbe države članice na odgovarajući način obavješćuju Komisiju o svim odredbama donesenima u skladu sa stavkom 1.

3.   Komisija objavljuje informacije zaprimljene od država članica.

Članak 25.

Izvješćivanje

1.
     
  Do
  dd. mm. gggg. [tj. prvog dana mjeseca nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe + pet godina


  tri godine
  ;], Komisija dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću i Odboru regija izvješće u kojem se ocjenjuje primjena ove Uredbe na temelju pokazatelja o njezinoj djelotvornosti, učinkovitosti, relevantnosti, europskoj dodanoj vrijednosti i prostoru za pojednostavnjenja.

2.
     
  U izvješću iz stavka 1. Komisija posebno navodi geografsko i tematsko područje primjene ove Uredbe kako su definirana u članku 3. stavcima 1. i 2.

3.
     
  Komisija prije pripreme izvješća provodi javno savjetovanje s raznim dionicima, uključujući lokalna i regionalna tijela i organizacije civilnog društva. [Am. 55]

Članak 26.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od [prvog dana mjeseca nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe + jedna godina].

Međutim, članak 24. primjenjuje se od [prvog dana mjeseca nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe].

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u ...,

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 440, 6.12.2018., str. 124.

1

(2)  SL C ...

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 14. veljače 2019.

3

(4)  Komunikacija Komisije Vijeću i Europskom parlamentu „Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a” – COM(2017)0534, 20.9.2017.

4

(5)  Pet programskih razdoblja Interrega slijedila su jedno za drugim: INTERREG I (1990. – 1993.), INTERREG II (1994. – 1999.), INTERREG III (2000. – 2006.), INTERREG IV (2007. – 2013.) i INTERREG V (2014. – 2020.).

5

(6)  Uredba (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) (SL L 210, 31.7.2006., str. 19.).

6

(7)  Uredba (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS) (SL L 154, 21.6.2003., str. 1.).

7

(8)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

8

(9)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

9

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/637 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/637

---

P8_TA(2019)0119

Nacrt sporazuma o suradnji između Eurojusta i Gruzije *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o odobrenju sklapanja od strane Eurojusta Sporazuma o suradnji između Eurojusta i Gruzije (13483/2018 – C8-0484/2018 – 2018/0813(CNS))

(Savjetovanje)

(2020/C 449/65)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (13483/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (13483/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0484/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0484/2018),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2002/187/PUP od 28. veljače 2002. kojom se osniva Eurojust s ciljem jačanja borbe protiv teških kaznenih djela (1), a posebno njezin članak 26.a stavak 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2002/187/PUP od 28. veljače 2002. kojom se osniva Eurojust s ciljem jačanja borbe protiv teških kaznenih djela (1), a posebno njezin članak 26.a stavak 2.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0065/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0065/2019),

| 1. | prihvaća Nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako se namjerava udaljiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL L 63, 6.3.2002., str. 1.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/638 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/638

---

P8_TA(2019)0120

Procjena zdravstvenih tehnologija ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o procjeni zdravstvenih tehnologija i izmjeni Direktive 2011/24/EU (COM(2018)0051 – C8-0024/2018 – 2018/0018(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/66)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0051), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0051),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0024/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0024/2018),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja češkog Zastupničkog doma, njemačkog Saveznog parlamenta – Bundestaga, francuskog Senata i poljskog Sejma, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja češkog Zastupničkog doma, njemačkog Saveznog parlamenta – Bundestaga, francuskog Senata i poljskog Sejma, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 23. svibnja 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 23. svibnja 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0289/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0289/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 283, 10.8.2018., str. 28.

(2)  Ovo stajalište odgovara amandmanima usvojenima 3. listopada 2018. (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0369).

---

P8_TC1-COD(2018)0018

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o procjeni zdravstvenih tehnologija i izmjeni Direktive 2011/24/EU

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.
  i članak 168. stavak 4.
  , [Am. 1]

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Razvoj zdravstvenih tehnologija ključni

  od ključne
  je pokretač gospodarskog rasta i inovacija u Uniji

  važnosti za ostvarenje visoke razine zdravstvene zaštite koju zdravstvene politike moraju zajamčiti za dobrobit svih građana
  . On

  Zdravstvene tehnologije predstavljaju inovativan gospodarski sektor koji
  čini dio cjelokupnog tržišta za troškove zdravstvene zaštite koji iznose 10 % bruto domaćeg proizvoda EU-a. Zdravstvene tehnologije obuhvaćaju lijekove, medicinske proizvode i medicinske postupke te mjere za sprečavanje bolesti, dijagnosticiranje ili liječenje. [Am. 2] |
| --- | --- |

(1)

Razvoj zdravstvenih tehnologija ključni

  od ključne
  je pokretač gospodarskog rasta i inovacija u Uniji

  važnosti za ostvarenje visoke razine zdravstvene zaštite koju zdravstvene politike moraju zajamčiti za dobrobit svih građana
  . On

  Zdravstvene tehnologije predstavljaju inovativan gospodarski sektor koji
  čini dio cjelokupnog tržišta za troškove zdravstvene zaštite koji iznose 10 % bruto domaćeg proizvoda EU-a. Zdravstvene tehnologije obuhvaćaju lijekove, medicinske proizvode i medicinske postupke te mjere za sprečavanje bolesti, dijagnosticiranje ili liječenje. [Am. 2]

| (1a) | Rashodi povezani s potrošnjom lijekova 2014. činili su 1,41 % BDP-a, odnosno 17,1 % ukupnih rashoda za zdravstvo, što predstavlja važan udio u rashodima za zdravstvo. Rashodi za zdravstvo u Uniji čine 10 % BDP-a, odnosno 1 300 000 milijuna EUR godišnje, od čega 220 000 milijuna EUR čine rashodi povezani s farmaceutskim proizvodima, a 110 000 milijuna EUR rashodi povezani s medicinskim proizvodima. [Am. 3] |
| --- | --- |

(1a)

Rashodi povezani s potrošnjom lijekova 2014. činili su 1,41 % BDP-a, odnosno 17,1 % ukupnih rashoda za zdravstvo, što predstavlja važan udio u rashodima za zdravstvo. Rashodi za zdravstvo u Uniji čine 10 % BDP-a, odnosno 1 300 000 milijuna EUR godišnje, od čega 220 000 milijuna EUR čine rashodi povezani s farmaceutskim proizvodima, a 110 000 milijuna EUR rashodi povezani s medicinskim proizvodima. [Am. 3]

| (1b) | U zaključcima Vijeća od 16. lipnja 2016. i Rezoluciji Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o mogućnostima EU-a za poboljšanje pristupa lijekovima
   (4)

  istaknuto je da je pristup lijekovima i inovativnim tehnologijama u Uniji otežan brojnim preprekama, pri čemu su glavne prepreke nedostatak novih oblika liječenja određenih bolesti i visoka cijena lijekova koji u velikom broju slučajeva nemaju dodanu terapijsku vrijednost. [Am. 4] |
| --- | --- |

(1b)

U zaključcima Vijeća od 16. lipnja 2016. i Rezoluciji Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o mogućnostima EU-a za poboljšanje pristupa lijekovima
   (4)

  istaknuto je da je pristup lijekovima i inovativnim tehnologijama u Uniji otežan brojnim preprekama, pri čemu su glavne prepreke nedostatak novih oblika liječenja određenih bolesti i visoka cijena lijekova koji u velikom broju slučajeva nemaju dodanu terapijsku vrijednost. [Am. 4]

| (1c) | Odobrenje za stavljanje lijekova u promet izdaje Europska agencija za lijekove na temelju načela sigurnosti i djelotvornosti. Nacionalne agencije za procjenu zdravstvenih tehnologija obično ocjenjuju usporednu djelotvornost, jer odobrenja za stavljanje u promet nisu popraćena studijom usporedne djelotvornosti. [Am. 5] |
| --- | --- |

(1c)

Odobrenje za stavljanje lijekova u promet izdaje Europska agencija za lijekove na temelju načela sigurnosti i djelotvornosti. Nacionalne agencije za procjenu zdravstvenih tehnologija obično ocjenjuju usporednu djelotvornost, jer odobrenja za stavljanje u promet nisu popraćena studijom usporedne djelotvornosti. [Am. 5]

| (2) | Procjena zdravstvenih tehnologija postupak je koji se temelji na
  znanstvenim
  dokazima, a kojim se nadležnim tijelima omogućuje određivanje relativne djelotvornosti novih ili postojećih tehnologija. Procjena zdravstvenih tehnologija posebno je usmjerena na dodanu
  terapijsku
  vrijednost zdravstvene tehnologije u usporedbi s novim ili postojećim zdravstvenim tehnologijama. [Am. 6] |
| --- | --- |

(2)

Procjena zdravstvenih tehnologija postupak je koji se temelji na
  znanstvenim
  dokazima, a kojim se nadležnim tijelima omogućuje određivanje relativne djelotvornosti novih ili postojećih tehnologija. Procjena zdravstvenih tehnologija posebno je usmjerena na dodanu
  terapijsku
  vrijednost zdravstvene tehnologije u usporedbi s novim ili postojećim zdravstvenim tehnologijama. [Am. 6]

| (2a) | U skladu s izjavom Svjetske zdravstvene organizacije na 67. zasjedanju Svjetske zdravstvene skupštine u svibnju 2014., procjena zdravstvenih tehnologija treba biti instrument za podupiranje univerzalnog zdravstvenog osiguranja. [Am. 7] |
| --- | --- |

(2a)

U skladu s izjavom Svjetske zdravstvene organizacije na 67. zasjedanju Svjetske zdravstvene skupštine u svibnju 2014., procjena zdravstvenih tehnologija treba biti instrument za podupiranje univerzalnog zdravstvenog osiguranja. [Am. 7]

| (2b) | Procjena zdravstvenih tehnologija trebala bi biti ključna u promicanju inovacija kojima se pacijentima i društvu u cjelini nude najbolji rezultati te je nužan alat za osiguranje ispravne primjene i korištenja zdravstvenih tehnologija. [Am. 8] |
| --- | --- |

(2b)

Procjena zdravstvenih tehnologija trebala bi biti ključna u promicanju inovacija kojima se pacijentima i društvu u cjelini nude najbolji rezultati te je nužan alat za osiguranje ispravne primjene i korištenja zdravstvenih tehnologija. [Am. 8]

| (3) | Procjena zdravstvenih tehnologija obuhvaća kliničke i nekliničke aspekte zdravstvene tehnologije. U zajedničkim akcijama za procjenu zdravstvenih tehnologija (zajedničke akcije EUnetHTA) utvrđeno je devet domena s obzirom na zdravstvene tehnologije koje se procjenjuju. Od tih su devet domena
  (koje čine tzv. „središnji model procjene zdravstvenih tehnologija (HTA Core model)”)
  četiri
  su
  kliničke, a pet ih je nekliničkih. Četiri kliničke domene procjene odnose se na utvrđivanje zdravstvenog problema i postojeće tehnologije, ispitivanje tehničkih značajki tehnologije koju se procjenjuje, njezinu relativnu sigurnost te njezinu relativnu kliničku djelotvornost. Pet nekliničkih domena procjene odnosi se na troškove i ekonomsko ocjenjivanje tehnologije, njezine etičke, organizacijske, socijalne i pravne aspekte. Stoga su kliničke domene prikladnije za zajedničku procjenu na razini EU-a zbog svoje znanstvene dokazne osnove, dok je procjena nekliničkih domena u većoj mjeri povezana s nacionalnim i regionalnim kontekstima i pristupima. [Am. 9] |
| --- | --- |

(3)

Procjena zdravstvenih tehnologija obuhvaća kliničke i nekliničke aspekte zdravstvene tehnologije. U zajedničkim akcijama za procjenu zdravstvenih tehnologija (zajedničke akcije EUnetHTA) utvrđeno je devet domena s obzirom na zdravstvene tehnologije koje se procjenjuju. Od tih su devet domena
  (koje čine tzv. „središnji model procjene zdravstvenih tehnologija (HTA Core model)”)
  četiri
  su
  kliničke, a pet ih je nekliničkih. Četiri kliničke domene procjene odnose se na utvrđivanje zdravstvenog problema i postojeće tehnologije, ispitivanje tehničkih značajki tehnologije koju se procjenjuje, njezinu relativnu sigurnost te njezinu relativnu kliničku djelotvornost. Pet nekliničkih domena procjene odnosi se na troškove i ekonomsko ocjenjivanje tehnologije, njezine etičke, organizacijske, socijalne i pravne aspekte. Stoga su kliničke domene prikladnije za zajedničku procjenu na razini EU-a zbog svoje znanstvene dokazne osnove, dok je procjena nekliničkih domena u većoj mjeri povezana s nacionalnim i regionalnim kontekstima i pristupima. [Am. 9]

| (3a) | Zdravstveni stručnjaci, pacijenti i zdravstvene ustanove moraju znati predstavlja li nova zdravstvena tehnologija poboljšanje u odnosu na postojeće zdravstvene tehnologije u pogledu koristi i rizika. Stoga je cilj zajedničkih kliničkih procjena utvrditi dodanu terapijsku vrijednost novih ili postojećih zdravstvenih tehnologija u usporedbi s drugim novim ili postojećim zdravstvenim tehnologijama, provođenjem usporedne procjene na temelju usporednih ispitivanja u odnosu na najbolji dokazani oblik liječenja u tom trenutku („standardno liječenje”) ili, ako standardno liječenje ne postoji, u odnosu na najuobičajeniji oblik liječenja u tom trenutku. [Am. 10] |
| --- | --- |

(3a)

Zdravstveni stručnjaci, pacijenti i zdravstvene ustanove moraju znati predstavlja li nova zdravstvena tehnologija poboljšanje u odnosu na postojeće zdravstvene tehnologije u pogledu koristi i rizika. Stoga je cilj zajedničkih kliničkih procjena utvrditi dodanu terapijsku vrijednost novih ili postojećih zdravstvenih tehnologija u usporedbi s drugim novim ili postojećim zdravstvenim tehnologijama, provođenjem usporedne procjene na temelju usporednih ispitivanja u odnosu na najbolji dokazani oblik liječenja u tom trenutku („standardno liječenje”) ili, ako standardno liječenje ne postoji, u odnosu na najuobičajeniji oblik liječenja u tom trenutku. [Am. 10]

| (4) | Rezultati procjene

  Procjena
  zdravstvenih tehnologija upotrebljavaju se

  važan je instrument
  za pružanje podataka u svrhu donošenja odluka koje se odnose na dodjelu proračunskih sredstava u području zdravstva, na primjer, u pogledu određivanja cijena i razina naknada za

  promicanje visokokvalitetnih inovacija, usmjeravanje istraživanja prema zadovoljavanju dijagnostičkih, terapijskih ili postupovnih potreba zdravstvenih sustava koje još uvijek nisu pokrivene, kao i za usmjeravanje kliničkih i socijalnih prioriteta. Njome se također mogu povećati količina znanstvenih dokaza koji se koriste u donošenju kliničkih odluka, učinkovitost korištenja sredstava, održivost zdravstvenih sustava, pristup pacijenata samim zdravstvenim tehnologijama te konkurentnost sektora putem veće predvidljivosti i učinkovitijeg istraživanja. Države članice koriste rezultate procjene zdravstvenih tehnologija kako bi povećale količinu znanstvenih dokaza u potporu odlukama o uvođenju zdravstvenih tehnologija u svoje
  zdravstvene tehnologije

  sustave, tj. kako bi poduprle odluke o načinu raspodjele sredstava
  . Procjena zdravstvenih tehnologija može stoga pomoći državama članicama u stvaranju i očuvanju održivih sustava zdravstvene zaštite te poticanju inovacija koje osiguravaju bolje ishode za pacijente. [Am. 11] |
| --- | --- |

(4)

Rezultati procjene

  Procjena
  zdravstvenih tehnologija upotrebljavaju se

  važan je instrument
  za pružanje podataka u svrhu donošenja odluka koje se odnose na dodjelu proračunskih sredstava u području zdravstva, na primjer, u pogledu određivanja cijena i razina naknada za

  promicanje visokokvalitetnih inovacija, usmjeravanje istraživanja prema zadovoljavanju dijagnostičkih, terapijskih ili postupovnih potreba zdravstvenih sustava koje još uvijek nisu pokrivene, kao i za usmjeravanje kliničkih i socijalnih prioriteta. Njome se također mogu povećati količina znanstvenih dokaza koji se koriste u donošenju kliničkih odluka, učinkovitost korištenja sredstava, održivost zdravstvenih sustava, pristup pacijenata samim zdravstvenim tehnologijama te konkurentnost sektora putem veće predvidljivosti i učinkovitijeg istraživanja. Države članice koriste rezultate procjene zdravstvenih tehnologija kako bi povećale količinu znanstvenih dokaza u potporu odlukama o uvođenju zdravstvenih tehnologija u svoje
  zdravstvene tehnologije

  sustave, tj. kako bi poduprle odluke o načinu raspodjele sredstava
  . Procjena zdravstvenih tehnologija može stoga pomoći državama članicama u stvaranju i očuvanju održivih sustava zdravstvene zaštite te poticanju inovacija koje osiguravaju bolje ishode za pacijente. [Am. 11]

| (4a) | Suradnja u području procjene zdravstvenih tehnologija može imati ulogu i u cijelom ciklusu zdravstvene tehnologije: u fazi ranog razvoja preko „ispitivanja vidokruga” kako bi se utvrdile tehnologije za koje se očekuje da će imati velik učinak; u fazama ranog dijaloga i znanstvenog savjetovanja; u boljem osmišljavanju studija kako bi se osigurala veća učinkovitost istraživanja; i u središnjim fazama opće procjene, nakon što se tehnologija već uvede. Naposljetku, procjena zdravstvenih tehnologija može pomoći u donošenju odluka o dezinvestiranju u slučaju da tehnologija postane zastarjela i neprikladna u usporedbi s boljim dostupnim alternativama. Veća suradnja država članica u području procjene zdravstvenih tehnologija trebala bi pomoći i pri poboljšanju i usklađivanju standarda skrbi, kao i praksi u području dijagnosticiranja i probira novorođenčadi u Uniji. [Am. 12] |
| --- | --- |

(4a)

Suradnja u području procjene zdravstvenih tehnologija može imati ulogu i u cijelom ciklusu zdravstvene tehnologije: u fazi ranog razvoja preko „ispitivanja vidokruga” kako bi se utvrdile tehnologije za koje se očekuje da će imati velik učinak; u fazama ranog dijaloga i znanstvenog savjetovanja; u boljem osmišljavanju studija kako bi se osigurala veća učinkovitost istraživanja; i u središnjim fazama opće procjene, nakon što se tehnologija već uvede. Naposljetku, procjena zdravstvenih tehnologija može pomoći u donošenju odluka o dezinvestiranju u slučaju da tehnologija postane zastarjela i neprikladna u usporedbi s boljim dostupnim alternativama. Veća suradnja država članica u području procjene zdravstvenih tehnologija trebala bi pomoći i pri poboljšanju i usklađivanju standarda skrbi, kao i praksi u području dijagnosticiranja i probira novorođenčadi u Uniji. [Am. 12]

| (4b) | Suradnja u području procjene zdravstvenih tehnologija može nadilaziti farmaceutske i medicinske proizvode. Može se odvijati i u područjima poput komplementarne dijagnostike uz terapiju, kirurških zahvata, programa prevencije, pregleda za rano otkrivanje bolesti i promicanja zdravlja, alata informacijske i komunikacijske tehnologije, načina organizacije zdravstva te procesa integrirane skrbi. Zahtjevi za procjenu različitih tehnologija razlikuju se ovisno o njihovim posebnim značajkama, zbog čega je u području procjene zdravstvenih tehnologija potreban usklađen i prikladan pristup za te različite tehnologije. Osim toga, u specifičnim područjima, kao što su liječenje rijetkih bolesti, pedijatrijski lijekovi, precizna medicina i napredne terapije, dodana vrijednost suradnje na razini Unije vjerojatno će biti još veća. [Am. 13] |
| --- | --- |

(4b)

Suradnja u području procjene zdravstvenih tehnologija može nadilaziti farmaceutske i medicinske proizvode. Može se odvijati i u područjima poput komplementarne dijagnostike uz terapiju, kirurških zahvata, programa prevencije, pregleda za rano otkrivanje bolesti i promicanja zdravlja, alata informacijske i komunikacijske tehnologije, načina organizacije zdravstva te procesa integrirane skrbi. Zahtjevi za procjenu različitih tehnologija razlikuju se ovisno o njihovim posebnim značajkama, zbog čega je u području procjene zdravstvenih tehnologija potreban usklađen i prikladan pristup za te različite tehnologije. Osim toga, u specifičnim područjima, kao što su liječenje rijetkih bolesti, pedijatrijski lijekovi, precizna medicina i napredne terapije, dodana vrijednost suradnje na razini Unije vjerojatno će biti još veća. [Am. 13]

| (5) | Provođenje usporednih procjena od strane većeg broja država članica te razlike između nacionalnih zakona i drugih propisa o postupcima i metodologijama procjene mogu dovesti do suočavanja subjekata koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju s višestrukim i različitim zahtjevima

  udvostručavanjem zahtjeva
  za podatke. Isto tako može doći do udvostručavanja rezultata i razlika u ishodima kojima se povećavaju

  koje bi moglo povećati
  financijska i administrativna opterećenja koja djeluju kao prepreka slobodnom kretanju predmetnih zdravstvenih tehnologija i neometanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta.
  U nekim opravdanim slučajevima u kojima je potrebno uzeti u obzir specifičnosti nacionalnih i regionalnih zdravstvenih sustava i prioritete može biti potrebna dodatna procjena određenih aspekata. Međutim, procjene koje nisu relevantne za odluke u određenim državama članicama mogle bi dovesti do kašnjenja u provedbi inovativnih tehnologija, a time i u pristupu pacijenata korisnim inovativnim načinima liječenja. [Am. 14] |
| --- | --- |

(5)

Provođenje usporednih procjena od strane većeg broja država članica te razlike između nacionalnih zakona i drugih propisa o postupcima i metodologijama procjene mogu dovesti do suočavanja subjekata koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju s višestrukim i različitim zahtjevima

  udvostručavanjem zahtjeva
  za podatke. Isto tako može doći do udvostručavanja rezultata i razlika u ishodima kojima se povećavaju

  koje bi moglo povećati
  financijska i administrativna opterećenja koja djeluju kao prepreka slobodnom kretanju predmetnih zdravstvenih tehnologija i neometanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta.
  U nekim opravdanim slučajevima u kojima je potrebno uzeti u obzir specifičnosti nacionalnih i regionalnih zdravstvenih sustava i prioritete može biti potrebna dodatna procjena određenih aspekata. Međutim, procjene koje nisu relevantne za odluke u određenim državama članicama mogle bi dovesti do kašnjenja u provedbi inovativnih tehnologija, a time i u pristupu pacijenata korisnim inovativnim načinima liječenja. [Am. 14]

| (6) | Iako su države

  Države
  članice provele
  su
  nekoliko zajedničkih procjena unutar okvira zajedničkih akcija sufinanciranih sredstvima EU-a, ostvarivanje rezultata bilo je neučinkovito jer se

  . Te su procjene provedene u tri faze
  , u nedostatku održivog modela suradnje

  skladu s člankom 15. Direktive 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća
   (5), oslanjalo na projektnu suradnju. Uporaba rezultata zajedničkih akcija, uključujući njihove zajedničke kliničke procjene, ostala je niska na razini država članica, što znači

  te su se odvijale kroz tri zajedničke akcije, od kojih je svaka imala posebne ciljeve i poseban proračun: EUnetHTA 1, od 2010. do 2012. (6 milijuna EUR); EUnetHTA 2, od 2012. do 2015. (9,5 milijuna EUR); i EUnetHTA 3, koja je započela u lipnju 2016. i trajat će do 2020. (20 milijuna eura). S obzirom na to
  da nije

  su te akcije privremene i
  u dovoljnoj mjeri riješen problem udvostručavanja

  interesu njihova kontinuiteta, ovom se Uredbom uvodi održiviji način kojim će se jamčiti nastavak zajedničkih
  procjena iste zdravstvene tehnologije od strane nadležnih tijela

  . Glavni rezultati suradnje do danas obuhvaćaju središnji model procjene zdravstvenih tehnologija (HTA Core model), koji pruža okvir za izvješća o procjeni zdravstvenih tehnologija; bazu podataka za dijeljenje informacija o projektima koje pojedinačne agencije planiraju, već provode ili su nedavno objavile (baza podataka POP); bazu podataka i znanja za pohranjivanje informacija, među ostalim o stupnju procjene tehnologija koje obećavaju ili o zahtjevu za dodatne studije u okviru procjene zdravstvenih tehnologija; i niz metodoloških smjernica
  i institucija

  alata za potporu namijenjenih agencijama
  za procjenu zdravstvenih tehnologija u različitim državama članicama unutar identičnih ili sličnih vremenskih okvira

  , među kojima su smjernice za prilagodbu izvješća od zemlje do zemlje. [Am. 15] |
| --- | --- |

(6)

Iako su države

  Države
  članice provele
  su
  nekoliko zajedničkih procjena unutar okvira zajedničkih akcija sufinanciranih sredstvima EU-a, ostvarivanje rezultata bilo je neučinkovito jer se

  . Te su procjene provedene u tri faze
  , u nedostatku održivog modela suradnje

  skladu s člankom 15. Direktive 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća
   (5), oslanjalo na projektnu suradnju. Uporaba rezultata zajedničkih akcija, uključujući njihove zajedničke kliničke procjene, ostala je niska na razini država članica, što znači

  te su se odvijale kroz tri zajedničke akcije, od kojih je svaka imala posebne ciljeve i poseban proračun: EUnetHTA 1, od 2010. do 2012. (6 milijuna EUR); EUnetHTA 2, od 2012. do 2015. (9,5 milijuna EUR); i EUnetHTA 3, koja je započela u lipnju 2016. i trajat će do 2020. (20 milijuna eura). S obzirom na to
  da nije

  su te akcije privremene i
  u dovoljnoj mjeri riješen problem udvostručavanja

  interesu njihova kontinuiteta, ovom se Uredbom uvodi održiviji način kojim će se jamčiti nastavak zajedničkih
  procjena iste zdravstvene tehnologije od strane nadležnih tijela

  . Glavni rezultati suradnje do danas obuhvaćaju središnji model procjene zdravstvenih tehnologija (HTA Core model), koji pruža okvir za izvješća o procjeni zdravstvenih tehnologija; bazu podataka za dijeljenje informacija o projektima koje pojedinačne agencije planiraju, već provode ili su nedavno objavile (baza podataka POP); bazu podataka i znanja za pohranjivanje informacija, među ostalim o stupnju procjene tehnologija koje obećavaju ili o zahtjevu za dodatne studije u okviru procjene zdravstvenih tehnologija; i niz metodoloških smjernica
  i institucija

  alata za potporu namijenjenih agencijama
  za procjenu zdravstvenih tehnologija u različitim državama članicama unutar identičnih ili sličnih vremenskih okvira

  , među kojima su smjernice za prilagodbu izvješća od zemlje do zemlje. [Am. 15]

| (6a) | Međutim, unutar zajedničkih akcija ostvarivanje rezultata nije bilo učinkovito te se, u nedostatku održivog modela suradnje, oslanjalo na projektnu suradnju. Uporaba rezultata zajedničkih akcija, uključujući njihove zajedničke kliničke procjene, ostala je niska na razini država članica, što znači da nije u dovoljnoj mjeri riješen problem udvostručavanja procjena iste zdravstvene tehnologije od strane nadležnih tijela i institucija za procjenu zdravstvenih tehnologija u različitim državama članicama unutar identičnih ili sličnih vremenskih okvira. [Am. 16] |
| --- | --- |

(6a)

Međutim, unutar zajedničkih akcija ostvarivanje rezultata nije bilo učinkovito te se, u nedostatku održivog modela suradnje, oslanjalo na projektnu suradnju. Uporaba rezultata zajedničkih akcija, uključujući njihove zajedničke kliničke procjene, ostala je niska na razini država članica, što znači da nije u dovoljnoj mjeri riješen problem udvostručavanja procjena iste zdravstvene tehnologije od strane nadležnih tijela i institucija za procjenu zdravstvenih tehnologija u različitim državama članicama unutar identičnih ili sličnih vremenskih okvira. [Am. 16]

| (7) | Vijeće je u svojim zaključcima iz prosinca 2014.
  o inovacijama u korist pacijenata
   (6) prepoznalo ključnu ulogu procjene zdravstvenih tehnologija
  kao instrumenta zdravstvene politike za podržavanje održivih
  i 
  pravednih izbora koji se temelje na dokazima i odnose na zdravstvenu zaštitu i zdravstvene tehnologije te kojima je cilj dobrobit pacijenata; Vijeće je nadalje
  pozvalo Komisiju da na održiv način nastavi podupirati suradnju
  te je zatražilo da države članice više surađuju u području procjene zdravstvenih tehnologija i da se iskoriste mogućnosti suradnje u području razmjene informacija između nadležnih tijela; Osim toga, u svojim zaključcima iz prosinca 2015. o personaliziranoj medicini za pacijente Vijeće je pozvalo države članice i Komisiju da ojačaju metodologije procjene zdravstvenih tehnologija koje se primjenjuju na personaliziranu medicinu, dok je u zaključcima Vijeća iz lipnja 2016. o jačanju ravnoteže farmaceutskih sustava u Europskoj uniji i njezinim državama članicama još jednom potvrđeno da države članice smatraju da suradnja u području procjene zdravstvenih tehnologija ima očitu dodanu vrijednost. Isto tako, u zajedničkom izvješću Glavne uprave Komisije za ekonomske i financijske poslove i Odbora za ekonomsku politiku iz listopada 2016. opet se pozvalo na jačanje suradnje u području procjene zdravstvenih tehnologija na razini Europe
  . [Am. 17] |
| --- | --- |

(7)

Vijeće je u svojim zaključcima iz prosinca 2014.
  o inovacijama u korist pacijenata
   (6) prepoznalo ključnu ulogu procjene zdravstvenih tehnologija
  kao instrumenta zdravstvene politike za podržavanje održivih
  i 
  pravednih izbora koji se temelje na dokazima i odnose na zdravstvenu zaštitu i zdravstvene tehnologije te kojima je cilj dobrobit pacijenata; Vijeće je nadalje
  pozvalo Komisiju da na održiv način nastavi podupirati suradnju
  te je zatražilo da države članice više surađuju u području procjene zdravstvenih tehnologija i da se iskoriste mogućnosti suradnje u području razmjene informacija između nadležnih tijela; Osim toga, u svojim zaključcima iz prosinca 2015. o personaliziranoj medicini za pacijente Vijeće je pozvalo države članice i Komisiju da ojačaju metodologije procjene zdravstvenih tehnologija koje se primjenjuju na personaliziranu medicinu, dok je u zaključcima Vijeća iz lipnja 2016. o jačanju ravnoteže farmaceutskih sustava u Europskoj uniji i njezinim državama članicama još jednom potvrđeno da države članice smatraju da suradnja u području procjene zdravstvenih tehnologija ima očitu dodanu vrijednost. Isto tako, u zajedničkom izvješću Glavne uprave Komisije za ekonomske i financijske poslove i Odbora za ekonomsku politiku iz listopada 2016. opet se pozvalo na jačanje suradnje u području procjene zdravstvenih tehnologija na razini Europe
  . [Am. 17]

| (8) | Europski parlament u svojoj je Rezoluciji od 2. ožujka 2017. o mogućnostima EU-a za poboljšanje pristupa lijekovima (7) pozvao Komisiju da čim prije predloži zakonodavstvo o europskom sustavu za procjenu zdravstvenih tehnologija i uskladi transparentne uvjete

  kriterije
  procjene zdravstvenih tehnologija kako bi se procijenila dodana terapijska vrijednost lijekova

  i relativna djelotvornost zdravstvenih tehnologija u odnosu na najbolje dostupne alternative uzimajući u obzir razinu inovativnosti i koristi za pacijente
  . [Am. 18] |
| --- | --- |

(8)

Europski parlament u svojoj je Rezoluciji od 2. ožujka 2017. o mogućnostima EU-a za poboljšanje pristupa lijekovima (7) pozvao Komisiju da čim prije predloži zakonodavstvo o europskom sustavu za procjenu zdravstvenih tehnologija i uskladi transparentne uvjete

  kriterije
  procjene zdravstvenih tehnologija kako bi se procijenila dodana terapijska vrijednost lijekova

  i relativna djelotvornost zdravstvenih tehnologija u odnosu na najbolje dostupne alternative uzimajući u obzir razinu inovativnosti i koristi za pacijente
  . [Am. 18]

| (9) | U svojoj Komunikaciji o poboljšanju jedinstvenog tržišta (8) iz 2015. Komisija je izrazila namjeru uvođenja inicijative u području procjene zdravstvenih tehnologija u svrhu izbjegavanja višestrukih procjena jednog proizvoda u različitim državama članicama i poboljšanja funkcioniranja jedinstvenog tržišta za zdravstvene tehnologije. |
| --- | --- |

(9)

U svojoj Komunikaciji o poboljšanju jedinstvenog tržišta (8) iz 2015. Komisija je izrazila namjeru uvođenja inicijative u području procjene zdravstvenih tehnologija u svrhu izbjegavanja višestrukih procjena jednog proizvoda u različitim državama članicama i poboljšanja funkcioniranja jedinstvenog tržišta za zdravstvene tehnologije.

| (10) | Kako bi se osiguralo bolje funkcioniranje jedinstvenog tržišta i pridonijelo visokoj razini zaštite zdravlja ljudi, primjereno je uskladiti pravila za provođenje kliničkih procjena na nacionalnoj razini i kliničkih procjena određenih zdravstvenih tehnologija na razini Unije, kojima se isto tako podupire nastavak dobrovoljne suradnje među državama članicama na određenim aspektima procjene zdravstvenih tehnologija.
  Tim bi se usklađivanjem trebali zajamčiti najviši standardi kvalitete te bi ono trebalo odgovarati najboljoj dostupnoj praksi. Njime se ne bi trebala poticati konvergencija prema najmanjem zajedničkom nazivniku ni prisiljavati tijela za procjenu zdravstvenih tehnologija koja imaju veća stručna znanja i više standarde da prihvate niže zahtjeve. Ono bi trebalo dovesti do povećanja kapaciteta za procjenu zdravstvenih tehnologija i kvalitete te procjene na nacionalnoj i regionalnoj razini. [Am. 19] |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se osiguralo bolje funkcioniranje jedinstvenog tržišta i pridonijelo visokoj razini zaštite zdravlja ljudi, primjereno je uskladiti pravila za provođenje kliničkih procjena na nacionalnoj razini i kliničkih procjena određenih zdravstvenih tehnologija na razini Unije, kojima se isto tako podupire nastavak dobrovoljne suradnje među državama članicama na određenim aspektima procjene zdravstvenih tehnologija.
  Tim bi se usklađivanjem trebali zajamčiti najviši standardi kvalitete te bi ono trebalo odgovarati najboljoj dostupnoj praksi. Njime se ne bi trebala poticati konvergencija prema najmanjem zajedničkom nazivniku ni prisiljavati tijela za procjenu zdravstvenih tehnologija koja imaju veća stručna znanja i više standarde da prihvate niže zahtjeve. Ono bi trebalo dovesti do povećanja kapaciteta za procjenu zdravstvenih tehnologija i kvalitete te procjene na nacionalnoj i regionalnoj razini. [Am. 19]

| (11) | U skladu s člankom 168. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) države članice odgovorne su za organizaciju i pružanje svoje zdravstvene zaštite. Područje primjene pravila Unije primjereno je ograničiti na one aspekte procjene zdravstvenih tehnologija koji se odnose na kliničku procjenu zdravstvene tehnologije te

  . Zajednička klinička procjena koja se predviđa u ovoj Uredbi znanstvena
  je
  analiza relativnih učinaka zdravstvene tehnologije na učinkovitost
  , osobito

  sigurnost i djelotvornost
  , primjereno osigurati da su zaključci procjene ograničeni

  koji se zajedno nazivaju kliničkim ishodima, koja se evaluira u odnosu
  na nalaze

  usporedne pokazatelje
  koji se odnose

  trenutačno smatraju primjerenima i odabrane skupine ili podskupine pacijenata, uzimajući u obzir kriterije središnjeg modela procjene zdravstvenih tehnologija. Pritom će se voditi računa o stupnju sigurnosti relativnih ishoda
  na usporednu djelotvornost zdravstvene tehnologije

  temelju dostupnih dokaza
  . Ishod takvih
  zajedničkih kliničkih
  procjena ne bi stoga trebao utjecati na diskrecijsko pravo država članica u pogledu naknadnih odluka o određivanju cijena i naknada za zdravstvene tehnologije, uključujući utvrđivanje kriterija za takvo određivanje cijena i naknada koji mogu ovisiti o kliničkim i nekliničkim razmatranjima, a koji isključivo ostaju pitanje nacionalne nadležnosti.
  Procjena koju sve države članice provode kao dio svojeg nacionalnog ocjenjivanja stoga nije obuhvaćena područjem primjene ove Uredbe. [Am. 20] |
| --- | --- |

(11)

U skladu s člankom 168. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) države članice odgovorne su za organizaciju i pružanje svoje zdravstvene zaštite. Područje primjene pravila Unije primjereno je ograničiti na one aspekte procjene zdravstvenih tehnologija koji se odnose na kliničku procjenu zdravstvene tehnologije te

  . Zajednička klinička procjena koja se predviđa u ovoj Uredbi znanstvena
  je
  analiza relativnih učinaka zdravstvene tehnologije na učinkovitost
  , osobito

  sigurnost i djelotvornost
  , primjereno osigurati da su zaključci procjene ograničeni

  koji se zajedno nazivaju kliničkim ishodima, koja se evaluira u odnosu
  na nalaze

  usporedne pokazatelje
  koji se odnose

  trenutačno smatraju primjerenima i odabrane skupine ili podskupine pacijenata, uzimajući u obzir kriterije središnjeg modela procjene zdravstvenih tehnologija. Pritom će se voditi računa o stupnju sigurnosti relativnih ishoda
  na usporednu djelotvornost zdravstvene tehnologije

  temelju dostupnih dokaza
  . Ishod takvih
  zajedničkih kliničkih
  procjena ne bi stoga trebao utjecati na diskrecijsko pravo država članica u pogledu naknadnih odluka o određivanju cijena i naknada za zdravstvene tehnologije, uključujući utvrđivanje kriterija za takvo određivanje cijena i naknada koji mogu ovisiti o kliničkim i nekliničkim razmatranjima, a koji isključivo ostaju pitanje nacionalne nadležnosti.
  Procjena koju sve države članice provode kao dio svojeg nacionalnog ocjenjivanja stoga nije obuhvaćena područjem primjene ove Uredbe. [Am. 20]

| (12) | Kako bi se osigurala široka primjena usklađenih pravila o kliničkim aspektima procjene zdravstvenih tehnologija
  , potaknula suradnja među državama članicama
  i omogućilo objedinjavanje stručnog znanja i resursa u tijelima za procjenu zdravstvenih tehnologija,
  a time i smanjilo rasipanje i nedjelotvornost u zdravstvenoj zaštiti,
  primjereno je zahtijevati da se zajedničke kliničke procjene provode za sve lijekove koji se nalaze u centraliziranom postupku odobravanja za stavljanje u promet predviđenom Uredbom (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (9), a koji uključuju novu aktivnu tvar, ili kada je tim lijekovima naknadno izdano odobrenje za novu terapijsku indikaciju. Isto bi tako trebalo provesti zajedničke kliničke procjene određenih medicinskih proizvoda u smislu Uredbe (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća (10)
  koji pripadaju klasama najvećeg rizika te

  s obzirom na to da postoji potreba
  za koje su odgovarajuće stručne skupine dale svoja mišljenja ili stajališta. Medicinske proizvode

  većom količinom kliničkih dokaza
  za zajedničku kliničku procjenu trebalo bi odabrati na temelju posebnih kriterija

  sve te nove zdravstvene tehnologije
  . [Am. 21] |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se osigurala široka primjena usklađenih pravila o kliničkim aspektima procjene zdravstvenih tehnologija
  , potaknula suradnja među državama članicama
  i omogućilo objedinjavanje stručnog znanja i resursa u tijelima za procjenu zdravstvenih tehnologija,
  a time i smanjilo rasipanje i nedjelotvornost u zdravstvenoj zaštiti,
  primjereno je zahtijevati da se zajedničke kliničke procjene provode za sve lijekove koji se nalaze u centraliziranom postupku odobravanja za stavljanje u promet predviđenom Uredbom (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (9), a koji uključuju novu aktivnu tvar, ili kada je tim lijekovima naknadno izdano odobrenje za novu terapijsku indikaciju. Isto bi tako trebalo provesti zajedničke kliničke procjene određenih medicinskih proizvoda u smislu Uredbe (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća (10)
  koji pripadaju klasama najvećeg rizika te

  s obzirom na to da postoji potreba
  za koje su odgovarajuće stručne skupine dale svoja mišljenja ili stajališta. Medicinske proizvode

  većom količinom kliničkih dokaza
  za zajedničku kliničku procjenu trebalo bi odabrati na temelju posebnih kriterija

  sve te nove zdravstvene tehnologije
  . [Am. 21]

| (13) | Kako bi se osiguralo da su zajedničke kliničke procjene koje se provode u vezi sa zdravstvenim tehnologijama i dalje točne
  , relevantne, kvalitetne
  i relevantne

  utemeljene na najboljim dostupnim znanstvenim dokazima u svakom trenutku
  , primjereno je utvrditi uvjete

  fleksibilan i reguliran postupak
  za ažuriranje procjena, osobito kada bi

  nakon početne procjene postanu dostupni novi dokazi ili novi
  dodatni podaci dostupni nakon početne procjene mogli

  i kada takvi novi dokazi ili dodatni podaci mogu
  povećati točnost

  količinu znanstvenih dokaza i time unaprijediti kvalitetu
  procjene. [Am. 22] |
| --- | --- |

(13)

Kako bi se osiguralo da su zajedničke kliničke procjene koje se provode u vezi sa zdravstvenim tehnologijama i dalje točne
  , relevantne, kvalitetne
  i relevantne

  utemeljene na najboljim dostupnim znanstvenim dokazima u svakom trenutku
  , primjereno je utvrditi uvjete

  fleksibilan i reguliran postupak
  za ažuriranje procjena, osobito kada bi

  nakon početne procjene postanu dostupni novi dokazi ili novi
  dodatni podaci dostupni nakon početne procjene mogli

  i kada takvi novi dokazi ili dodatni podaci mogu
  povećati točnost

  količinu znanstvenih dokaza i time unaprijediti kvalitetu
  procjene. [Am. 22]

| (14) | Potrebno je uspostaviti koordinacijsku skupinu sastavljenu od predstavnika tijela i institucija za procjenu zdravstvenih tehnologija država članica koja će biti nadležna za nadgledanje provedbe

  i dokazano stručna za provedbu
  zajedničkih kliničkih procjena i drugog zajedničkog rada
  obuhvaćenog područjem primjene ove Uredbe
  . [Am. 23] |
| --- | --- |

(14)

Potrebno je uspostaviti koordinacijsku skupinu sastavljenu od predstavnika tijela i institucija za procjenu zdravstvenih tehnologija država članica koja će biti nadležna za nadgledanje provedbe

  i dokazano stručna za provedbu
  zajedničkih kliničkih procjena i drugog zajedničkog rada
  obuhvaćenog područjem primjene ove Uredbe
  . [Am. 23]

| (15) | Kako bi se osigurao pristup zajedničkim kliničkim procjenama i znanstvenim savjetovanjima pod vodstvom država članica, države članice trebale bi imenovati nacionalna
  ili regionalna
  tijela i institucije za procjenu zdravstvenih tehnologija koji će kao članovi koordinacijske skupine pružati podatke u svrhu donošenja odluka
  o provođenju takvih procjena
  . Imenovana tijela i institucije trebali bi osigurati odgovarajuće visoku razinu zastupljenosti u koordinacijskoj skupini i tehničkog znanja u njezinim podskupinama, uzimajući u obzir potrebu za pružanjem

  mogućnost pružanja
  stručnog znanja o procjeni zdravstvenih tehnologija lijekova i medicinskih proizvoda.
  U organizacijskoj strukturi trebaju se poštovati različiti mandati podskupina koje provode zajedničke kliničke procjene i zajednička znanstvena savjetovanja. Treba se izbjegavati svaki sukob interesa. [Am. 24] |
| --- | --- |

(15)

Kako bi se osigurao pristup zajedničkim kliničkim procjenama i znanstvenim savjetovanjima pod vodstvom država članica, države članice trebale bi imenovati nacionalna
  ili regionalna
  tijela i institucije za procjenu zdravstvenih tehnologija koji će kao članovi koordinacijske skupine pružati podatke u svrhu donošenja odluka
  o provođenju takvih procjena
  . Imenovana tijela i institucije trebali bi osigurati odgovarajuće visoku razinu zastupljenosti u koordinacijskoj skupini i tehničkog znanja u njezinim podskupinama, uzimajući u obzir potrebu za pružanjem

  mogućnost pružanja
  stručnog znanja o procjeni zdravstvenih tehnologija lijekova i medicinskih proizvoda.
  U organizacijskoj strukturi trebaju se poštovati različiti mandati podskupina koje provode zajedničke kliničke procjene i zajednička znanstvena savjetovanja. Treba se izbjegavati svaki sukob interesa. [Am. 24]

| (15a) | Transparentnost procesa i osviještenost javnosti o tom procesu od ključne su važnosti. Stoga bi, radi stjecanja povjerenja u sustav, trebalo zajamčiti najvišu razinu transparentnosti svih kliničkih podataka koji se procjenjuju i osviještenosti javnosti o njima. U slučaju da su podaci iz komercijalnih razloga povjerljivi, tu je povjerljivost nužno jasno definirati i obrazložiti, a povjerljive podatke jasno razgraničiti i zaštititi. [Am. 25] |
| --- | --- |

(15a)

Transparentnost procesa i osviještenost javnosti o tom procesu od ključne su važnosti. Stoga bi, radi stjecanja povjerenja u sustav, trebalo zajamčiti najvišu razinu transparentnosti svih kliničkih podataka koji se procjenjuju i osviještenosti javnosti o njima. U slučaju da su podaci iz komercijalnih razloga povjerljivi, tu je povjerljivost nužno jasno definirati i obrazložiti, a povjerljive podatke jasno razgraničiti i zaštititi. [Am. 25]

| (16) | Kako bi usklađeni postupci ispunjavali svoj cilj unutarnjeg tržišta, od država članica trebalo bi zahtijevati da u potpunosti uzmu

  i ostvarili cilj poboljšanja inovacija i povećanja kvalitete kliničkih dokaza, države članice moraju uzeti
  u obzir rezultate zajedničkih kliničkih procjena i da ne ponavljaju te procjene

  ponavljati ih
  .
  Države članice imaju pravo u skladu sa svojim nacionalnim potrebama nadopuniti zajedničke kliničke procjene dodatnim kliničkim dokazima i analizama kako bi se u obzir uzele razlike u komparatorima ili u specifičnom nacionalnom kontekstu liječenja. Takve dopunske kliničke procjene trebale bi biti propisno opravdane i proporcionalne te bi o njima trebalo obavijestiti Komisiju i koordinacijsku skupinu. Osim toga,
  ispunjavanje ove obveze ne sprečava države članice da provode nekliničke procjene iste zdravstvene tehnologije ili donose zaključke o dodanoj
  kliničkoj
  vrijednosti predmetnih tehnologija kao dio postupka nacionalnog ocjenjivanja u kojem se mogu razmatrati klinički i neklinički podaci i kriteriji
  specifični za predmetnu državu članicu, na nacionalnoj i/ili regionalnoj razini
  . Isto tako ne sprečava države članice da izrađuju svoje preporuke ili odluke o određivanju cijena ili naknada. [Am. 26] |
| --- | --- |

(16)

Kako bi usklađeni postupci ispunjavali svoj cilj unutarnjeg tržišta, od država članica trebalo bi zahtijevati da u potpunosti uzmu

  i ostvarili cilj poboljšanja inovacija i povećanja kvalitete kliničkih dokaza, države članice moraju uzeti
  u obzir rezultate zajedničkih kliničkih procjena i da ne ponavljaju te procjene

  ponavljati ih
  .
  Države članice imaju pravo u skladu sa svojim nacionalnim potrebama nadopuniti zajedničke kliničke procjene dodatnim kliničkim dokazima i analizama kako bi se u obzir uzele razlike u komparatorima ili u specifičnom nacionalnom kontekstu liječenja. Takve dopunske kliničke procjene trebale bi biti propisno opravdane i proporcionalne te bi o njima trebalo obavijestiti Komisiju i koordinacijsku skupinu. Osim toga,
  ispunjavanje ove obveze ne sprečava države članice da provode nekliničke procjene iste zdravstvene tehnologije ili donose zaključke o dodanoj
  kliničkoj
  vrijednosti predmetnih tehnologija kao dio postupka nacionalnog ocjenjivanja u kojem se mogu razmatrati klinički i neklinički podaci i kriteriji
  specifični za predmetnu državu članicu, na nacionalnoj i/ili regionalnoj razini
  . Isto tako ne sprečava države članice da izrađuju svoje preporuke ili odluke o određivanju cijena ili naknada. [Am. 26]

| (16a) | Kako bi se klinička procjena upotrebljavala u svrhu odluka o određivanju naknada troškova na nacionalnoj razini, ona bi se po mogućnosti trebala odnositi na skupinu stanovništva koja bi primila naknadu troškova za lijek u predmetnoj državi članici [Am. 27] |
| --- | --- |

(16a)

Kako bi se klinička procjena upotrebljavala u svrhu odluka o određivanju naknada troškova na nacionalnoj razini, ona bi se po mogućnosti trebala odnositi na skupinu stanovništva koja bi primila naknadu troškova za lijek u predmetnoj državi članici [Am. 27]

| (17) | Vremenski okvir za zajedničke kliničke procjene lijekova trebalo bi, koliko je to moguće, utvrditi u odnosu na vremenski okvir koji se primjenjuje za dovršetak centraliziranog postupka odobravanja za stavljanje u promet iz Uredbe (EZ) br. 726/2004. Takva koordinacija trebala bi osigurati da kliničke procjene mogu djelotvorno olakšati pristup tržištu i pridonijeti pravovremenoj dostupnosti inovativnih tehnologija za pacijente. U pravilu postupak bi trebalo dovršiti do objave odluke Komisije kojom se izdaje odobrenje za stavljanje u promet.
  [Am. 28] |
| --- | --- |

(17)

Vremenski okvir za zajedničke kliničke procjene lijekova trebalo bi, koliko je to moguće, utvrditi u odnosu na vremenski okvir koji se primjenjuje za dovršetak centraliziranog postupka odobravanja za stavljanje u promet iz Uredbe (EZ) br. 726/2004. Takva koordinacija trebala bi osigurati da kliničke procjene mogu djelotvorno olakšati pristup tržištu i pridonijeti pravovremenoj dostupnosti inovativnih tehnologija za pacijente. U pravilu postupak bi trebalo dovršiti do objave odluke Komisije kojom se izdaje odobrenje za stavljanje u promet.
  [Am. 28]

| (17a) | Kad je riječ o lijekovima za rijetke bolesti, zajedničkim znanstvenim savjetovanjima mora se osigurati da novi pristup ne prouzroči nepotrebna kašnjenja u procjeni lijekova za rijetke bolesti u usporedbi s trenutačnim stanjem i uzimajući u obzir pragmatični pristup u okviru mreže EUnetHTA. [Am. 29] |
| --- | --- |

(17a)

Kad je riječ o lijekovima za rijetke bolesti, zajedničkim znanstvenim savjetovanjima mora se osigurati da novi pristup ne prouzroči nepotrebna kašnjenja u procjeni lijekova za rijetke bolesti u usporedbi s trenutačnim stanjem i uzimajući u obzir pragmatični pristup u okviru mreže EUnetHTA. [Am. 29]

| (18) | Pri utvrđivanju vremenskog okvira za zajedničke kliničke procjene medicinskih proizvoda

  zdravstvenih tehnologija
  trebalo bi u obzir uzeti visoko decentralizirani način pristupanja tržištu

  rok za dovršenje centraliziranog postupka za odobrenje lijekova iz Uredbe (EZ) br. 726/2004 kao i oznaku sukladnosti CE
  za medicinske proizvode
  iz Uredbe (EU) 2017/745

  dostupnost odgovarajućih dokaznih podataka potrebnih

  te oznaku sukladnosti CE
  za
  in vitro dijagnostičke medicinske proizvode iz Uredbe (EU) 2017/746 Europskog parlamenta i Vijeća
   (11)

  . U svakom slučaju, u tim procjenama treba voditi računa o dostupnosti odgovarajućih znanstvenih dokaza i dostatnih popratnih podataka potrebnih
  za provedbu zajedničke kliničke procjene Budući da potrebni dokazi mogu biti dostupni tek nakon što je medicinski proizvod stavljen u promet te kako bi se omogućio odabir medicinskih proizvoda u odgovarajuće vrijeme, trebalo bi biti moguće da se procjene takvih proizvoda provode nakon stavljanja na tržište medicinskih proizvoda

  , a procjene bi se trebale provoditi unutar vremenskog roka koji je što bliži odobrenju za stavljanje u promet, kad je riječ o lijekovima, te, u svakom slučaju, bez neopravdanog i nepotrebnog odgađanja
  . [Am. 30] |
| --- | --- |

(18)

Pri utvrđivanju vremenskog okvira za zajedničke kliničke procjene medicinskih proizvoda

  zdravstvenih tehnologija
  trebalo bi u obzir uzeti visoko decentralizirani način pristupanja tržištu

  rok za dovršenje centraliziranog postupka za odobrenje lijekova iz Uredbe (EZ) br. 726/2004 kao i oznaku sukladnosti CE
  za medicinske proizvode
  iz Uredbe (EU) 2017/745

  dostupnost odgovarajućih dokaznih podataka potrebnih

  te oznaku sukladnosti CE
  za
  in vitro dijagnostičke medicinske proizvode iz Uredbe (EU) 2017/746 Europskog parlamenta i Vijeća
   (11)

  . U svakom slučaju, u tim procjenama treba voditi računa o dostupnosti odgovarajućih znanstvenih dokaza i dostatnih popratnih podataka potrebnih
  za provedbu zajedničke kliničke procjene Budući da potrebni dokazi mogu biti dostupni tek nakon što je medicinski proizvod stavljen u promet te kako bi se omogućio odabir medicinskih proizvoda u odgovarajuće vrijeme, trebalo bi biti moguće da se procjene takvih proizvoda provode nakon stavljanja na tržište medicinskih proizvoda

  , a procjene bi se trebale provoditi unutar vremenskog roka koji je što bliži odobrenju za stavljanje u promet, kad je riječ o lijekovima, te, u svakom slučaju, bez neopravdanog i nepotrebnog odgađanja
  . [Am. 30]

| (19) | Zajednički rad koji se obavlja na temelju ove Uredbe, a posebno zajedničke kliničke procjene trebale bi u svim slučajevima

  svakom slučaju
  proizvesti visokokvalitetne i pravovremene rezultate te ne odgađati

  , a da se pritom ne odgađa
  ili ometati stavljanje

  ometa stavljanje
  oznake CE medicinskih proizvoda ili pristup tržištu zdravstvenih tehnologija. Taj bi rad trebao biti odvojen i različit od regulatornih procjena sigurnosti, kvalitete, djelotvornosti ili učinkovitosti zdravstvenih tehnologija koje se provode u skladu s ostalim zakonodavstvom Unije i ne bi smio utjecati na odluke koje se donose u skladu s ostalim zakonodavstvom Unije. [Am. 31] |
| --- | --- |

(19)

Zajednički rad koji se obavlja na temelju ove Uredbe, a posebno zajedničke kliničke procjene trebale bi u svim slučajevima

  svakom slučaju
  proizvesti visokokvalitetne i pravovremene rezultate te ne odgađati

  , a da se pritom ne odgađa
  ili ometati stavljanje

  ometa stavljanje
  oznake CE medicinskih proizvoda ili pristup tržištu zdravstvenih tehnologija. Taj bi rad trebao biti odvojen i različit od regulatornih procjena sigurnosti, kvalitete, djelotvornosti ili učinkovitosti zdravstvenih tehnologija koje se provode u skladu s ostalim zakonodavstvom Unije i ne bi smio utjecati na odluke koje se donose u skladu s ostalim zakonodavstvom Unije. [Am. 31]

| (19a) | Rad povezan s procjenom zdravstvenih tehnologija koji je obuhvaćen ovom Uredbom trebao bi biti odvojen i različit od regulatornih procjena sigurnosti i djelotvornosti zdravstvenih tehnologija koje se provode u skladu s drugim zakonodavnim aktima Unije i ne bi smio utjecati na druge aspekte koji nisu obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe, a koji se donose u skladu s drugim zakonodavnim aktima Unije. [Am. 32] |
| --- | --- |

(19a)

Rad povezan s procjenom zdravstvenih tehnologija koji je obuhvaćen ovom Uredbom trebao bi biti odvojen i različit od regulatornih procjena sigurnosti i djelotvornosti zdravstvenih tehnologija koje se provode u skladu s drugim zakonodavnim aktima Unije i ne bi smio utjecati na druge aspekte koji nisu obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe, a koji se donose u skladu s drugim zakonodavnim aktima Unije. [Am. 32]

| (19b) | Kad je riječ o lijekovima za rijetke bolesti, u zajedničkim izvješćima ne bi se trebali ponovno procjenjivati kriteriji za uvrštenje u skupinu lijekova za rijetke bolesti. Međutim, procjenjivači i suprocjenjivači trebali bi imati puni pristup podacima koje koriste tijela odgovorna za izdavanje odobrenja za stavljanje lijeka u promet, kao i mogućnost korištenja ili stvaranja dodatnih relevantnih podataka za procjenu lijekova u kontekstu zajedničke procjene zdravstvenih tehnologija. [Am. 33] |
| --- | --- |

(19b)

Kad je riječ o lijekovima za rijetke bolesti, u zajedničkim izvješćima ne bi se trebali ponovno procjenjivati kriteriji za uvrštenje u skupinu lijekova za rijetke bolesti. Međutim, procjenjivači i suprocjenjivači trebali bi imati puni pristup podacima koje koriste tijela odgovorna za izdavanje odobrenja za stavljanje lijeka u promet, kao i mogućnost korištenja ili stvaranja dodatnih relevantnih podataka za procjenu lijekova u kontekstu zajedničke procjene zdravstvenih tehnologija. [Am. 33]

| (19c) | U Uredbi (EU) 2017/745 o medicinskim proizvodima i Uredbi (EU) 2017/746 o in vitro dijagnostičkim medicinskim proizvodima predviđa se odobrenje tih proizvoda na temelju načela transparentnosti i sigurnosti, a ne djelotvornosti. Međutim, postupno povećanje ponude medicinskih proizvoda za klinička stanja dovelo je do prijelaza na novi model s izrazito fragmentiranim tržištem, poglavito inkrementalnim inovacijama te nedostatkom kliničkih dokaza, što znači da je nužna uža suradnja i učestalija razmjena informacija između tijela za procjenu. Stoga je potreban pomak prema centraliziranom sustavu za odobravanje u kojemu se proizvodi ocjenjuju na temelju sigurnosti, djelotvornosti i kvalitete. To je također jedno od područja za koje države članice traže užu suradnju u okviru buduće europske procjene zdravstvenih tehnologija. Sustavi za procjenu zdravstvenih tehnologija za medicinske proizvode trenutačno postoje u 20 država članica, zajedno s Norveškom, a u 12 država članica, zajedno s Norveškom, uspostavljene su smjernice i pokrenuti početni dijalozi. EUnetHTA provodi kvalitetne evaluacije relativne djelotvornosti zdravstvenih proizvoda na temelju metodologije koja može služiti kao referentno mjerilo za ovu Uredbu. [Am. 34] |
| --- | --- |

(19c)

U Uredbi (EU) 2017/745 o medicinskim proizvodima i Uredbi (EU) 2017/746 o in vitro dijagnostičkim medicinskim proizvodima predviđa se odobrenje tih proizvoda na temelju načela transparentnosti i sigurnosti, a ne djelotvornosti. Međutim, postupno povećanje ponude medicinskih proizvoda za klinička stanja dovelo je do prijelaza na novi model s izrazito fragmentiranim tržištem, poglavito inkrementalnim inovacijama te nedostatkom kliničkih dokaza, što znači da je nužna uža suradnja i učestalija razmjena informacija između tijela za procjenu. Stoga je potreban pomak prema centraliziranom sustavu za odobravanje u kojemu se proizvodi ocjenjuju na temelju sigurnosti, djelotvornosti i kvalitete. To je također jedno od područja za koje države članice traže užu suradnju u okviru buduće europske procjene zdravstvenih tehnologija. Sustavi za procjenu zdravstvenih tehnologija za medicinske proizvode trenutačno postoje u 20 država članica, zajedno s Norveškom, a u 12 država članica, zajedno s Norveškom, uspostavljene su smjernice i pokrenuti početni dijalozi. EUnetHTA provodi kvalitetne evaluacije relativne djelotvornosti zdravstvenih proizvoda na temelju metodologije koja može služiti kao referentno mjerilo za ovu Uredbu. [Am. 34]

| (20) | Kako bi se olakšalo djelotvorno sudjelovanje subjekata koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju u zajedničkim kliničkim procjenama, takvi bi subjekti,

  Subjekti koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju mogu provoditi zajednička znanstvena savjetovanja s koordinacijskom skupinom ili radnim skupinama koje su
  u 
  tu svrhu odredili stručnjaci nacionalnih ili regionalnih tijela za procjenu radi prikupljanja smjernica o kliničkim potrebama za istraživanjima

  odgovarajućim slučajevima, trebali imati mogućnost uključivanja u zajednička znanstvena savjetovanja s koordinacijskom skupinom radi prikupljanja dokaza i podataka koji će vjerojatno biti potrebni za potrebe kliničke procjene

  optimalnom formatu studija kako bi se prikupili najbolji mogući dokazi i maksimizirala učinkovitost istraživanja
  . S obzirom na preliminarnu prirodu savjetovanja, ni jedna ponuđena smjernica ne bi smjela biti obvezujuća za subjekte koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju ili za tijela ili institucije za procjenu zdravstvenih tehnologija. [Am. 35] |
| --- | --- |

(20)

Kako bi se olakšalo djelotvorno sudjelovanje subjekata koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju u zajedničkim kliničkim procjenama, takvi bi subjekti,

  Subjekti koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju mogu provoditi zajednička znanstvena savjetovanja s koordinacijskom skupinom ili radnim skupinama koje su
  u 
  tu svrhu odredili stručnjaci nacionalnih ili regionalnih tijela za procjenu radi prikupljanja smjernica o kliničkim potrebama za istraživanjima

  odgovarajućim slučajevima, trebali imati mogućnost uključivanja u zajednička znanstvena savjetovanja s koordinacijskom skupinom radi prikupljanja dokaza i podataka koji će vjerojatno biti potrebni za potrebe kliničke procjene

  optimalnom formatu studija kako bi se prikupili najbolji mogući dokazi i maksimizirala učinkovitost istraživanja
  . S obzirom na preliminarnu prirodu savjetovanja, ni jedna ponuđena smjernica ne bi smjela biti obvezujuća za subjekte koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju ili za tijela ili institucije za procjenu zdravstvenih tehnologija. [Am. 35]

| (20a) | Zajednička znanstvena savjetovanja trebala bi se odnositi na osmišljavanje kliničkih studija i utvrđivanje najboljih usporednih lijekova na temelju najboljih medicinskih praksi u interesu pacijenata. Taj postupak savjetovanja trebao bi biti transparentan. [Am. 36] |
| --- | --- |

(20a)

Zajednička znanstvena savjetovanja trebala bi se odnositi na osmišljavanje kliničkih studija i utvrđivanje najboljih usporednih lijekova na temelju najboljih medicinskih praksi u interesu pacijenata. Taj postupak savjetovanja trebao bi biti transparentan. [Am. 36]

| (21) | Zajedničke kliničke procjene i zajednička

  Zajednička
  znanstvena savjetovanja zahtijevaju

  mogu zahtijevati
  dijeljenje
  poslovnih
  povjerljivih informacija između subjekata koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju te tijela i institucija za procjenu zdravstvenih tehnologija. Kako bi se osigurala zaštita takvih informacija, informacije koje se u okviru procjena i savjetovanja pružaju koordinacijskoj skupini trebale bi se otkriti trećoj strani tek nakon sklapanja sporazuma o povjerljivosti. Osim toga, potrebno je da sve objavljene informacije o rezultatima zajedničkih znanstvenih savjetovanja budu predstavljene u anonimiziranom obliku s redakcijom svih informacija poslovno osjetljive naravi. [Am. 37] |
| --- | --- |

(21)

Zajedničke kliničke procjene i zajednička

  Zajednička
  znanstvena savjetovanja zahtijevaju

  mogu zahtijevati
  dijeljenje
  poslovnih
  povjerljivih informacija između subjekata koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju te tijela i institucija za procjenu zdravstvenih tehnologija. Kako bi se osigurala zaštita takvih informacija, informacije koje se u okviru procjena i savjetovanja pružaju koordinacijskoj skupini trebale bi se otkriti trećoj strani tek nakon sklapanja sporazuma o povjerljivosti. Osim toga, potrebno je da sve objavljene informacije o rezultatima zajedničkih znanstvenih savjetovanja budu predstavljene u anonimiziranom obliku s redakcijom svih informacija poslovno osjetljive naravi. [Am. 37]

| (21a) | Zajedničke kliničke procjene zahtijevaju sve dostupne kliničke podatke i javno dostupne znanstvene dokaze subjekata koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju. Korištene kliničke podatke, studije, metodologiju i kliničke rezultate trebalo bi objaviti. Najviša moguća razina otvorenosti znanstvenih podataka i procjena za javnost omogućit će ostvarenje napretka u biomedicinskom istraživanju i osigurati najvišu moguću razinu povjerenja u sustav. Kada je riječ o dijeljenju poslovno osjetljivih podataka, povjerljivost takvih podataka treba štititi tako da ih se predstavi u anonimiziranom obliku s redakcijom izvješća prije objave, pri čemu se štiti javni interes. [Am. 38] |
| --- | --- |

(21a)

Zajedničke kliničke procjene zahtijevaju sve dostupne kliničke podatke i javno dostupne znanstvene dokaze subjekata koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju. Korištene kliničke podatke, studije, metodologiju i kliničke rezultate trebalo bi objaviti. Najviša moguća razina otvorenosti znanstvenih podataka i procjena za javnost omogućit će ostvarenje napretka u biomedicinskom istraživanju i osigurati najvišu moguću razinu povjerenja u sustav. Kada je riječ o dijeljenju poslovno osjetljivih podataka, povjerljivost takvih podataka treba štititi tako da ih se predstavi u anonimiziranom obliku s redakcijom izvješća prije objave, pri čemu se štiti javni interes. [Am. 38]

| (21b) | Prema Europskom ombudsmanu, ako informacije u dokumentu utječu na zdravlje pojedinaca (kao što su informacije o djelotvornosti lijeka), javni interes za objavljivanje takvih informacija u pravilu nadilazi zahtjeve u vezi s poslovnom osjetljivosti. Javno zdravlje uvijek bi trebalo nadilaziti poslovne interese. [Am. 39] |
| --- | --- |

(21b)

Prema Europskom ombudsmanu, ako informacije u dokumentu utječu na zdravlje pojedinaca (kao što su informacije o djelotvornosti lijeka), javni interes za objavljivanje takvih informacija u pravilu nadilazi zahtjeve u vezi s poslovnom osjetljivosti. Javno zdravlje uvijek bi trebalo nadilaziti poslovne interese. [Am. 39]

| (22) | Kako bi se osigurala učinkovita uporaba dostupnih resursa, primjereno je predvidjeti „ispitivanje vidokruga”, kako bi se omogućilo rano prepoznavanje zdravstvenih tehnologija u nastajanju za koje postoji vjerojatnost da će imati najveći učinak na pacijente, javno zdravlje i sustave zdravstvene zaštite
  te kako bi se strateški upravljalo istraživanjem
  . Takvim ispitivanjem trebalo bi se olakšati određivanje prioriteta u pogledu tehnologija koje
  koordinacijska skupina
  treba odabrati za zajedničku kliničku procjenu. [Am. 40] |
| --- | --- |

(22)

Kako bi se osigurala učinkovita uporaba dostupnih resursa, primjereno je predvidjeti „ispitivanje vidokruga”, kako bi se omogućilo rano prepoznavanje zdravstvenih tehnologija u nastajanju za koje postoji vjerojatnost da će imati najveći učinak na pacijente, javno zdravlje i sustave zdravstvene zaštite
  te kako bi se strateški upravljalo istraživanjem
  . Takvim ispitivanjem trebalo bi se olakšati određivanje prioriteta u pogledu tehnologija koje
  koordinacijska skupina
  treba odabrati za zajedničku kliničku procjenu. [Am. 40]

| (23) | Unija bi trebala nastaviti s dobrovoljnom suradnjom država članica na procjeni zdravstvenih tehnologija u 
  drugim
  područjima, kao što su razvoj i provedba programa cijepljenja te s izgradnjom kapaciteta nacionalnih sustava procjene zdravstvenih tehnologija. Takvom dobrovoljnom suradnjom trebale bi se olakšati i sinergije s inicijativama u okviru strategije jedinstvenog digitalnog tržišta u odgovarajućim digitalnim i podatkovnim područjima zdravstva i skrbi, u cilju pružanja dodatnih dokaza iz prakse važnih za procjenu zdravstvenih tehnologija.
  [Am. 41] |
| --- | --- |

(23)

Unija bi trebala nastaviti s dobrovoljnom suradnjom država članica na procjeni zdravstvenih tehnologija u 
  drugim
  područjima, kao što su razvoj i provedba programa cijepljenja te s izgradnjom kapaciteta nacionalnih sustava procjene zdravstvenih tehnologija. Takvom dobrovoljnom suradnjom trebale bi se olakšati i sinergije s inicijativama u okviru strategije jedinstvenog digitalnog tržišta u odgovarajućim digitalnim i podatkovnim područjima zdravstva i skrbi, u cilju pružanja dodatnih dokaza iz prakse važnih za procjenu zdravstvenih tehnologija.
  [Am. 41]

| (24) | Kako bi se osigurala uključivost

  očuvali objektivnost,

  i transparentnost
  i kvaliteta
  zajedničkog rada, koordinacijska skupina trebala bi surađivati i opsežno se savjetovati sa zainteresiranim stranama i dionicima. Međutim, kako bi se očuvao integritet zajedničkog rada, trebalo bi izraditi pravila za osiguravanje neovisnosti
  , javne otvorenosti
  i nepristranosti zajedničkog rada i osiguravanje da takvo savjetovanje ne dovodi do sukoba interesa. [Am. 42] |
| --- | --- |

(24)

Kako bi se osigurala uključivost

  očuvali objektivnost,

  i transparentnost
  i kvaliteta
  zajedničkog rada, koordinacijska skupina trebala bi surađivati i opsežno se savjetovati sa zainteresiranim stranama i dionicima. Međutim, kako bi se očuvao integritet zajedničkog rada, trebalo bi izraditi pravila za osiguravanje neovisnosti
  , javne otvorenosti
  i nepristranosti zajedničkog rada i osiguravanje da takvo savjetovanje ne dovodi do sukoba interesa. [Am. 42]

| (24a) | Treba osigurati dijalog između koordinacijske skupine i organizacija pacijenata, potrošača, zdravstvenih nevladinih organizacija, zdravstvenih stručnjaka i profesionalaca, osobito preko mreže dionika, pri čemu treba jamčiti neovisnost, transparentnost i nepristranost donesenih odluka. [Am. 43] |
| --- | --- |

(24a)

Treba osigurati dijalog između koordinacijske skupine i organizacija pacijenata, potrošača, zdravstvenih nevladinih organizacija, zdravstvenih stručnjaka i profesionalaca, osobito preko mreže dionika, pri čemu treba jamčiti neovisnost, transparentnost i nepristranost donesenih odluka. [Am. 43]

| (24b) | Kako bi se zajamčilo učinkovito odlučivanje i olakšao pristup lijekovima, važno je uspostaviti odgovarajuću suradnju među donositeljima odluka u ključnim fazama životnog ciklusa lijekova. [Am. 44] |
| --- | --- |

(24b)

Kako bi se zajamčilo učinkovito odlučivanje i olakšao pristup lijekovima, važno je uspostaviti odgovarajuću suradnju među donositeljima odluka u ključnim fazama životnog ciklusa lijekova. [Am. 44]

| (25) | Kako bi se osigurao jedinstven pristup zajedničkom radu predviđenom ovom Uredbom, potrebno je Komisiji dodijeliti provedbene ovlasti za utvrđivanje zajedničkog postupovnog

  koordinacijska skupina, koju čine neovisne i nepristrane nacionalne i/ili regionalne vlasti
  i metodološkog okvira

  tijela nadležni
  za kliničke procjene

  procjenu zdravstvenih tehnologija s dokazanim sposobnostima
  , postupke

  treba osmisliti metodologiju za osiguranje visoke razine kvalitete rada općenito. Komisija treba provedbenim aktima podržati spomenutu metodologiju i zajednički postupovni okvir
  za zajedničke kliničke procjene i postupke za zajednička klinička savjetovanja. Tamo gdje je to potrebno trebalo bi

  i opravdano trebaju se
  izraditi različita pravila za lijekove i medicinske proizvode. Pri izradi takvih pravila Komisija bi trebala

  trebaju se
  uzeti u obzir rezultate

  rezultati
  rada zajedničkih akcija EUnetHTA. Ujedno bi trebala u obzir uzeti

  , a posebno metodološke smjernice i predlošci za podnošenje dokaza,
  inicijative o procjeni zdravstvenih tehnologija koje se financiraju sredstvima programa istraživanja Obzor 2020. te regionalne inicijative o procjeni zdravstvenih tehnologija kao što su inicijative Beneluxa i Deklaracije iz Vallette. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (12). [Am. 45] |
| --- | --- |

(25)

Kako bi se osigurao jedinstven pristup zajedničkom radu predviđenom ovom Uredbom, potrebno je Komisiji dodijeliti provedbene ovlasti za utvrđivanje zajedničkog postupovnog

  koordinacijska skupina, koju čine neovisne i nepristrane nacionalne i/ili regionalne vlasti
  i metodološkog okvira

  tijela nadležni
  za kliničke procjene

  procjenu zdravstvenih tehnologija s dokazanim sposobnostima
  , postupke

  treba osmisliti metodologiju za osiguranje visoke razine kvalitete rada općenito. Komisija treba provedbenim aktima podržati spomenutu metodologiju i zajednički postupovni okvir
  za zajedničke kliničke procjene i postupke za zajednička klinička savjetovanja. Tamo gdje je to potrebno trebalo bi

  i opravdano trebaju se
  izraditi različita pravila za lijekove i medicinske proizvode. Pri izradi takvih pravila Komisija bi trebala

  trebaju se
  uzeti u obzir rezultate

  rezultati
  rada zajedničkih akcija EUnetHTA. Ujedno bi trebala u obzir uzeti

  , a posebno metodološke smjernice i predlošci za podnošenje dokaza,
  inicijative o procjeni zdravstvenih tehnologija koje se financiraju sredstvima programa istraživanja Obzor 2020. te regionalne inicijative o procjeni zdravstvenih tehnologija kao što su inicijative Beneluxa i Deklaracije iz Vallette. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (12). [Am. 45]

| (25a) | U skladu s Helsinškom deklaracijom, metodološkim se okvirom treba jamčiti visoku kvalitetu i čvrste kliničke dokaze izborom najprikladnijih mjerila. Okvir se mora temeljiti na visokim standardima kvalitete, najboljim dostupnim znanstvenim dokazima te mora proizlaziti prvenstveno iz dvostruko slijepih nasumičnih kliničkih ispitivanja, metaanalize i sustavnih pregleda. Njime se u obzir moraju uzeti klinički kriteriji koji su korisni, relevantni, opipljivi, konkretni i prilagođeni relevantnom kliničkom stanju, pri čemu se prednost mora dati završnim točkama. Dokumenti koje podnositelj zahtjeva mora priložiti trebaju se odnositi na najnovije i javne podatke. [Am. 46] |
| --- | --- |

(25a)

U skladu s Helsinškom deklaracijom, metodološkim se okvirom treba jamčiti visoku kvalitetu i čvrste kliničke dokaze izborom najprikladnijih mjerila. Okvir se mora temeljiti na visokim standardima kvalitete, najboljim dostupnim znanstvenim dokazima te mora proizlaziti prvenstveno iz dvostruko slijepih nasumičnih kliničkih ispitivanja, metaanalize i sustavnih pregleda. Njime se u obzir moraju uzeti klinički kriteriji koji su korisni, relevantni, opipljivi, konkretni i prilagođeni relevantnom kliničkom stanju, pri čemu se prednost mora dati završnim točkama. Dokumenti koje podnositelj zahtjeva mora priložiti trebaju se odnositi na najnovije i javne podatke. [Am. 46]

| (25b) | Bilo kakve specifičnosti u metodologiji, primjerice za cjepiva, trebaju biti opravdane i prilagođene vrlo specifičnim okolnostima i imati istu znanstvenu rigoroznost i iste znanstvene standarde, te nikad ne trebaju doći na štetu kvalitete zdravstvenih tehnologija ili kliničkih dokaza. [Am. 47] |
| --- | --- |

(25b)

Bilo kakve specifičnosti u metodologiji, primjerice za cjepiva, trebaju biti opravdane i prilagođene vrlo specifičnim okolnostima i imati istu znanstvenu rigoroznost i iste znanstvene standarde, te nikad ne trebaju doći na štetu kvalitete zdravstvenih tehnologija ili kliničkih dokaza. [Am. 47]

| (25c) | Komisija treba pružiti administrativnu podršku zajedničkom radu koordinacijske skupine koja, nakon savjetovanja s dionicima, treba podnijeti završno izvješće o svojem radu. [Am. 48] |
| --- | --- |

(25c)

Komisija treba pružiti administrativnu podršku zajedničkom radu koordinacijske skupine koja, nakon savjetovanja s dionicima, treba podnijeti završno izvješće o svojem radu. [Am. 48]

| (26) | Kako bi se osigurala potpuna provedivost ove Uredbe te kako bi se ona prilagodila tehničkom i znanstvenom razvoju, Komisiji bi trebalo delegirati ovlaštenje za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora

  Komisija treba donositi provedbene akte
  o funkcioniranju Europske unije u pogledu sadržaja dokumenata koje je potrebno podnijeti, izvješća, sažetaka izvješća kliničkih procjena, sadržaja dokumenata

  postupovnim pravilima
  za zahtjeve te izvješća o zajedničkim znanstvenim savjetovanjima

  zajedničke kliničke procjene, zajednička znanstvena savjetovanja
  i pravila za odabir dionika. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (13)
  Osobito, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće trebali bi primiti sve dokumente istodobno kad i stručnjaci država članica te bi njihovim stručnjacima sustavno trebalo odobriti pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se bave pripremom delegiranih akata.
  [Am. 49] |
| --- | --- |

(26)

Kako bi se osigurala potpuna provedivost ove Uredbe te kako bi se ona prilagodila tehničkom i znanstvenom razvoju, Komisiji bi trebalo delegirati ovlaštenje za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora

  Komisija treba donositi provedbene akte
  o funkcioniranju Europske unije u pogledu sadržaja dokumenata koje je potrebno podnijeti, izvješća, sažetaka izvješća kliničkih procjena, sadržaja dokumenata

  postupovnim pravilima
  za zahtjeve te izvješća o zajedničkim znanstvenim savjetovanjima

  zajedničke kliničke procjene, zajednička znanstvena savjetovanja
  i pravila za odabir dionika. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (13)
  Osobito, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće trebali bi primiti sve dokumente istodobno kad i stručnjaci država članica te bi njihovim stručnjacima sustavno trebalo odobriti pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se bave pripremom delegiranih akata.
  [Am. 49]

| (27) | Kako bi se osigurala dostupnost dostatnih sredstava za zajednički rad predviđen

  i stabilnu administrativnu potporu predviđene
  ovom Uredbom, Unija bi trebala osigurati
  stabilna i stalna javna
  sredstva
  u okviru višegodišnjeg financijskog okvira
  za zajednički rad i dobrovoljnu suradnju kao i za okvir potpore za podupiranje tih aktivnosti. Sredstva bi trebala obuhvatiti troškove izrade izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni i zajedničkom znanstvenom savjetovanju. Države članice trebale bi imati i mogućnost Komisiji uputiti nacionalne stručnjake kako bi se pružila potpora tajništvu koordinacijske skupine.
  Komisija treba uspostaviti sustav naknada za subjekte koji razvijaju zdravstvene tehnologije u okviru kojih se zahtijevaju i zajednička znanstvena savjetovanja i zajedničke kliničke procjene, a koje su namijenjene za istraživanja o nezadovoljenim medicinskim potrebama. Te se naknade ni u kojem slučaju ne mogu upotrijebiti za financiranje zajedničkog rada predviđenog ovom Uredbom. [Am. 50] |
| --- | --- |

(27)

Kako bi se osigurala dostupnost dostatnih sredstava za zajednički rad predviđen

  i stabilnu administrativnu potporu predviđene
  ovom Uredbom, Unija bi trebala osigurati
  stabilna i stalna javna
  sredstva
  u okviru višegodišnjeg financijskog okvira
  za zajednički rad i dobrovoljnu suradnju kao i za okvir potpore za podupiranje tih aktivnosti. Sredstva bi trebala obuhvatiti troškove izrade izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni i zajedničkom znanstvenom savjetovanju. Države članice trebale bi imati i mogućnost Komisiji uputiti nacionalne stručnjake kako bi se pružila potpora tajništvu koordinacijske skupine.
  Komisija treba uspostaviti sustav naknada za subjekte koji razvijaju zdravstvene tehnologije u okviru kojih se zahtijevaju i zajednička znanstvena savjetovanja i zajedničke kliničke procjene, a koje su namijenjene za istraživanja o nezadovoljenim medicinskim potrebama. Te se naknade ni u kojem slučaju ne mogu upotrijebiti za financiranje zajedničkog rada predviđenog ovom Uredbom. [Am. 50]

| (28) | U svrhu olakšavanja zajedničkog rada i razmjene informacija među državama članicama u pogledu procjene zdravstvenih tehnologija, trebalo bi donijeti odredbu za uspostavu IT platforme koja sadržava odgovarajuće baze podataka i sigurne kanale za komunikaciju
  , kao i sve informacije o postupku, metodologiji, osposobljenosti i interesima ocjenjivača i sudionika u mreži dionika te izvješća o zajedničkom radu i njegove rezultate, koji se moraju objaviti
  . Komisija bi ujedno trebala osigurati poveznicu između IT platforme i drugih podatkovnih infrastruktura važnih za potrebe procjene zdravstvenih tehnologija, kao što su registri podataka iz prakse. [Am. 51] |
| --- | --- |

(28)

U svrhu olakšavanja zajedničkog rada i razmjene informacija među državama članicama u pogledu procjene zdravstvenih tehnologija, trebalo bi donijeti odredbu za uspostavu IT platforme koja sadržava odgovarajuće baze podataka i sigurne kanale za komunikaciju
  , kao i sve informacije o postupku, metodologiji, osposobljenosti i interesima ocjenjivača i sudionika u mreži dionika te izvješća o zajedničkom radu i njegove rezultate, koji se moraju objaviti
  . Komisija bi ujedno trebala osigurati poveznicu između IT platforme i drugih podatkovnih infrastruktura važnih za potrebe procjene zdravstvenih tehnologija, kao što su registri podataka iz prakse. [Am. 51]

| (28a) | Suradnja se treba temeljiti na načelu dobrog upravljanja, koje obuhvaća transparentnost, objektivnost, neovisnost iskustva i pravedne postupke. Preduvjet uspješne suradnje je povjerenje koje se može postići samo ako se svi dionici iskreno angažiraju te ako se osigura dostupnost visokokvalitetnih iskustava, mogućnosti izgradnje kapaciteta i visokokvalitetne proizvodnje. [Am. 52] |
| --- | --- |

(28a)

Suradnja se treba temeljiti na načelu dobrog upravljanja, koje obuhvaća transparentnost, objektivnost, neovisnost iskustva i pravedne postupke. Preduvjet uspješne suradnje je povjerenje koje se može postići samo ako se svi dionici iskreno angažiraju te ako se osigura dostupnost visokokvalitetnih iskustava, mogućnosti izgradnje kapaciteta i visokokvalitetne proizvodnje. [Am. 52]

| (28b) | S obzirom na to da trenutačno ne postoji općeprihvaćena definicija visokokvalitetnih inovacija ili dodane terapijske vrijednosti, Unija bi uz suglasnost ili konsenzus svih strana trebala donijeti definicije tih pojmova. [Am. 53] |
| --- | --- |

(28b)

S obzirom na to da trenutačno ne postoji općeprihvaćena definicija visokokvalitetnih inovacija ili dodane terapijske vrijednosti, Unija bi uz suglasnost ili konsenzus svih strana trebala donijeti definicije tih pojmova. [Am. 53]

| (29) | Radi osiguranja neometanog uspostavljanja i izvedbe zajedničkih procjena na razini Unije, kao i očuvanja njihove kvalitete, primjereno je predvidjeti prijelazno razdoblje kojim se omogućuje postupno povećanje broja zajedničkih procjena koje se provode svake godine. Broj procjena koje je potrebno provesti trebalo bi odrediti uz uvažavanje dostupnih resursa i broja država članica koje sudjeluju, a u cilju postizanja potpunog kapaciteta do kraja prijelaznog razdoblja. Utvrđivanjem takvog prijelaznog razdoblja državama članicama trebalo bi omogućiti da svoje nacionalne sustave u potpunosti usklade s okvirom za zajednički rad u smislu dodjeljivanja resursa, vremenskog okvira i određivanja prioriteta procjena. |
| --- | --- |

(29)

Radi osiguranja neometanog uspostavljanja i izvedbe zajedničkih procjena na razini Unije, kao i očuvanja njihove kvalitete, primjereno je predvidjeti prijelazno razdoblje kojim se omogućuje postupno povećanje broja zajedničkih procjena koje se provode svake godine. Broj procjena koje je potrebno provesti trebalo bi odrediti uz uvažavanje dostupnih resursa i broja država članica koje sudjeluju, a u cilju postizanja potpunog kapaciteta do kraja prijelaznog razdoblja. Utvrđivanjem takvog prijelaznog razdoblja državama članicama trebalo bi omogućiti da svoje nacionalne sustave u potpunosti usklade s okvirom za zajednički rad u smislu dodjeljivanja resursa, vremenskog okvira i određivanja prioriteta procjena.

| (30) | Tijekom prijelaznog razdoblja sudjelovanje u zajedničkim kliničkim procjenama i zajedničkim znanstvenim savjetovanjima ne bi smjelo biti obvezujuće za države članice. To ne bi smjelo utjecati na obvezu država članica da na kliničke procjene koje se provode na nacionalnoj razini primjenjuju usklađena pravila.

  Osim toga,
  tijekom prijelaznog razdoblja države članice koje ne sudjeluju u zajedničkom radu mogu se odlučiti na sudjelovanje u bilo kojem trenutku. Radi osiguranja stabilne i neometane organizacije zajedničkog rada i funkcioniranja unutarnjeg tržišta, državama članicama koje već sudjeluju u okviru za zajednički rad ne bi se smjelo dopustiti povlačenje iz okvira.
  Kliničke procjene koje su u državama članicama započele prije primjene ove Uredbe trebaju se nastaviti, osim ako ih države članice odluče obustaviti. [Am. 54] |
| --- | --- |

(30)

Tijekom prijelaznog razdoblja sudjelovanje u zajedničkim kliničkim procjenama i zajedničkim znanstvenim savjetovanjima ne bi smjelo biti obvezujuće za države članice. To ne bi smjelo utjecati na obvezu država članica da na kliničke procjene koje se provode na nacionalnoj razini primjenjuju usklađena pravila.

  Osim toga,
  tijekom prijelaznog razdoblja države članice koje ne sudjeluju u zajedničkom radu mogu se odlučiti na sudjelovanje u bilo kojem trenutku. Radi osiguranja stabilne i neometane organizacije zajedničkog rada i funkcioniranja unutarnjeg tržišta, državama članicama koje već sudjeluju u okviru za zajednički rad ne bi se smjelo dopustiti povlačenje iz okvira.
  Kliničke procjene koje su u državama članicama započele prije primjene ove Uredbe trebaju se nastaviti, osim ako ih države članice odluče obustaviti. [Am. 54]

| (31) | Kako bi se osiguralo da okvir potpore bude i dalje učinkovit i isplativ koliko god je to moguće

  Nakon prijelaznog razdoblja i prije nego što usklađeni sustav za procjenu zdravstvenih tehnologija uspostavljen ovom Uredbom postane obvezan
  , Komisija bi trebala objaviti

  treba podnijeti
  izvješće o provedbi odredbi o opsegu zajedničkih kliničkih procjena te o funkcioniranju okvira potpore najkasnije dvije godine nakon isteka prijelaznog razdoblja. U izvješću se može posebno razmotriti postoji li potreba za prebacivanjem tog okvira potpore na agenciju Unije i uvođenjem mehanizma za plaćanje pristojbe putem kojeg bi subjekti koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju također mogli pridonijeti financiranju zajedničkog rada

  procjeni učinka koje se odnosi na cijeli uvedeni postupak. U izvješću o procjeni učinka treba ocijeniti, među ostalim kriterijima, ostvareni napredak u pogledu pristupa pacijenata novim zdravstvenim tehnologijama i funkcioniranja unutarnjeg tržišta, učinak
  na
  kvalitetu inovacija
  i 
  održivost zdravstvenih sustava, kao i prikladnost opsega zajedničkih kliničkih procjena i funkcioniranja okvira potpore
  . [Am. 55] |
| --- | --- |

(31)

Kako bi se osiguralo da okvir potpore bude i dalje učinkovit i isplativ koliko god je to moguće

  Nakon prijelaznog razdoblja i prije nego što usklađeni sustav za procjenu zdravstvenih tehnologija uspostavljen ovom Uredbom postane obvezan
  , Komisija bi trebala objaviti

  treba podnijeti
  izvješće o provedbi odredbi o opsegu zajedničkih kliničkih procjena te o funkcioniranju okvira potpore najkasnije dvije godine nakon isteka prijelaznog razdoblja. U izvješću se može posebno razmotriti postoji li potreba za prebacivanjem tog okvira potpore na agenciju Unije i uvođenjem mehanizma za plaćanje pristojbe putem kojeg bi subjekti koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju također mogli pridonijeti financiranju zajedničkog rada

  procjeni učinka koje se odnosi na cijeli uvedeni postupak. U izvješću o procjeni učinka treba ocijeniti, među ostalim kriterijima, ostvareni napredak u pogledu pristupa pacijenata novim zdravstvenim tehnologijama i funkcioniranja unutarnjeg tržišta, učinak
  na
  kvalitetu inovacija
  i 
  održivost zdravstvenih sustava, kao i prikladnost opsega zajedničkih kliničkih procjena i funkcioniranja okvira potpore
  . [Am. 55]

| (32) | Komisija bi trebala provesti ocjenjivanje ove Uredbe. Na temelju stavka 22. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. to se ocjenjivanje treba temeljiti na pet kriterija koji se odnose na učinkovitost, djelotvornost, važnost, usklađenost i dodanu vrijednost EU-a te treba biti podržano programom praćenja.
  O rezultatima te evaluacije također treba obavijestiti Europski parlament i Vijeće [Am. 56] |
| --- | --- |

(32)

Komisija bi trebala provesti ocjenjivanje ove Uredbe. Na temelju stavka 22. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. to se ocjenjivanje treba temeljiti na pet kriterija koji se odnose na učinkovitost, djelotvornost, važnost, usklađenost i dodanu vrijednost EU-a te treba biti podržano programom praćenja.
  O rezultatima te evaluacije također treba obavijestiti Europski parlament i Vijeće [Am. 56]

| (33) | U Direktivi 2011/24/EU navodi se da Unija treba podupirati i olakšavati suradnju i razmjenu znanstvenih podataka među državama članicama u okviru dobrovoljne mreže koja povezuje državna tijela ili institucije odgovorne za procjenu zdravstvenih tehnologija, a koja su imenovale države članice. Budući da se ta pitanja uređuju ovom Uredbom, Direktivu 2011/24/EU trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(33)

U Direktivi 2011/24/EU navodi se da Unija treba podupirati i olakšavati suradnju i razmjenu znanstvenih podataka među državama članicama u okviru dobrovoljne mreže koja povezuje državna tijela ili institucije odgovorne za procjenu zdravstvenih tehnologija, a koja su imenovale države članice. Budući da se ta pitanja uređuju ovom Uredbom, Direktivu 2011/24/EU trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti.

| (34) | Budući da države članice
  same
  ne mogu u dostatnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Uredbe, odnosno uskladiti pravila država članica o provedbi kliničkih procjena na nacionalnoj razini i uspostaviti okvir obveznih zajedničkih kliničkih procjena određenih zdravstvenih tehnologija na razini Unije

  zdravstvenih tehnologija koje su obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe
  , već se ti ciljevi, zbog svojeg opsega i svojih učinaka, mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva, [Am. 57] |
| --- | --- |

(34)

Budući da države članice
  same
  ne mogu u dostatnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Uredbe, odnosno uskladiti pravila država članica o provedbi kliničkih procjena na nacionalnoj razini i uspostaviti okvir obveznih zajedničkih kliničkih procjena određenih zdravstvenih tehnologija na razini Unije

  zdravstvenih tehnologija koje su obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe
  , već se ti ciljevi, zbog svojeg opsega i svojih učinaka, mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva, [Am. 57]

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Poglavlje I.

Opće odredbe

Članak 1.

Predmet

1.   Ovom

  Uzimajući u obzir rezultate rada zajedničkih akcija EUnetHTA, ovom
  se Uredbom utvrđuje sljedeće: [Am. 58]

| (a) | okvir potpore i postupci za suradnju na
  kliničkoj
  procjeni zdravstvenih tehnologija na razini Unije; [Am. 59] |
| --- | --- |

(a)

okvir potpore i postupci za suradnju na
  kliničkoj
  procjeni zdravstvenih tehnologija na razini Unije; [Am. 59]

| (b) | zajednička pravila

  zajedničke metodologije
  za kliničku procjenu zdravstvenih tehnologija. [Am. 60] |
| --- | --- |

(b)

zajednička pravila

  zajedničke metodologije
  za kliničku procjenu zdravstvenih tehnologija. [Am. 60]

2.   Ova Uredba ne utječe na prava i obveze država članica koji se odnose na organizaciju i pružanje zdravstvenih usluga i medicinske skrbi te na dodjelu sredstava koja su za njih osigurana.
  Nadalje, ovom se Uredbom ne zadire u isključivu nacionalnu nadležnost država članica u pogledu nacionalnih odluka o određivanju cijena i naknada. [Am. 61]

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „lijek” znači lijek za humanu primjenu kako je definiran u Direktivi 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14); |
| --- | --- |

(a)

„lijek” znači lijek za humanu primjenu kako je definiran u Direktivi 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14);

| (b) | „medicinski proizvod” znači medicinski proizvod kako je definiran u Uredbi (EU) 2017/745; |
| --- | --- |

(b)

„medicinski proizvod” znači medicinski proizvod kako je definiran u Uredbi (EU) 2017/745;

| (ba) | „in vitro dijagnostički medicinski proizvod” znači in vitro dijagnostički medicinski proizvod kako je definiran u Uredbi (EU) 2017/746; [Am. 62] |
| --- | --- |

(ba)

„in vitro dijagnostički medicinski proizvod” znači in vitro dijagnostički medicinski proizvod kako je definiran u Uredbi (EU) 2017/746; [Am. 62]

| (bb) | procjena „medicinskog proizvoda” znači procjena metode koja se sastoji od više medicinskih proizvoda ili metode koja se sastoji od medicinskog proizvoda i definiranog lanca zaštite ostalih oblika liječenja; [Am. 63] |
| --- | --- |

(bb)

procjena „medicinskog proizvoda” znači procjena metode koja se sastoji od više medicinskih proizvoda ili metode koja se sastoji od medicinskog proizvoda i definiranog lanca zaštite ostalih oblika liječenja; [Am. 63]

| (c) | „zdravstvena tehnologija” znači zdravstvena tehnologija kako je definirana u Direktivi 2011/24/EU; |
| --- | --- |

(c)

„zdravstvena tehnologija” znači zdravstvena tehnologija kako je definirana u Direktivi 2011/24/EU;

| (d) | „procjena zdravstvenih tehnologija” znači multidisciplinaran postupak usporedne procjene, na temelju kliničkih i nekliničkih domena, kojim se prikupljaju i ocjenjuju dostupni dokazi o kliničkim i nekliničkim pitanjima povezanima s uporabom zdravstvene tehnologije; |
| --- | --- |

(d)

„procjena zdravstvenih tehnologija” znači multidisciplinaran postupak usporedne procjene, na temelju kliničkih i nekliničkih domena, kojim se prikupljaju i ocjenjuju dostupni dokazi o kliničkim i nekliničkim pitanjima povezanima s uporabom zdravstvene tehnologije;

| (e) | „
  zajednička
  klinička procjena” znači
  sustavno
  prikupljanje i

  znanstvenih informacija, njihovo komparativno
  ocjenjivanje dostupnih znanstvenih dokaza o zdravstvenoj tehnologiji u usporedbi

  i sintezu tih postupaka, usporedbu predmetne zdravstvene tehnologije
  s nekom drugom zdravstvenom tehnologijom

  drugim zdravstvenim tehnologijama
  ili s više njih

  postojećim postupcima, što predstavlja referentnu vrijednost za određenu kliničku indikaciju
  na temelju sljedećih

  najboljih dostupnih kliničkih znanstvenih dokaza i relevantnih
  kliničkih domena procjene zdravstvenih tehnologija

  kriterija za pacijente, uzimajući u obzir sljedeće kliničke domene
  : opisa zdravstvenog problema kojim se bavi zdravstvena tehnologija i trenutačne uporabe drugih zdravstvenih tehnologija
  ili postupaka
  kojima se pokušava riješiti taj zdravstveni problem, opisa i tehničke karakterizacije zdravstvene tehnologije, relativne kliničke djelotvornosti i relativne sigurnosti zdravstvene tehnologije; [Am. 64] |
| --- | --- |

(e)

„
  zajednička
  klinička procjena” znači
  sustavno
  prikupljanje i

  znanstvenih informacija, njihovo komparativno
  ocjenjivanje dostupnih znanstvenih dokaza o zdravstvenoj tehnologiji u usporedbi

  i sintezu tih postupaka, usporedbu predmetne zdravstvene tehnologije
  s nekom drugom zdravstvenom tehnologijom

  drugim zdravstvenim tehnologijama
  ili s više njih

  postojećim postupcima, što predstavlja referentnu vrijednost za određenu kliničku indikaciju
  na temelju sljedećih

  najboljih dostupnih kliničkih znanstvenih dokaza i relevantnih
  kliničkih domena procjene zdravstvenih tehnologija

  kriterija za pacijente, uzimajući u obzir sljedeće kliničke domene
  : opisa zdravstvenog problema kojim se bavi zdravstvena tehnologija i trenutačne uporabe drugih zdravstvenih tehnologija
  ili postupaka
  kojima se pokušava riješiti taj zdravstveni problem, opisa i tehničke karakterizacije zdravstvene tehnologije, relativne kliničke djelotvornosti i relativne sigurnosti zdravstvene tehnologije; [Am. 64]

| (f) | „neklinička procjena” znači dio procjene zdravstvenih tehnologija koji se temelji na sljedećim nekliničkim domenama procjene zdravstvenih tehnologija: troškovima i ekonomskoj ocjeni zdravstvene tehnologije te etičkim, organizacijskim, socijalnim i pravnim aspektima povezanima s njezinom uporabom; |
| --- | --- |

(f)

„neklinička procjena” znači dio procjene zdravstvenih tehnologija koji se temelji na sljedećim nekliničkim domenama procjene zdravstvenih tehnologija: troškovima i ekonomskoj ocjeni zdravstvene tehnologije te etičkim, organizacijskim, socijalnim i pravnim aspektima povezanima s njezinom uporabom;

| (g) | „suradnička procjena” znači klinička procjena medicinskog proizvoda koju na razini Unije provode zainteresirana tijela i institucije za procjenu zdravstvenih tehnologija čije je sudjelovanje dobrovoljno; |
| --- | --- |

(g)

„suradnička procjena” znači klinička procjena medicinskog proizvoda koju na razini Unije provode zainteresirana tijela i institucije za procjenu zdravstvenih tehnologija čije je sudjelovanje dobrovoljno;

| (ga) | „ocjenjivanje” znači donošenje zaključaka o dodanoj vrijednosti predmetnih tehnologija kao dio postupaka nacionalnog ocjenjivanja u kojima se mogu razmatrati klinički i neklinički podatci i kriteriji u kontekstu nacionalne skrbi; [Am. 65] |
| --- | --- |

(ga)

„ocjenjivanje” znači donošenje zaključaka o dodanoj vrijednosti predmetnih tehnologija kao dio postupaka nacionalnog ocjenjivanja u kojima se mogu razmatrati klinički i neklinički podatci i kriteriji u kontekstu nacionalne skrbi; [Am. 65]

| (gb) | „zdravstveni ishodi relevantni za pacijente” znači podaci kojima se obuhvaća ili predviđa smrtnost, pobol, zdravstvena kvaliteta života i štetni događaji. [Am. 202] |
| --- | --- |

(gb)

„zdravstveni ishodi relevantni za pacijente” znači podaci kojima se obuhvaća ili predviđa smrtnost, pobol, zdravstvena kvaliteta života i štetni događaji. [Am. 202]

Članak 3.

Koordinacijska skupina država članica za procjenu zdravstvenih tehnologija

1.   Uspostavlja se koordinacijska skupina država članica za procjenu zdravstvenih tehnologija („koordinacijska skupina”).

2.   Države članice kao članove koordinacijske skupine i njezinih podskupina imenuju svoja nacionalna

  nacionalna ili regionalna
  tijela i

  ili
  institucije koji su nadležni za procjenu zdravstvenih tehnologija te Komisiju obavješćuju o tome i o svim naknadnim izmjenama. Države članice mogu kao članove koordinacijske skupine i jedne njezine podskupine ili njih više imenovati više od jednog tijela ili više od jedne institucije nadležnih

  na nacionalnoj razini nadležni
  za procjenu zdravstvenih tehnologija. [Am. 66]

3.   Koordinacijska skupina donosi odluke konsenzusom ili, prema potrebi, običnom

  kvalificiranom
  većinom glasova. Svaka država članica ima jedan glas.

Postupci koordinacijske skupine su transparentni, pri čemu se zapisnici sa sastanaka i glasovi dokumentiraju i stavljaju na raspolaganje javnosti, uključujući razlike u mišljenjima. [Am. 203]

4.   Sastancima koordinacijske skupine supredsjedaju Komisija
  , koja nema pravo glasovati,
  i supredsjedatelj, koji se
  jednom godišnje na temelju sustava rotacije
  bira među članovima skupine na razdoblje koje je potrebno odrediti u poslovniku.
  Supredsjednici obavljaju isključivo administrativne zadaće. [Am. 68]

5.   Članovi koordinacijske skupine
  , s obzirom da je riječ o nacionalnim ili regionalnim tijelima ili institucijama za procjenu,
  imenuju svoje predstavnike u koordinacijskoj skupini i podskupinama čiji su članovi, ad hoc ili trajno, te

  . Države članice ta imenovanja mogu opozvati ako je to opravdano s obzirom na uvjete imenovanja. Međutim, ovisno o opsegu posla, sastavu podskupina ili traženom posebnom znanju, svaku državu članicu može predstavljati više stručnjaka za procjenu, pri čemu se ne dovodi u pitanje načelo da svaka država članica prilikom donošenja odluka ima samo jedan glas. Pri imenovanjima se u obzir uzima stručnost potrebna za postizanje ciljeva određene podskupine. Europski parlament, Vijeće i Komisija
  obavješćuju Komisiju

  se
  o svojem imenovanju

  svim imenovanjima
  i svim naknadnim izmjenama

  mogućim opozivima imenovanja
  . [Am. 69]

6.   Članovi

  Kako bi se osigurala visoka kvaliteta rada, članovi
  koordinacijske skupine i njihovi imenovani predstavnici poštuju načela neovisnosti, nepristranosti i povjerljivosti

  biraju se iz nacionalnih ili regionalnih agencija za procjenu zdravstvenih tehnologija ili tijela nadležnih za to područje
  .

Članovi koordinacijske skupine te stručnjaci i ocjenjivači općenito ne smiju imati financijski interes u pogledu industrije razvoja zdravstvenih tehnologija ili osiguravajućih društava koji bi mogao utjecati na njihovu nepristranost. Obvezni su djelovati neovisno i u javnom interesu te moraju podnositi godišnju izjavu o financijskim interesima. Te se izjave o interesima spremaju na IT platformi iz članka 27. i dostupne su javnosti.

Članovi koordinacijske skupine na svakom sastanku prijavljuju svaki posebni interes za koji bi se moglo smatrati da negativno utječe na njihovu neovisnost u pogledu točaka dnevnog reda. U slučaju sukoba interesa, dotični član koordinacijske skupine povlači se sa sastanka dok se razmatraju relevantne točke dnevnog reda. Postupovna pravila u slučaju sukoba interesa donose se u skladu s člankom 22. stavkom 1. točkom (a) podtočkom iii.a.

Radi osiguranja transparentnosti i osviještenosti javnosti te povećanja razine povjerenja u sustav, svi klinički podaci koji se procjenjuju imat će najvišu razinu transparentnosti i dostupnosti za javnost. U slučaju da su podaci iz komercijalnih razloga povjerljivi, ta se povjerljivost jasno definira i obrazlaže, a povjerljivi podaci jasno su razgraničeni i zaštićeni. [Am. 70]

7.   Komisija objavljuje
  ažurirani
  popis imenovanih članova koordinacijske skupine i njezinih podskupina
  te drugih stručnjaka, zajedno s njihovim kvalifikacijama, područjima stručnosti i godišnjim izjavama o financijskim interesima,
  na IT platformi iz članka 27.

Informacije iz prvog podstavka Komisija ažurira jednom godišnje te kad god se to smatra potrebnim u svjetlu eventualnih novih okolnosti. Ažurirane informacije dostupne su javnosti. [Am. 71]

8.   Koordinacijska skupina:

| (a) | donosi poslovnik za vođenje sastanaka i prema potrebi ga ažurira; |
| --- | --- |

(a)

donosi poslovnik za vođenje sastanaka i prema potrebi ga ažurira;

| (b) | koordinira i odobrava rad svojih podskupina; |
| --- | --- |

(b)

koordinira i odobrava rad svojih podskupina;

| (c) | osigurava suradnju

  surađuje
  s odgovarajućim tijelima na razini Unije kako bi se olakšalo prikupljanje dodatnih dokaza potrebnih za njezin rad; [Am. 72] |
| --- | --- |

(c)

osigurava suradnju

  surađuje
  s odgovarajućim tijelima na razini Unije kako bi se olakšalo prikupljanje dodatnih dokaza potrebnih za njezin rad; [Am. 72]

| (d) | osigurava odgovarajuće uključivanje

  savjetovanje s relevantnim dionicima i stručnjacima u okviru njezina rada. Takva su savjetovanja dokumentirana, uključujući javno dostupne izjave o interesima
  dionika
  s kojima je provedeno savjetovanje, te se uvrštavaju
  u njezin rad

  završno zajedničko izvješće o procjeni
  ; [Am. 73] |
| --- | --- |

(d)

osigurava odgovarajuće uključivanje

  savjetovanje s relevantnim dionicima i stručnjacima u okviru njezina rada. Takva su savjetovanja dokumentirana, uključujući javno dostupne izjave o interesima
  dionika
  s kojima je provedeno savjetovanje, te se uvrštavaju
  u njezin rad

  završno zajedničko izvješće o procjeni
  ; [Am. 73]

| (e) | osniva podskupine za sljedeće:






  i. | zajedničke kliničke procjene; |
| --- | --- | --- |

(e)

osniva podskupine za sljedeće:

i.

zajedničke kliničke procjene;

| ii. | zajednička znanstvena savjetovanja; |
| --- | --- |

ii.

zajednička znanstvena savjetovanja;

| iii. | prepoznavanje zdravstvenih tehnologija u nastajanju; |
| --- | --- |

iii.

prepoznavanje zdravstvenih tehnologija u nastajanju;

| iv. | dobrovoljnu suradnju; |
| --- | --- |

iv.

dobrovoljnu suradnju;

| v. | pripremu godišnjih programa rada i godišnjih izvješća te ažuriranje zajedničkih pravila i radnih dokumenata. |
| --- | --- |

v.

pripremu godišnjih programa rada i godišnjih izvješća te ažuriranje zajedničkih pravila i radnih dokumenata.

9.   Koordinacijska skupina može se sastajati u različitim sastavima za sljedeće kategorije zdravstvene tehnologije: lijekove, medicinske proizvode i druge zdravstvene tehnologije.

10.   Koordinacijska skupina može osnovati zasebne podskupine za sljedeće kategorije zdravstvene tehnologije: lijekove, medicinske proizvode i druge zdravstvene tehnologije.

10.a
     
  Poslovnik koordinacijske skupine i njezinih podskupina, dnevni redovi s njihovih sastanaka, donesene odluke te podrobnosti i obrazloženja glasovanja, uključujući mišljenja manjina, u svakom se slučaju objavljuju. [Am. 74]

Članak 4.

Godišnji program rada i godišnje izvješće

1.   Podskupina imenovana u skladu s člankom 3. stavkom 8. točkom (e) priprema godišnji program rada i podnosi ga koordinacijskoj skupini, koja ga odobrava do 31. prosinca svake godine.

2.   U godišnjem programu rada utvrđuje se zajednički rad koji se treba obaviti u kalendarskoj godini nakon njegova odobrenja, a koji obuhvaća:

| (a) | planirani broj zajedničkih kliničkih procjena i vrste zdravstvenih tehnologija koje je potrebno procijeniti; |
| --- | --- |

(a)

planirani broj zajedničkih kliničkih procjena i vrste zdravstvenih tehnologija koje je potrebno procijeniti;

| (b) | planirani broj zajedničkih znanstvenih savjetovanja; |
| --- | --- |

(b)

planirani broj zajedničkih znanstvenih savjetovanja;

| (c) | dobrovoljnu suradnju. |
| --- | --- |

(c)

dobrovoljnu suradnju.

Točke (a), (b) i (c) prvog podstavka utvrđuju se ovisno o razmjeru njihova utjecaja na pacijente, javno zdravlje ili sustave zdravstvene skrbi. [Am. 75]

3.   Pri pripremi godišnjeg programa rada imenovana podskupina:

| (a) | uzima u obzir godišnju studiju o zdravstvenim tehnologijama u nastajanju iz članka 18.; |
| --- | --- |

(a)

uzima u obzir godišnju studiju o zdravstvenim tehnologijama u nastajanju iz članka 18.;

| (b) | uzima u obzir resurse koji su koordinacijskoj skupini dostupni za zajednički rad; |
| --- | --- |

(b)

uzima u obzir resurse koji su koordinacijskoj skupini dostupni za zajednički rad;

| (c) | savjetuje

  na godišnjim sastancima u skladu s člankom 26. savjetuje
  se s Komisijom o nacrtu godišnjeg programa rada i uzima u obzir njezino mišljenje

  njezine primjedbe
  . [Am. 76] |
| --- | --- |

(c)

savjetuje

  na godišnjim sastancima u skladu s člankom 26. savjetuje
  se s Komisijom o nacrtu godišnjeg programa rada i uzima u obzir njezino mišljenje

  njezine primjedbe
  . [Am. 76]

4.   Imenovana podskupina priprema godišnje izvješće i podnosi ga koordinacijskoj skupini, koja ga odobrava do 28. veljače svake godine.

5.   U godišnjem izvješću navode se informacije o zajedničkom radu obavljenom u kalendarskoj godini koja prethodi njegovu odobrenju.

5.a
     
  I godišnje izvješće i godišnji program rada objavljuju se na IT platformi iz članka 27. [Am. 77]

Poglavlje II.

Poglavlje II.

Zajednički rad na procjeni zdravstvenih tehnologija na razini Unije

Zajednički rad na procjeni zdravstvenih tehnologija na razini Unije

ODJELJAK 1.

ODJELJAK 1.

ZAJEDNIČKE KLINIČKE PROCJENE

ZAJEDNIČKE KLINIČKE PROCJENE

Članak 5.

Opseg zajedničkih kliničkih procjena

1.   Koordinacijska skupina provodi zajedničke kliničke procjene o sljedećem:

| (a) | lijekovima koji podliježu postupku izdavanja odobrenja iz Uredbe (EZ) br. 726/2004, uključujući u slučaju izmjene odluke Komisije o izdavanju odobrenja za stavljanje u promet na temelju izmjene terapijske indikacije ili terapijskih indikacija za koje je izdano izvorno odobrenje, uz iznimku lijekova odobrenih na temelju članaka 10. i 10.a Direktive 2001/83/EZ; |
| --- | --- |

(a)

lijekovima koji podliježu postupku izdavanja odobrenja iz Uredbe (EZ) br. 726/2004, uključujući u slučaju izmjene odluke Komisije o izdavanju odobrenja za stavljanje u promet na temelju izmjene terapijske indikacije ili terapijskih indikacija za koje je izdano izvorno odobrenje, uz iznimku lijekova odobrenih na temelju članaka 10. i 10.a Direktive 2001/83/EZ;

| (aa) | drugim lijekovima koji ne podliježu postupku odobrenja iz Uredbe (EZ) br. 726/2004 u slučaju da se subjekt koji razvija zdravstvenu tehnologiju odlučio za centralizirani postupak odobrenja, pod uvjetom da predmetni lijekovi predstavljaju važnu tehničku, znanstvenu ili terapijsku inovaciju, ili je njihovo odobrenje u interesu javnog zdravlja; [Am. 78] |
| --- | --- |

(aa)

drugim lijekovima koji ne podliježu postupku odobrenja iz Uredbe (EZ) br. 726/2004 u slučaju da se subjekt koji razvija zdravstvenu tehnologiju odlučio za centralizirani postupak odobrenja, pod uvjetom da predmetni lijekovi predstavljaju važnu tehničku, znanstvenu ili terapijsku inovaciju, ili je njihovo odobrenje u interesu javnog zdravlja; [Am. 78]

| (b) | medicinskim proizvodima razvrstanima u klasu II.b i III. na temelju članka 51. Uredbe (EU) 2017/745 za koje su odgovarajuće stručne skupine pružile znanstveno mišljenje u okviru postupka savjetovanja u pogledu kliničke procjene na temelju članka 54. te uredbe
  i koji se smatraju važnom inovacijom s potencijalnim značajnim učinkom na javno zdravlje ili sustave zdravstvene skrbi
  ; [Am. 79] |
| --- | --- |

(b)

medicinskim proizvodima razvrstanima u klasu II.b i III. na temelju članka 51. Uredbe (EU) 2017/745 za koje su odgovarajuće stručne skupine pružile znanstveno mišljenje u okviru postupka savjetovanja u pogledu kliničke procjene na temelju članka 54. te uredbe
  i koji se smatraju važnom inovacijom s potencijalnim značajnim učinkom na javno zdravlje ili sustave zdravstvene skrbi
  ; [Am. 79]

| (c) | in vitro dijagnostičkim medicinskim proizvodima razvrstanima u klasu D na temelju članka 47. Uredbe (EU) 2017/746 o kojima su odgovarajuće stručne skupine iznijele svoje stajalište u okviru postupka na temelju članka 48. stavka 6. te uredbe
  i koji se smatraju važnom inovacijom s potencijalnim značajnim učinkom na javno zdravlje ili sustave zdravstvene skrbi
  . [Am. 80] |
| --- | --- |

(c)

in vitro dijagnostičkim medicinskim proizvodima razvrstanima u klasu D na temelju članka 47. Uredbe (EU) 2017/746 o kojima su odgovarajuće stručne skupine iznijele svoje stajalište u okviru postupka na temelju članka 48. stavka 6. te uredbe
  i koji se smatraju važnom inovacijom s potencijalnim značajnim učinkom na javno zdravlje ili sustave zdravstvene skrbi
  . [Am. 80]

2.   Koordinacijska skupina na temelju kriterija u nastavku odabire medicinske proizvode iz stavka 1. točaka (b) i (c) za zajedničku kliničku procjenu:

| (a) | nezadovoljene medicinske potrebe; |
| --- | --- |

(a)

nezadovoljene medicinske potrebe;

| (b) | potencijalni učinak na pacijente, javno zdravlje ili sustave zdravstvene zaštite; |
| --- | --- |

(b)

potencijalni učinak na pacijente, javno zdravlje ili sustave zdravstvene zaštite;

| (c) | znatna prekogranična dimenzija; |
| --- | --- |

(c)

znatna prekogranična dimenzija;

| (d) | velika dodana vrijednost Unije; |
| --- | --- |

(d)

velika dodana vrijednost Unije;

| (e) | dostupni resursi; |
| --- | --- |

(e)

dostupni resursi;

| (ea) | potrebe za većom količinom kliničkih dokaza; [Am. 81] |
| --- | --- |

(ea)

potrebe za većom količinom kliničkih dokaza; [Am. 81]

| (eb) | na zahtjev subjekta koji razvija zdravstvenu tehnologiju. [Am. 82] |
| --- | --- |

(eb)

na zahtjev subjekta koji razvija zdravstvenu tehnologiju. [Am. 82]

Članak 6.

Priprema izvješćâ o zajedničkoj kliničkoj procjeni

1.   Koordinacijska skupina pokreće postupke zajedničkih kliničkih procjena zdravstvenih tehnologija na temelju svojeg godišnjeg programa rada imenovanjem podskupine koja će u ime koordinacijske skupine nadgledati pripremu izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni.

Izvješću o zajedničkoj kliničkoj procjeni prilaže se sažetak izvješća
  koji sadrži barem uspoređene kliničke podatke, završne točke, kriterije usporedbe, metodologiju, upotrijebljene kliničke dokaze
  i oni se

  zaključke u pogledu djelotvornosti, sigurnosti i relativne djelotvornosti, ograničenja procjena, suprotna mišljenja, sažetak provedenih savjetovanja i primjedbe.
  Pripremaju
  se
  u skladu sa zahtjevima iz ovog članka

  koje donese koordinacijska skupina
  te zahtjevima utvrđenima na temelju članaka 11., 22. i 23

  se objavljuju, neovisno o zaključcima izvješća
  .

Za lijekove iz točke (a) članka 5. stavka 1., koordinacijska skupina donosi izvješće o zajedničkoj kliničkoj procjeni u roku od 80 – 100 dana radi jamčenja usklađenosti s rokovima za utvrđivanje cijena i naknada koji su utvrđeni u Direktivi Vijeća 89/105/EEZ
   (15)
  . [Am. 83]

2.   Imenovana podskupina od odgovarajućih subjekata

  subjekta
  koji razvijaju

  razvija
  zdravstvenu tehnologiju zahtijeva podnošenje
  sve dostupne ažurirane
  dokumentacije koja sadržava informacije, podatke i dokaze

  studije, uključujući negativne i pozitivne rezultate,
  potrebne za zajedničku kliničku procjenu.
  Dokumentacija uključuje sve dostupne podatke obavljenih ispitivanja i svih studija u kojima se koristila predmetna tehnologija jer su i jedni i drugi prijeko potrebni kako bi se zajamčila visoka kvaliteta procjena.

Za lijekove iz točke (a) članka 5. stavka 1. minimalna dokumentacija uključuje:

| (a) | predmetni spis; |
| --- | --- |

(a)

predmetni spis;

| (b) | naznaku statusa odobrenja za stavljanje u promet; |
| --- | --- |

(b)

naznaku statusa odobrenja za stavljanje u promet;

| (c) | ako je dostupno, europsko javno izvješće o procjeni (EPAR), uključujući sažetak opisa svojstava (SPC); Europska agencija za lijekove koordinacijskoj skupini pruža relevantna usvojena izvješća o znanstvenoj procjeni; |
| --- | --- |

(c)

ako je dostupno, europsko javno izvješće o procjeni (EPAR), uključujući sažetak opisa svojstava (SPC); Europska agencija za lijekove koordinacijskoj skupini pruža relevantna usvojena izvješća o znanstvenoj procjeni;

| (d) | prema potrebi, rezultate dodatnih studija koje je zahtijevala koordinacijska skupina i koji su bili dostupni subjektu koji razvija zdravstvenu tehnologiju; |
| --- | --- |

(d)

prema potrebi, rezultate dodatnih studija koje je zahtijevala koordinacijska skupina i koji su bili dostupni subjektu koji razvija zdravstvenu tehnologiju;

| (e) | prema potrebi i ako su dostupna subjektu koji razvija zdravstvenu tehnologiju, već dostupna izvješća o procjenama zdravstvenih tehnologija za predmetnu zdravstvenu tehnologiju; |
| --- | --- |

(e)

prema potrebi i ako su dostupna subjektu koji razvija zdravstvenu tehnologiju, već dostupna izvješća o procjenama zdravstvenih tehnologija za predmetnu zdravstvenu tehnologiju;

| (f) | informacije o studijama i registrima studija koje su dostupne subjektima koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju. |
| --- | --- |

(f)

informacije o studijama i registrima studija koje su dostupne subjektima koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju.

Subjekti koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju moraju podnijeti sve zahtijevane podatke.

Ocjenjivači mogu pristupiti i javnim bazama podataka i izvorima kliničkih informacija poput registara pacijenata, baza podataka ili europskih referentnih mreža, ako se to smatra potrebnim za nadopunu informacija dobivenih od subjekta koji razvija zdravstvene tehnologije i provedbu točnije kliničke procjene zdravstvene tehnologije. Te su informacije javne kako bi se procjena mogla reproducirati.

Ocjenjivači i subjekti koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju moraju biti međusobno neovisni i nepristrani. Od subjekata koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju može se zatražiti savjet, no oni ne smiju aktivno sudjelovati u postupku ocjenjivanja. [Am. 84]

2.a
     
  Koordinacijska skupina može opravdano smatrati da, u slučaju lijekova za rijetke bolesti, ne postoji materijalni razlog ili dodatni dokaz koji ide u prilog dodatnoj kliničkoj analizi izvan procjene značajne dobrobiti koju je već provela Europska agencija za lijekove. [Am. 85]

3.   Imenovana podskupina među svojim članovima imenuje procjenjivača i suprocjenjivača koji provode zajedničku kliničku procjenu.
  Procjenjivač i suprocjenjivač razlikuju se od onih koji su prethodno imenovani na temelju članka 13. stavka 3., osim u iznimnim i opravdanim slučajevima u kojima nije dostupna potrebna posebna stručnost, te podložno odobrenju koordinacijske skupine.
  Pri imenovanju u obzir se uzima znanstvena stručnost potrebna za procjenu. [Am. 86]

4.   Procjenjivač uz pomoć suprocjenjivača priprema nacrt izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni i sažetak izvješća.

5.   Zaključci izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni ograničeni su na sljedeće

  uključuju
  : [Am. 87]

| (a) | analizu relativnih učinaka

  relativne učinkovitosti i sigurnosti
  zdravstvene tehnologije koja se procjenjuje na zdravstvene ishode odabrane

  u pogledu kliničkih završnih točki relevantnih za klinički subjekt i skupinu pacijenata odabranih
  za procjenu koji su relevantni za pacijente

  , uključujući mortalitet, morbiditet i kvalitetu života, u odnosu na jedno ili više usporednih liječenja koje utvrđuje koordinacijska skupina
  ; [Am. 88] |
| --- | --- |

(a)

analizu relativnih učinaka

  relativne učinkovitosti i sigurnosti
  zdravstvene tehnologije koja se procjenjuje na zdravstvene ishode odabrane

  u pogledu kliničkih završnih točki relevantnih za klinički subjekt i skupinu pacijenata odabranih
  za procjenu koji su relevantni za pacijente

  , uključujući mortalitet, morbiditet i kvalitetu života, u odnosu na jedno ili više usporednih liječenja koje utvrđuje koordinacijska skupina
  ; [Am. 88]

| (b) | stupanj sigurnosti relativnih učinaka na temelju dostupnih

  najboljeg dostupnog kliničkog
  dokaza
  i u usporedbi s najboljim standardnim terapijama. Procjena se temelji na kliničkim završnim točkama utvrđenima prema međunarodnim standardima medicine zasnovane na dokazima, osobito u vezi s poboljšanjem zdravstvenog stanja, skraćivanjem trajanja bolesti, produljenjem preživljavanja, smanjenjem nuspojava ili poboljšanjem kvalitete života. Usto se navode i razlike među podskupinama
  . [Am. 89] |
| --- | --- |

(b)

stupanj sigurnosti relativnih učinaka na temelju dostupnih

  najboljeg dostupnog kliničkog
  dokaza
  i u usporedbi s najboljim standardnim terapijama. Procjena se temelji na kliničkim završnim točkama utvrđenima prema međunarodnim standardima medicine zasnovane na dokazima, osobito u vezi s poboljšanjem zdravstvenog stanja, skraćivanjem trajanja bolesti, produljenjem preživljavanja, smanjenjem nuspojava ili poboljšanjem kvalitete života. Usto se navode i razlike među podskupinama
  . [Am. 89]

Zaključci ne uključuju ocjenu.

Procjenjivač i suprocjenjivač osiguravaju da je odabir relevantnih skupina pacijenata reprezentativan za države članice sudionice kako bi im se omogućilo donošenje prikladnih odluka o financiranju takvih tehnologija iz nacionalnih proračuna za zdravstvenu zaštitu. [Am. 90]

6.   Ako u bilo kojoj fazi pripreme nacrta izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni procjenjivač zaključi da su za dovršetak izvješća potrebni dodatni dokazi od subjekta podnositelja koji razvija zdravstvenu tehnologiju, on može od imenovane podskupine zatražiti obustavu utvrđenog roka za pripremu izvješća te zatražiti dodatne dokaze od subjekta koji razvija zdravstvenu tehnologiju. Nakon savjetovanja sa subjektom koji razvija zdravstvenu tehnologiju o vremenu potrebnom za pripremu potrebnih dodatnih dokaza, procjenjivač u zahtjevu navodi broj radnih dana za koji je potrebno obustaviti pripremu.
  Kada tijekom postupka postanu dostupni novi klinički podaci, predmetni subjekt koji razvija zdravstvenu tehnologiju o tim novostima i samoinicijativno obavještava procjenjivača. [Am. 205]

7.   Članovi imenovane podskupine
  ili koordinacijske skupine
  daju svoje primjedbe tijekom pripreme nacrta izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni i sažetka izvješća. Primjedbe može davati i Komisija

  , i to unutar minimalnog roka od 30 radnih dana
  . [Am. 92]

8.   Procjenjivač dostavlja nacrt izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni i sažetak izvješća subjektu podnositelju koji razvija zdravstvenu tehnologiju te određuje rok u kojem taj subjekt može podnijeti primjedbe

  radi iznošenja primjedbi
  . [Am. 93]

9.   Imenovana podskupina osigurava da dionici

  Pacijenti, organizacije potrošača, zdravstveni djelatnici
  , uključujući pacijente i kliničke stručnjake

  nevladine organizacije
  , imaju priliku dostaviti primjedbe tijekom pripreme nacrta izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni i sažetka izvješća te

  ostala udruženja subjekata koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju i klinički stručnjaci mogu podnijeti primjedbe unutar roka koji
  određuje rok u kojem mogu podnijeti primjedbe

  imenovana podskupina
  .

Komisija na IT platformi iz članka 27. objavljuje izjave o interesima svih dionika koji su sudjelovali u savjetovanju. [Am. 94]

10.   Nakon primitka i razmatranja primjedbi dostavljenih u skladu sa stavcima 7., 8. i 9., procjenjivač uz pomoć suprocjenjivača finalizira nacrt izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni i sažetka izvješća te ta izvješća dostavlja imenovanoj podskupini i Komisiji

  koordinacijskoj skupini
  na očitovanje.
  Komisija na IT platformi iz članka 27. objavljuje sve primjedbe na koje treba pravovremeno odgovoriti. [Am. 95]

11.   Procjenjivač uz pomoć suprocjenjivača uzima u obzir primjedbe imenovane podskupine i Komisije

  koordinacijske skupine
  te završni nacrt izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni i sažetak izvješća dostavlja koordinacijskoj skupini na
  završno
  odobrenje. [Am. 96]

12.   Koordinacijska skupina odobrava završno izvješće o zajedničkoj kliničkoj procjeni i završni sažetak izvješća konsenzusom, kad god je to moguće, ili, prema potrebi, običnom

  kvalificiranom
  većinom.

Različita stajališta i razlozi na kojima se temelje ta stajališta bilježe se u završnom izvješću.

Završno izvješće obuhvaća analizu osjetljivosti ako postoji najmanje jedan od sljedećih elemenata:

| (a) | različita mišljenja o studijama koje je potrebno isključiti zbog ozbiljne pristranosti; |
| --- | --- |

(a)

različita mišljenja o studijama koje je potrebno isključiti zbog ozbiljne pristranosti;

| (b) | različita stajališta u slučaju isključivanja studija zbog toga što ne odražavaju najnoviji tehnološki razvoj; ili |
| --- | --- |

(b)

različita stajališta u slučaju isključivanja studija zbog toga što ne odražavaju najnoviji tehnološki razvoj; ili

| (c) | kontroverze u vezi s definicijom pragova neprimjenjivosti u pogledu završnih točaka relevantnih za pacijente. |
| --- | --- |

(c)

kontroverze u vezi s definicijom pragova neprimjenjivosti u pogledu završnih točaka relevantnih za pacijente.

Odabir jednog ili više komparatora i završnih točaka relevantnih za pacijente mora biti medicinski opravdan i dokumentira se u završnom izvješću.

Izvješća o znanstvenom savjetovanju objavljuju se po završetku zajedničkih kliničkih procjena. [Am. 206]

13.   Procjenjivač osigurava da su iz odobrenog izvješća

  odobreno izvješće
  o zajedničkoj kliničkoj procjeni i sažetka

  sažetak
  izvješća uklonjene sve

  sadrže kliničke
  informacije
  koje su predmet procjene te podatke o korištenoj metodologiji i ispitivanjima. Procjenjivač se o izvješću prije njegove objave savjetuje sa subjektom koji razvija zdravstvene tehnologije. Subjekt koji razvija zdravstvenu tehnologiju ima rok od 10 radnih dana da obavijesti procjenjivača o svim informacijama koje smatra povjerljivima i da opravda njihovu
  poslovno osjetljive naravi

  osjetljivu narav. Kao zadnje rješenje, procjenjivač i suprocjenjivač odlučuju o opravdanosti zahtjeva za povjerljivost koji je podnio subjekt koji razvija zdravstvenu tehnologiju
  . [Am. 98]

14.   Koordinacijska skupina dostavlja odobreno izvješće o zajedničkoj kliničkoj procjeni i odobreni sažetak izvješća subjektu podnositelju koji razvija zdravstvenu tehnologiju te Komisiji
  , koja će oba izvješća objaviti na IT platformi
  . [Am. 99]

14.a
     
  Nakon zaprimanja odobrenog izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni i sažetka izvješća, subjekt podnositelj koji razvija zdravstvenu tehnologiju može u roku od sedam radnih dana pisanim putem dostaviti prigovor koordinacijskoj skupini i Komisiji. U tom slučaju subjekt koji razvija zdravstvenu tehnologiju pruža detaljno obrazloženje svojeg prigovora. Koordinacijska skupina ocjenjuje prigovor u roku od 7 radnih dana i po potrebi preispituje izvješće.

Koordinacijska skupina odobrava i podnosi završno izvješće o zajedničkoj kliničkoj procjeni, sažetak izvješća i dokument s objašnjenjima u kojem navodi na koji se način postupalo s prigovorima subjekta podnositelja koji razvija zdravstvenu tehnologiju i Komisije. [Am. 100]

14.b
     
  Izvješće o zajedničkoj kliničkoj procjeni i sažetak izvješća izrađuju se u razdoblju od najmanje 80, a najviše 100 dana, osim u opravdanim slučajevima u kojima je zbog kliničkih potreba nužno ubrzati ili usporiti postupak. [Am. 101]

14.c
     
  Ako subjekt koji razvija zdravstvenu tehnologiju iz opravdanih razloga povuče zahtjev za odobrenje stavljanja u promet ili ako Europska agencija za lijekove zaustavi procjenu, o tome se obavještava koordinacijska skupina kako bi ona zaključila postupak zajedničke kliničke procjene. Komisija objavljuje razloge za povlačenje zahtjeva ili zaključenje postupka procjene na IT platformi iz članka 27. [Am. 102]

Članak 7.

Popis procijenjenih zdravstvenih tehnologija

1.   Ako Komisija smatra da su odobreno izvješće o zajedničkoj kliničkoj procjeni i odobreni sažetak izvješća u skladu s materijalnim i postupovnim zahtjevima utvrđenima u ovoj Uredbi,

  Komisija
  najkasnije 30 dana nakon primitka odobrenog izvješća i odobrenog sažetka izvješća od koordinacijske skupine uvrštava naziv zdravstvene tehnologije koja je predmet odobrenog izvješća i odobrenog sažetka izvješća
  , bez obzira na to je li usvojeno,
  na popis tehnologija koje su podvrgnute zajedničkoj kliničkoj procjeni („Popis procijenjenih zdravstvenih tehnologija” ili „Popis”). [Am. 103]

2.   Ako u roku od 30 dana nakon primitka odobrenog izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni i odobrenog sažetka izvješća Komisija zaključi da odobreno izvješće o zajedničkoj kliničkoj procjeni i odobreni sažetak izvješća nisu u skladu s materijalnim i postupovnim

  postupovnim pravnim
  zahtjevima utvrđenima u ovoj Uredbi, Komisija obavješćuje koordinacijsku skupinu o razlozima svojih zaključaka i od nje

  , uz obrazloženje,
  traži reviziju izvješća i sažetka izvješća

  procjene
  . [Am. 104]

3.   Imenovana podskupina razmatra zaključke iz stavka 2. i poziva subjekta koji razvija zdravstvenu tehnologiju da do za to određenog roka dostavi primjedbe. Imenovana podskupina revidira izvješće o zajedničkoj kliničkoj procjeni i sažetak izvješća, pritom uzimajući u obzir primjedbe osobe koja razvija zdravstvenu tehnologiju. Procjenjivač uz pomoć suprocjenjivača unosi odgovarajuće izmjene

  a pritom prije davanja konačnog mišljenja uzima
  u izvješće o zajedničkoj kliničkoj procjeni i sažetak izvješća te ih dostavlja koordinacijskoj skupini. Primjenjuje se članak 6. stavci 12. i 14

  obzir primjedbe koje je Komisija iznijela s postupovnog stajališta
  . [Am. 105]

4.   Nakon podnošenja izmijenjenog odobrenog izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni i sažetka izvješća te ako Komisija smatra da su izmijenjeno odobreno izvješće o zajedničkoj kliničkoj procjeni i izmijenjeni odobreni sažetak izvješća u skladu s materijalnim i postupovnim zahtjevima utvrđenima u ovoj Uredbi, naziv zdravstvene tehnologije koja je predmet izvješća i sažetka izvješća uvrštava na Popis procijenjenih zdravstvenih tehnologija.
  [Am. 106]

5.   Ako Komisija zaključi da izmijenjeno odobreno izvješće o zajedničkoj kliničkoj procjeni i izmijenjeni odobreni sažetak izvješća nisu u skladu s materijalnim i postupovnim zahtjevima utvrđenima u ovoj Uredbi, odbija

  zdravstvena tehnologija koja se procjenjuje uključuje se
  na Popis uvrstiti naziv zdravstvene tehnologije

  , zajedno sa sažetkom izvješća o procjeni i primjedbama Komisije, a sve to se objavljuje na IT platformi iz članka 27
  . Komisija o tome obavješćuje koordinacijsku skupinu, navodeći razloge neuvrštenja

  za sastavljanje negativnog izvješća
  . Na predmetnu zdravstvenu tehnologiju ne primjenjuju se obveze iz članka 8. Koordinacijska skupina o time obavješćuje subjekta podnositelja koji razvija zdravstvenu tehnologiju te u svoje godišnje izvješće uključuje sažetak informacija o tim izvješćima. [Am. 107]

6.   Za zdravstvene tehnologije uvrštene na Popis procijenjenih zdravstvenih tehnologija Komisija
  na IT platformi iz članka 27.
  objavljuje odobreno izvješće o zajedničkoj kliničkoj procjeni i odobreni sažetak izvješća na IT platformi iz članka 27.

  , kao i sve primjedbe dionika i privremena izvješća,
  te ih stavlja na raspolaganje subjektu podnositelju koji razvija zdravstvenu tehnologiju najkasnije 10 radnih dana nakon njihova uvrštenja na Popis. [Am. 108]

Članak 8.

Uporaba izvješćâ o zajedničkoj kliničkoj procjeni na razini država članica

1.   Države

  Za zdravstvene tehnologije uvrštene na Popis procijenjenih zdravstvenih tehnologija ili za one za koje je pokrenuta zajednička klinička procjena, države
  članice: [Am. 109]

| (a) | ne provode kliničku procjenu ili jednakovrijedan postupak procjene zdravstvene tehnologije koja je uvrštena na Popis procijenjenih

  u svojim procjenama
  zdravstvenih tehnologija ili za koju je pokrenut postupak zajedničke kliničke procjene

  na nacionalnoj razini koriste izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni
  ; [Am. 110] |
| --- | --- |

(a)

ne provode kliničku procjenu ili jednakovrijedan postupak procjene zdravstvene tehnologije koja je uvrštena na Popis procijenjenih

  u svojim procjenama
  zdravstvenih tehnologija ili za koju je pokrenut postupak zajedničke kliničke procjene

  na nacionalnoj razini koriste izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni
  ; [Am. 110]

| (b) | u svojim procjenama zdravstvenih tehnologija na nacionalnoj

  ne provode ponovnu zajedničku kliničku procjenu na
  razini primjenjuju izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni

  države članice
  . [Am. 111] |
| --- | --- |

(b)

u svojim procjenama zdravstvenih tehnologija na nacionalnoj

  ne provode ponovnu zajedničku kliničku procjenu na
  razini primjenjuju izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni

  države članice
  . [Am. 111]

1.a
     
  Zahtjev iz stavka 1. točke (b) države članice ili regije ne sprečava da provedu procjene u pogledu dodane kliničke vrijednosti predmetnih tehnologija u sklopu nacionalnih ili regionalnih postupaka ocjenjivanja u kojima se mogu razmatrati klinički i neklinički podaci i dokazi koji su specifični za predmetnu državu članicu, a koji nisu uključeni u zajedničku kliničku procjenu te su nužni za završetak procjene zdravstvenih tehnologija ili postupak utvrđivanja cijena i naknada.

Takvim dodatnim procjenama mogu se usporediti predmetne tehnologije i komparatori koji predstavljaju najbolji dostupni standard utemeljen na dokazima u predmetnoj državi članici i koji, unatoč zahtjevu dotične države članice tijekom faze utvrđivanja opsega, nisu uključeni u zajedničku kliničku procjenu. U okviru takvih procjena tehnologiju se može, na temelju kliničke prakse ili postavki odabranih za nadoknadu, ocijeniti i u kontekstu skrbi koji je specifičan za predmetnu državu članicu.

Svaka je takva mjera opravdana, potrebna i proporcionalna za postizanje tog cilja, a nijednom se takvom mjerom ne duplicira rad obavljen na razini Unije i ne odgađa pristup pacijenta tim tehnologijama bez opravdanja.

Države članice obavješćuju Komisiju i koordinacijsku skupinu o svojoj namjeri nadopunjavanja zajedničke kliničke procjene, uz obrazloženje takvog postupka. [Am. 112]

2.   Države članice obavješćuju Komisiju o ishodu procjene zdravstvene tehnologije koja je predmet zajedničke kliničke procjene

  na IT platformi iz članka 27. predstavljaju informacije o načinu na koji se uzima
  u roku od 30 dana nakon dovršetka te

  obzir izvješće o zajedničkoj kliničkoj procjeni u okviru
  procjene. Toj se obavijesti prilažu informacije o načinu na koji su zaključci izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni primijenjeni u cjelokupnoj procjeni zdravstvene tehnologije.

  zdravstvene tehnologije na razini država članica, kao i druge kliničke podatke i dodatne dokaze koji su uzeti u obzir, kako bi
  Komisija olakšava

  mogla olakšati
  razmjenu tih informacija između država članica putem IT platforme iz članka 27. [Am. 113]

Članak 9.

Ažuriranje zajedničkih kliničkih procjena

1.   Koordinacijska skupina ažurira zajedničke kliničke procjene u sljedećim slučajevima:

| (a) | odluka Komisije o izdavanju odobrenja za stavljanje lijeka u promet iz članka 5. stavka 1. točke (a) bila je uvjetovana ispunjavanjem dodatnih zahtjeva nakon izdavanja odobrenja; |
| --- | --- |

(a)

odluka Komisije o izdavanju odobrenja za stavljanje lijeka u promet iz članka 5. stavka 1. točke (a) bila je uvjetovana ispunjavanjem dodatnih zahtjeva nakon izdavanja odobrenja;

| (b) | u početnom izvješću o zajedničkoj kliničkoj procjeni navedena je potreba za ažuriranjem nakon što postanu dostupni dodatni dokazi za daljnju procjenu
  , u roku koji je određen u tom izvješću; [Am. 114] |
| --- | --- |

(b)

u početnom izvješću o zajedničkoj kliničkoj procjeni navedena je potreba za ažuriranjem nakon što postanu dostupni dodatni dokazi za daljnju procjenu
  , u roku koji je određen u tom izvješću; [Am. 114]

| (ba) | na zahtjev države članice ili subjekta koji razvija zdravstvenu tehnologiju koji smatra da postoje novi klinički dokazi; [Am. 115] |
| --- | --- |

(ba)

na zahtjev države članice ili subjekta koji razvija zdravstvenu tehnologiju koji smatra da postoje novi klinički dokazi; [Am. 115]

| (bb) | ako pet godina nakon procjene postoje važni novi klinički dokazi ili ranije ako se pojave novi dokazi ili klinički podaci. [Am. 116] |
| --- | --- |

(bb)

ako pet godina nakon procjene postoje važni novi klinički dokazi ili ranije ako se pojave novi dokazi ili klinički podaci. [Am. 116]

1.a
     
  U slučajevima iz točaka (a), (b), (ba) i (bb) prvog podstavka subjekt koji razvija zdravstvenu tehnologiju dostavlja dodatne informacije. U suprotnome, članak 8. ne bi se više primjenjivao na prethodnu zajedničku procjenu.

Baza podataka „EVIDENT” nastavlja s radom u cilju prikupljanja kliničkih dokaza koji se dobivaju na temelju korištenja zdravstvene tehnologije u stvarnim uvjetima, kao i radi praćenja rezultata u području zdravlja. [Am. 117]

2.   Koordinacijska skupina može ažurirati zajedničke kliničke procjene ako to zatraži jedan njezin član ili više njih.

Ažuriranja zajedničkih kliničkih procjena traže se kada su objavljene ili stavljene na raspolaganje nove informacije koje nisu bile dostupne u trenutku sastavljanja početnog zajedničkog izvješća. Kada se traži ažuriranje zajedničkog izvješća, država članica koja ga je predložila može ažurirati zajedničko kliničko izvješće i predložiti njegovo usvajanje u drugim državama članicama postupkom uzajamnog priznavanja. Pri ažuriranju zajedničkog kliničkog izvješća država članica primjenjuje metode i standarde kako ih je utvrdila koordinacijska skupina.

Ako se države članice ne mogu složiti oko ažuriranja, predmet se upućuje koordinacijskoj skupini. Koordinacijska skupina odlučuje hoće li se provesti ažuriranje na temelju novih informacija.

Ako je ažuriranje odobreno postupkom uzajamnog priznavanja ili nakon što je koordinacijska skupina donijela odluku, smatra se da je zajedničko kliničko izvješće ažurirano. [Am. 118]

3.   Ažuriranje se provodi u skladu s postupovnim pravilima utvrđenima na temelju članka 11. stavka 1. točke (d).

Članak 10.

Prijelazne odredbe za zajedničke kliničke procjene

Tijekom prijelaznog razdoblja iz članka 33. stavka 1.:

| (a) | koordinacijska skupina:






  i. | temelji godišnji broj planiranih zajedničkih kliničkih procjena na broju država članica sudionica i dostupnim resursima; |
| --- | --- | --- |

(a)

koordinacijska skupina:

i.

temelji godišnji broj planiranih zajedničkih kliničkih procjena na broju država članica sudionica i dostupnim resursima;

| ii. | odabire lijekove iz članka 5. stavka 1. točke (a) za zajedničku kliničku procjenu na temelju kriterija odabira iz članka 5. stavka 2. |
| --- | --- |

ii.

odabire lijekove iz članka 5. stavka 1. točke (a) za zajedničku kliničku procjenu na temelju kriterija odabira iz članka 5. stavka 2.

| (b) | članovi koordinacijske skupine iz država članica koje ne sudjeluju u zajedničkim kliničkim procjenama:






  i. | ne imenuju se procjenjivačima ili suprocjenjivačima; |
| --- | --- | --- |

(b)

članovi koordinacijske skupine iz država članica koje ne sudjeluju u zajedničkim kliničkim procjenama:

i.

ne imenuju se procjenjivačima ili suprocjenjivačima;

| ii. | ne podnose primjedbe o nacrtima izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni i sažetaka izvješćâ; |
| --- | --- |

ii.

ne podnose primjedbe o nacrtima izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni i sažetaka izvješćâ;

| iii. | ne sudjeluju u postupku odobravanja završnih izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni i sažetaka izvješćâ; |
| --- | --- |

iii.

ne sudjeluju u postupku odobravanja završnih izvješća o zajedničkoj kliničkoj procjeni i sažetaka izvješćâ;

| iv. | ne sudjeluju u postupku pripreme i odobravanja dijelova godišnjih programa rada koji se odnose na zajedničke kliničke procjene; |
| --- | --- |

iv.

ne sudjeluju u postupku pripreme i odobravanja dijelova godišnjih programa rada koji se odnose na zajedničke kliničke procjene;

| v. | ne podliježu obvezama iz članka 8. u pogledu zdravstvenih tehnologija koje su podvrgnute zajedničkoj kliničkoj procjeni. |
| --- | --- |

v.

ne podliježu obvezama iz članka 8. u pogledu zdravstvenih tehnologija koje su podvrgnute zajedničkoj kliničkoj procjeni.

Članak 11.

Donošenje detaljnih postupovnih pravila za zajedničke kliničke procjene

1.   Komisija

  U skladu s ovom Uredbom Komisija
  putem provedbenih akata određuje postupovna pravila za sljedeće: [Am. 119]

| (a) | podnošenje informacija, podataka i dokaza od strane subjekata koji razvijaju zdravstvene tehnologije;
  [Am. 120] |
| --- | --- |

(a)

podnošenje informacija, podataka i dokaza od strane subjekata koji razvijaju zdravstvene tehnologije;
  [Am. 120]

| (b) | imenovanje procjenjivača i suprocjenjivača; |
| --- | --- |

(b)

imenovanje procjenjivača i suprocjenjivača;

| (c) | određivanje detaljnih postupovnih koraka i njihova vremenskog okvira te cjelokupnog trajanja zajedničkih kliničkih procjena; [Am. 121] |
| --- | --- |

(c)

određivanje detaljnih postupovnih koraka i njihova vremenskog okvira te cjelokupnog trajanja zajedničkih kliničkih procjena; [Am. 121]

| (d) | ažuriranje zajedničkih kliničkih procjena; |
| --- | --- |

(d)

ažuriranje zajedničkih kliničkih procjena;

| (e) | suradnju s Europskom agencijom za lijekove na pripremi i ažuriranju zajedničkih kliničkih procjena lijekova; |
| --- | --- |

(e)

suradnju s Europskom agencijom za lijekove na pripremi i ažuriranju zajedničkih kliničkih procjena lijekova;

| (f) | suradnju s prijavljenim tijelima i stručnim skupinama na pripremi i ažuriranju zajedničkih kliničkih procjena medicinskih proizvoda. [Am. 122] |
| --- | --- |

(f)

suradnju s prijavljenim tijelima i stručnim skupinama na pripremi i ažuriranju zajedničkih kliničkih procjena medicinskih proizvoda. [Am. 122]

2.   Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 30. stavka 2.

ODJELJAK 2.

ODJELJAK 2.

ZAJEDNIČKA ZNANSTVENA SAVJETOVANJA

ZAJEDNIČKA ZNANSTVENA SAVJETOVANJA

Članak 12.

Zahtjevi za zajednička znanstvena savjetovanja

1.   Subjekti koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju mogu zatražiti zajedničko znanstveno savjetovanje s koordinacijskom skupinom za potrebe dobivanja znanstvenog savjeta o podacima

  kliničkim aspektima za optimalnu izradu znanstvenih studija
  i dokazima koji će

  istraživanja kako bi
  se možda zahtijevati

  prikupili najbolji znanstveni dokazi, poboljšala predvidljivost, uskladili prioriteti istraživanja i povećala kvaliteta i učinkovitost tih istraživanja,
  u okviru zajedničke kliničke procjene

  cilju dobivanja najboljeg dokaza
  . [Am. 123]

Subjekti koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju lijekova mogu zatražiti da se zajedničko znanstveno savjetovanje odvija usporedno s postupkom znanstvenog savjetovanja s Europskom agencijom za lijekove na temelju članka 57. stavka 1. točke (n) Uredbe (EZ) br. 726/2004. U tom se slučaju takav zahtjev podnosi u trenutku podnošenja zahtjeva za znanstveno savjetovanje Europskoj agenciji za lijekove.

2.   Pri razmatranju zahtjeva za zajedničko znanstveno savjetovanje koordinacijska skupina uzima u obzir sljedeće kriterije:

| (a) | vjerojatnost da će zdravstvena tehnologija koja se razvija biti predmet zajedničke kliničke procjene u skladu s člankom 5. stavkom 1.; |
| --- | --- |

(a)

vjerojatnost da će zdravstvena tehnologija koja se razvija biti predmet zajedničke kliničke procjene u skladu s člankom 5. stavkom 1.;

| (b) | nezadovoljene medicinske potrebe; |
| --- | --- |

(b)

nezadovoljene medicinske potrebe;

| (c) | potencijalni učinak na pacijente, javno zdravlje ili sustave zdravstvene zaštite; |
| --- | --- |

(c)

potencijalni učinak na pacijente, javno zdravlje ili sustave zdravstvene zaštite;

| (d) | znatna prekogranična dimenzija; |
| --- | --- |

(d)

znatna prekogranična dimenzija;

| (e) | velika dodana vrijednost na razini Unije; |
| --- | --- |

(e)

velika dodana vrijednost na razini Unije;

| (f) | dostupni resursi; |
| --- | --- |

(f)

dostupni resursi;

| (fa) | klinički prioriteti istraživanja na razini Unije. [Am. 124] |
| --- | --- |

(fa)

klinički prioriteti istraživanja na razini Unije. [Am. 124]

3.   Koordinacijska skupina u roku od 15 dana nakon primanja zahtjeva obavješćuje subjekta koji razvija zdravstvenu tehnologiju koji je podnio zahtjev o tome hoće li pokrenuti zajedničko znanstveno savjetovanje. Ako koordinacijska skupina odbije zahtjev, o tome obavješćuje subjekta koji razvija zdravstvenu tehnologiju i obrazlaže to odbijanje na temelju kriterija iz stavka 2.

Zajedničkim znanstvenim savjetovanjima ne dovode se u pitanje objektivnost i neovisnost zajedničkih tehnoloških procjena, kao ni rezultati ni zaključci istih. Procjenivač i suprocjenjivač koji su imenovani za njihovu provedbu u skladu s člankom 13. stavkom 3. razlikuju se od procjenjivača i suprocjenjivača imenovanih u skladu s člankom 6. stavkom 3. ove Uredbe za zajedničku tehnološku procjenu.

Predmet i sažetak sadržaja savjetovanja objavljuju se na IT platformi iz članka 27. [Am. 125]

Članak 13.

Priprema izvješća o zajedničkom znanstvenom savjetovanju


  Postupak zajedničkog znanstvenog savjetovanja [Am. 126]

1.   Nakon prihvaćanja zahtjeva za zajedničko znanstveno savjetovanje u skladu s člankom 12. te na temelju njezina godišnjeg programa rada, koordinacijska skupina imenuje podskupinu koja nadgleda pripremu izvješća o zajedničkom znanstvenom savjetovanju u ime koordinacijske skupine.

Izvješće o zajedničkom znanstvenom savjetovanju priprema se u skladu sa zahtjevima iz ovog članka te u skladu s postupovnim pravilima

  postupkom
  i dokumentacijom utvrđenima na temelju članaka 16. i 17. [Am. 127]

2.   Imenovana podskupina zahtjeva

  zahtijeva
  od subjekta koji razvija zdravstvenu tehnologiju da dostavi
  dostupnu i ažuriranu
  dokumentaciju koja sadržava informacije

  sve faze obrade informacija
  , podatke i dokaze

  studije
  potrebne za zajedničko znanstveno savjetovanje
  , kao što su dostupni podaci iz svih obavljenih ispitivanja i svih studija u kojima se koristila predmetna tehnologija. Zbog ograničenog broja pacijenata uključenih u klinička ispitivanja i/ili nedostatka komparativnih lijekova za lijekove za rijetke bolesti može se razviti prilagođen hodogram kliničke procjene. Sve te informacije stavljaju se na raspolaganje javnosti po završetku zajedničkih kliničkih procjena
  .

Imenovana podskupina i predmetni subjekt koji razvija zdravstvenu tehnologiju održavaju zajednički sastanak na temelju dokumentacije opisane u prvom podstavku. [Am. 128]

3.   Imenovana podskupina među svojim članovima imenuje procjenjivača i suprocjenjivača koji su nadležni za provođenje zajedničkog znanstvenog savjetovanja
  , a koji nisu isti procjenjivač i suprocjenjivač koji će biti imenovani u skladu s člankom 6. stavkom 3
  . Pri imenovanju u obzir se uzima znanstvena stručnost potrebna za procjenu. [Am. 129]

4.   Procjenjivač uz pomoć suprocjenjivača priprema nacrt izvješća o zajedničkom znanstvenom savjetovanju.

5.   Ako u bilo kojoj fazi pripreme nacrta izvješća o zajedničkom znanstvenom savjetovanju procjenjivač zaključi da su za dovršetak izvješća potrebni dodatni dokazi od subjekta koji razvija zdravstvenu tehnologiju, on može od imenovane podskupine zatražiti obustavu roka za pripremu izvješća te zatražiti dodatne dokaze od subjekta koji razvija zdravstvenu tehnologiju. Nakon što se posavjetuje sa subjektom koji razvija zdravstvenu tehnologiju o vremenu potrebnom za pripremu potrebnih dodatnih dokaza, procjenjivač u zahtjevu navodi broj radnih dana za koji je potrebno obustaviti pripremu.

6.   Članovi imenovane podskupine podnose svoje primjedbe tijekom pripreme nacrta izvješća o zajedničkom znanstvenom savjetovanju.

7.   Procjenjivač dostavlja nacrt izvješća o zajedničkom znanstvenom savjetovanju subjektu podnositelju koji razvija zdravstvenu tehnologiju te određuje rok u kojem navedeni subjekt može podnijeti

  da ga komentira i određuje rok za te
  primjedbe. [Am. 130]

8.   Imenovana podskupina osigurava da dionici

  Subjekt koji razvija zdravstvenu tehnologiju
  , uključujući pacijente i kliničke stručnjake

  pacijenti
  , tijekom pripreme nacrta izvješća o zajedničkom znanstvenom savjetovanju imaju priliku

  zdravstveni djelatnici i klinički stručnjaci mogu
  dostaviti svoje primjedbe te određuje rok u kojem to mogu učiniti

  tijekom zajedničkog znanstvenog savjetovanja
  . [Am. 131]

9.   Nakon primitka i razmatranja
  informacija i
  primjedbi dostavljenih u skladu sa stavcima
  2.,
  6., 7. i 8., procjenjivač uz pomoć suprocjenjivača finalizira nacrt izvješća o zajedničkom znanstvenom savjetovanju te taj nacrt izvješća dostavlja imenovanoj podskupini na očitovanje.
  Sve primjedbe, koje su javne i na koje se mora na zahtjev odgovoriti, objavljuju se na IT platformi iz članka 27. nakon finalizacije zajedničke kliničke procjene. Objavljene primjedbe uključuju primjedbe dionika i razilaženja u mišljenjima među članovima podskupine do kojih je došlo tijekom postupka. [Am. 132]

10.   Ako se zajedničko znanstveno savjetovanje provodi usporedno sa znanstvenim savjetovanjem koje osigurava

  organizira
  Europska agencija za lijekove, procjenjivač nastoji zajedno s Agencijom uskladiti zaključke izvješća o zajedničkom znanstvenom savjetovanju sa zaključcima znanstvenog savjetovanja

  raspored
  . [Am. 133]

11.   Procjenjivač uz pomoć suprocjenjivača uzima u obzir primjedbe članova imenovane podskupine te završni nacrt izvješća o zajedničkom znanstvenom savjetovanju dostavlja koordinacijskoj skupini.

12.   Koordinacijska skupina odobrava završno izvješće o zajedničkom znanstvenom savjetovanju konsenzusom, kad god je to moguće, ili, prema potrebi, običnom

  kvalificiranom
  većinom država članica, najkasnije 100 dana nakon početka pripreme izvješća iz stavka 4.[Am. 207]

Članak 14.

Izvješća o zajedničkom znanstvenom savjetovanju

1.   Koordinacijska skupina najkasnije 10 radnih dana nakon odobrenja dostavlja odobreno izvješće o zajedničkom znanstvenom savjetovanju subjektu koji razvija zdravstvenu tehnologiju koji je podnio zahtjev.

2.   Koordinacijska skupina uvrštava anonimizirani sažetak informacija o zajedničkim znanstvenim savjetovanjima u svoja godišnja izvješća i na IT platformu iz članka 27.
  Te informacije obuhvaćaju predmet savjetovanja i primjedbe.

Izvješća o znanstvenom savjetovanju objavljuju se po završetku zajedničkih kliničkih procjena. [Am. 135]

3.   Države članice ne provode znanstveno savjetovanje ili jednakovrijedno savjetovanje o zdravstvenoj tehnologiji
  iz članka 5.
  za koju je pokrenut postupak zajedničkog znanstvenog savjetovanja
  , osim ako u obzir nisu bili uzeti dodatni klinički podaci
  i ako je sadržaj zahtjeva jednak onome obuhvaćenom zajedničkim znanstvenim savjetovanjem

  dokazi koji se smatraju nužnima. Takva nacionalna znanstvena savjetovanja šalju se Komisiji radi objave na IT platformi iz članka 27
  . [Am. 136]

Članak 15.

Prijelazne odredbe za zajednička znanstvena savjetovanja

Tijekom prijelaznog razdoblja iz članka 33. stavka 1.:

| (a) | koordinacijska skupina temelji godišnji broj planiranih zajedničkih znanstvenih savjetovanja na broju država članica sudionica i dostupnim resursima; |
| --- | --- |

(a)

koordinacijska skupina temelji godišnji broj planiranih zajedničkih znanstvenih savjetovanja na broju država članica sudionica i dostupnim resursima;

| (b) | članovi koordinacijske skupine iz država članica koje ne sudjeluju u zajedničkim znanstvenim savjetovanjima:






  i. | ne imenuju se procjenjivačima ili suprocjenjivačima; |
| --- | --- | --- |

(b)

članovi koordinacijske skupine iz država članica koje ne sudjeluju u zajedničkim znanstvenim savjetovanjima:

i.

ne imenuju se procjenjivačima ili suprocjenjivačima;

| ii. | ne podnose primjedbe o nacrtima izvješćâ o zajedničkom znanstvenom savjetovanju; |
| --- | --- |

ii.

ne podnose primjedbe o nacrtima izvješćâ o zajedničkom znanstvenom savjetovanju;

| iii. | ne sudjeluju u postupku odobravanja završnih izvješća o zajedničkom znanstvenom savjetovanju; |
| --- | --- |

iii.

ne sudjeluju u postupku odobravanja završnih izvješća o zajedničkom znanstvenom savjetovanju;

| iv. | ne sudjeluju u postupku pripreme i odobravanja dijelova godišnjeg programa rada koji se odnose na zajednička znanstvena savjetovanja. |
| --- | --- |

iv.

ne sudjeluju u postupku pripreme i odobravanja dijelova godišnjeg programa rada koji se odnose na zajednička znanstvena savjetovanja.

Članak 16.

Donošenje detaljnih postupovnih pravila za zajednička znanstvena savjetovanja

1.   Komisija provedbenim aktima određuje postupovna pravila za sljedeće:

| (a) | podnošenje zahtjeva subjekata koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju i njihovo uključivanje u pripremu izvješćâ o zajedničkom znanstvenom savjetovanju; [Am. 137] |
| --- | --- |

(a)

podnošenje zahtjeva subjekata koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju i njihovo uključivanje u pripremu izvješćâ o zajedničkom znanstvenom savjetovanju; [Am. 137]

| (b) | imenovanje procjenjivača i suprocjenjivača; |
| --- | --- |

(b)

imenovanje procjenjivača i suprocjenjivača;

| (c) | određivanje detaljnih postupovnih koraka i njihova vremenskog okvira; |
| --- | --- |

(c)

određivanje detaljnih postupovnih koraka i njihova vremenskog okvira;

| (d) | savjetovanje s pacijentima, kliničkim stručnjacima

  podnošenje primjedbi pacijenata
  ,
  zdravstvenih djelatnika, udruga pacijenata, socijalnih partnera, nevladinih organizacija, kliničkih stručnjaka
  i drugim relevantnim dionicima

  drugih relevantnih dionika
  ; [Am. 138] |
| --- | --- |

(d)

savjetovanje s pacijentima, kliničkim stručnjacima

  podnošenje primjedbi pacijenata
  ,
  zdravstvenih djelatnika, udruga pacijenata, socijalnih partnera, nevladinih organizacija, kliničkih stručnjaka
  i drugim relevantnim dionicima

  drugih relevantnih dionika
  ; [Am. 138]

| (e) | suradnju s Europskom agencijom za lijekove na zajedničkim znanstvenim savjetovanjima o lijekovima kada subjekt koji razvija zdravstvenu tehnologiju zatraži da se savjetovanje provede usporedno s postupkom dobivanja znanstvenog savjeta Agencije; |
| --- | --- |

(e)

suradnju s Europskom agencijom za lijekove na zajedničkim znanstvenim savjetovanjima o lijekovima kada subjekt koji razvija zdravstvenu tehnologiju zatraži da se savjetovanje provede usporedno s postupkom dobivanja znanstvenog savjeta Agencije;

| (f) | suradnju sa stručnim skupinama iz članka 106. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/745 na zajedničkim znanstvenim savjetovanjima o medicinskim proizvodima. |
| --- | --- |

(f)

suradnju sa stručnim skupinama iz članka 106. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/745 na zajedničkim znanstvenim savjetovanjima o medicinskim proizvodima.

2.   Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 30. stavka 2.

Članak 17.

Dokumentacija i pravila za odabir dionika za zajednička znanstvena savjetovanja

Komisija je u skladu s člankom 31

  člancima 30. i 32
  . ovlaštena za donošenje delegiranih

  provedbenih
  akata koji se odnose na: [Am. 139]

| (a) | sadržaj sljedećeg

  postupak
  : [Am. 140]







  i. | zahtjeva subjekata koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju za zajednička znanstvena savjetovanja; |
| --- | --- | --- |

(a)

sadržaj sljedećeg

  postupak
  : [Am. 140]

i.

zahtjeva subjekata koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju za zajednička znanstvena savjetovanja;

| ii. | dosjea s informacijama, podatcima i dokazima koje za potrebe zajedničkih znanstvenih savjetovanja trebaju dostaviti subjekti koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju; |
| --- | --- |

ii.

dosjea s informacijama, podatcima i dokazima koje za potrebe zajedničkih znanstvenih savjetovanja trebaju dostaviti subjekti koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju;

| iii. | izvješća o zajedničkom znanstvenom savjetovanju; |
| --- | --- |

iii.

izvješća o zajedničkom znanstvenom savjetovanju;

| iii.a | uključivanja dionika za potrebe ovog odjeljka, uključujući pravila o sukobu interesa. Izjave o financijskim interesima objavljuju se i uvid u njih mogu dobiti svi dionici. Dionici i stručnjaci koji se nalaze u sukobu interesa ne sudjeluju u procesu. [Am. 141] |
| --- | --- |

iii.a

uključivanja dionika za potrebe ovog odjeljka, uključujući pravila o sukobu interesa. Izjave o financijskim interesima objavljuju se i uvid u njih mogu dobiti svi dionici. Dionici i stručnjaci koji se nalaze u sukobu interesa ne sudjeluju u procesu. [Am. 141]

| (b) | pravila za određivanje dionika s kojima se potrebno savjetovati za potrebe ovog odjeljka.
  [Am. 142] |
| --- | --- |

(b)

pravila za određivanje dionika s kojima se potrebno savjetovati za potrebe ovog odjeljka.
  [Am. 142]

ODJELJAK 3.

ODJELJAK 3.

ZDRAVSTVENE TEHNOLOGIJE U NASTAJANJU

ZDRAVSTVENE TEHNOLOGIJE U NASTAJANJU

Članak 18.

Prepoznavanje zdravstvenih tehnologija u nastajanju

1.   Koordinacijska skupina svake godine priprema studiju o zdravstvenim tehnologijama u nastajanju za koje se očekuje da će imati velik učinak na pacijente, javno zdravlje ili sustave zdravstvene zaštite.

2.   U pripremi studije koordinacijska skupina savjetuje se sa:

| (a) | subjektima koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju; |
| --- | --- |

(a)

subjektima koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju;

| (b) | udrugama pacijenata
  i potrošača te zdravstvenim djelatnicima na svojem godišnjem sastanku
  ; [Am. 143] |
| --- | --- |

(b)

udrugama pacijenata
  i potrošača te zdravstvenim djelatnicima na svojem godišnjem sastanku
  ; [Am. 143]

| (c) | kliničkim stručnjacima; |
| --- | --- |

(c)

kliničkim stručnjacima;

| (d) | Europskom agencijom za lijekove, uključujući o prethodnoj obavijesti o lijekovima prije zahtjeva za odobrenje za stavljanje u promet; |
| --- | --- |

(d)

Europskom agencijom za lijekove, uključujući o prethodnoj obavijesti o lijekovima prije zahtjeva za odobrenje za stavljanje u promet;

| (e) | Koordinacijskom skupinom za medicinske proizvode uspostavljenom člankom 103. Uredbe (EU) 2017/745. |
| --- | --- |

(e)

Koordinacijskom skupinom za medicinske proizvode uspostavljenom člankom 103. Uredbe (EU) 2017/745.

2.a
     
  Pri izradi studije, koordinacijska skupina osigurava primjerenu zaštitu poslovno povjerljivih informacija koje je dostavio subjekt koji razvija zdravstvenu tehnologiju. Radi postizanja tog cilja koordinacijska skupina subjektu koji razvija zdravstvenu tehnologiju daje priliku da dostavi primjedbe u vezi sa sadržajem studije i propisno uzima te primjedbe u obzir. [Am. 144]

3.   Zaključci studije sažimaju se u godišnjem izvješću koordinacijske skupine i uzimaju se u obzir pri pripremi njezinih godišnjih programa rada.

ODJELJAK 4.

ODJELJAK 4.

DOBROVOLJNA SURADNJA NA PROCJENI ZDRAVSTVENE TEHNOLOGIJE

DOBROVOLJNA SURADNJA NA PROCJENI ZDRAVSTVENE TEHNOLOGIJE

Članak 19.

Dobrovoljna suradnja

1.   Komisija podupire
  svaku daljnju
  suradnju i razmjenu znanstvenih informacija među državama članicama u pogledu sljedećeg

  sljedećih pitanja
  : [Am. 145]

| (a) | nekliničkih procjena o zdravstvenim tehnologijama; |
| --- | --- |

(a)

nekliničkih procjena o zdravstvenim tehnologijama;

| (b) | suradničkih procjena o medicinskim proizvodima; |
| --- | --- |

(b)

suradničkih procjena o medicinskim proizvodima;

| (c) | procjena zdravstvenih tehnologija koje nisu lijekovi ili medicinski proizvodi; |
| --- | --- |

(c)

procjena zdravstvenih tehnologija koje nisu lijekovi ili medicinski proizvodi;

| (d) | osiguranja dodatnih dokaza kojima se podupiru procjene zdravstvenih tehnologija; |
| --- | --- |

(d)

osiguranja dodatnih dokaza kojima se podupiru procjene zdravstvenih tehnologija;

| (da) | kliničkih procjena lijekova i medicinskih proizvoda koje provode države članice; [Am. 146] |
| --- | --- |

(da)

kliničkih procjena lijekova i medicinskih proizvoda koje provode države članice; [Am. 146]

| (db) | mjera povezanih s milosrdnim davanjem lijekova u kliničkoj praksi, u cilju poboljšanja dokaza i izrade registra u tu svrhu; [Am. 147] |
| --- | --- |

(db)

mjera povezanih s milosrdnim davanjem lijekova u kliničkoj praksi, u cilju poboljšanja dokaza i izrade registra u tu svrhu; [Am. 147]

| (dc) | izrade smjernica o najboljim medicinskim praksama na temelju znanstvenih dokaza; [Am. 148] |
| --- | --- |

(dc)

izrade smjernica o najboljim medicinskim praksama na temelju znanstvenih dokaza; [Am. 148]

| (dd) | smanjenja ulaganja u zastarjele tehnologije [Am. 149] |
| --- | --- |

(dd)

smanjenja ulaganja u zastarjele tehnologije [Am. 149]

| (de) | postroživanja pravila o prikupljanju kliničkih dokaza i njihovu praćenju. [Am. 150] |
| --- | --- |

(de)

postroživanja pravila o prikupljanju kliničkih dokaza i njihovu praćenju. [Am. 150]

2.   Koordinacijska skupina olakšava suradnju iz stavka 1.

3.   Suradnja iz stavka 1. točaka (b)
  , (c), (db)
  i (c

  de
  ) može se provoditi primjenom postupovnih pravila utvrđenih u skladu s člankom 11. i zajedničkih pravila utvrđenih u skladu s člancima 22. i 23. [Am. 151]

4.   Suradnja iz stavka 1. uključuje se u godišnje programe rada koordinacijske skupine, a rezultati suradnje uvrštavaju se u njezina godišnja izvješća te na IT platformu iz članka 27.

Poglavlje III.

Poglavlje III.

Pravila o kliničkim procjenama

Pravila o kliničkim procjenama

Članak 20.

Usklađena pravila za kliničke procjene

1.
     Zajednička postupovna pravila i metodologija utvrđeni u skladu s člankom 22. te zahtjevi utvrđeni u skladu s člankom 23. primjenjuju se na:

| (a) | zajedničke kliničke procjene koje se provode u skladu s poglavljem II. |
| --- | --- |

(a)

zajedničke kliničke procjene koje se provode u skladu s poglavljem II.

| (b) | kliničke procjene lijekova i medicinskih proizvoda koje provode države članice.
  [Am. 152] |
| --- | --- |

(b)

kliničke procjene lijekova i medicinskih proizvoda koje provode države članice.
  [Am. 152]

1.a
     
  Gdje je to relevantno i primjereno, države članice potiče se na primjenu zajedničkih postupovnih pravila i metodologije iz ove Uredbe za kliničke procjene lijekova i medicinskih proizvoda koji nisu uključeni u područje primjene ove Uredbe, a koje države članice provode na nacionalnoj razini. [Am. 153]

Članak 21.

Izvješća o kliničkoj procjeni

1.   Ako država članica provodi kliničku procjenu, ta država članica Komisiji podnosi izvješće o kliničkoj procjeni i sažetak izvješća najkasnije 30 radnih dana nakon dovršetka procjene zdravstvene tehnologije.

2.   Komisija objavljuje sažetke izvješćâ iz stavka 1. na IT platformi iz članka 27. i drugim državama članicama stavlja na raspolaganje izvješća o kliničkoj procjeni na toj IT platformi.

Članak 22.

Zajednička postupovna pravila i metodologija

1.   
  Uzimajući u obzir rezultate rada koji je već poduzet u okviru zajedničkih akcija EUnetHTA i nakon savjetovanja sa svim relevantnim dionicima,
  Komisija donosi provedbene akte koji se odnose na: [Am. 154]

| (a) | postupovna pravila o sljedećem:






  i. | osiguranju neovisnosti i transparentnosti kliničkih procjena koje provode tijela i institucije zdravstvene tehnologije

  članovi koordinacijske skupine
  , bez sukoba interesa
  , u skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7.
  ; [Am. 155] |
| --- | --- | --- |

(a)

postupovna pravila o sljedećem:

i.

osiguranju neovisnosti i transparentnosti kliničkih procjena koje provode tijela i institucije zdravstvene tehnologije

  članovi koordinacijske skupine
  , bez sukoba interesa
  , u skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7.
  ; [Am. 155]

| ii. | mehanizmima za interakciju između institucija zdravstvene tehnologije i subjekata koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju tijekom kliničkih procjena
  , pri čemu se vodi računa o odredbama prethodnih članka
  ; [Am. 156] |
| --- | --- |

ii.

mehanizmima za interakciju između institucija zdravstvene tehnologije i subjekata koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju tijekom kliničkih procjena
  , pri čemu se vodi računa o odredbama prethodnih članka
  ; [Am. 156]

| iii. | savjetovanju s pacijentima

  primjedbama pacijenata, zdravstvenih djelatnika, udruga potrošača
  , kliničkim stručnjacima

  kliničkih stručnjaka
  i drugim dionicima

  drugih dionika
  u okviru kliničkih procjena
  te o valjano obrazloženim odgovorima na njih, pri čemu se vodi računa o odredbama prethodnih članaka
  ; [Am. 157] |
| --- | --- |

iii.

savjetovanju s pacijentima

  primjedbama pacijenata, zdravstvenih djelatnika, udruga potrošača
  , kliničkim stručnjacima

  kliničkih stručnjaka
  i drugim dionicima

  drugih dionika
  u okviru kliničkih procjena
  te o valjano obrazloženim odgovorima na njih, pri čemu se vodi računa o odredbama prethodnih članaka
  ; [Am. 157]

| iii.a | rješavanju mogućih sukoba interesa; [Am. 158] |
| --- | --- |

iii.a

rješavanju mogućih sukoba interesa; [Am. 158]

| iii.b | osiguravanju da se procjena medicinskih proizvoda može provesti u prikladnom trenutku nakon stavljanja na tržište, što omogućuje korištenje podataka o kliničkoj učinkovitosti, uključujući stvarne podatke. Prikladan trenutak utvrdit će se u suradnji s relevantnim dionicima. [Am. 159] |
| --- | --- |

iii.b

osiguravanju da se procjena medicinskih proizvoda može provesti u prikladnom trenutku nakon stavljanja na tržište, što omogućuje korištenje podataka o kliničkoj učinkovitosti, uključujući stvarne podatke. Prikladan trenutak utvrdit će se u suradnji s relevantnim dionicima. [Am. 159]

| (b) | metodologije koje se upotrebljavaju za osmišljavanje sadržaja i strukture kliničkih procjena

  mehanizam kažnjavanja u slučaju da subjekt koji razvija tehnologiju ne ispunjava zahtjeve u pogledu dostavljanja dostupnih informacija, kako bi se zajamčila kvaliteta postupka
  . [Am. 160] |
| --- | --- |

(b)

metodologije koje se upotrebljavaju za osmišljavanje sadržaja i strukture kliničkih procjena

  mehanizam kažnjavanja u slučaju da subjekt koji razvija tehnologiju ne ispunjava zahtjeve u pogledu dostavljanja dostupnih informacija, kako bi se zajamčila kvaliteta postupka
  . [Am. 160]

1.a
     
  U roku od [6 mjeseci] od datuma stupanja na snagu ove Uredbe koordinacijska skupina izrađuje nacrt provedbene uredbe o metodologijama koje se trebaju dosljedno primjenjivati pri provođenju zajedničkih kliničkih procjena i savjetovanja te utvrđuje sadržaj tih procjena i savjetovanja. Metodologije se razvijaju na temelju postojećih metodoloških smjernica i predložaka za podnošenje dokaza mreže EUnetHTA. U svakom slučaju metodologije moraju udovoljavati sljedećim kriterijima:

| (a) | metodologije se temelje na visokim standardima kvalitete i najboljim dostupnim znanstvenim dokazima koji proizlaze, kad je to praktično izvedivo i etički opravdano, prvenstveno iz dvostruko slijepih randomiziranih kliničkih ispitivanja, metaanalize i sustavnih pregleda; |
| --- | --- |

(a)

metodologije se temelje na visokim standardima kvalitete i najboljim dostupnim znanstvenim dokazima koji proizlaze, kad je to praktično izvedivo i etički opravdano, prvenstveno iz dvostruko slijepih randomiziranih kliničkih ispitivanja, metaanalize i sustavnih pregleda;

| (b) | procjene relativne učinkovitosti temelje se na završnim točkama relevantnima za pacijenta, uz kriterije koji su korisni, relevantni, opipljivi, konkretni i prilagođeni predmetnom kliničkom stanju; |
| --- | --- |

(b)

procjene relativne učinkovitosti temelje se na završnim točkama relevantnima za pacijenta, uz kriterije koji su korisni, relevantni, opipljivi, konkretni i prilagođeni predmetnom kliničkom stanju;

| (c) | metodologijama se vodi računa o posebnostima novih postupaka i određenih vrsta lijekova za koje u trenutku izdavanja odobrenja za stavljanje u promet ima manje dostupnih kliničkih dokaza (kao što su lijekovi za rijetke bolesti ili uvjetna odobrenja za stavljanje u promet). Međutim, nijedan takav nedostatak dokaza ne sprečava prikupljanje dodatnih dokaza koje je potrebno naknadno nadzirati i koji mogu zahtijevati naknadno ocjenjivanje, a koji ne utječu na sigurnost pacijenata ili znanstvenu kvalitetu; |
| --- | --- |

(c)

metodologijama se vodi računa o posebnostima novih postupaka i određenih vrsta lijekova za koje u trenutku izdavanja odobrenja za stavljanje u promet ima manje dostupnih kliničkih dokaza (kao što su lijekovi za rijetke bolesti ili uvjetna odobrenja za stavljanje u promet). Međutim, nijedan takav nedostatak dokaza ne sprečava prikupljanje dodatnih dokaza koje je potrebno naknadno nadzirati i koji mogu zahtijevati naknadno ocjenjivanje, a koji ne utječu na sigurnost pacijenata ili znanstvenu kvalitetu;

| (d) | kriteriji usporedbe su referentni za predmetni klinički subjekt te najbolji i/ili najčešće korišteni tehnološki ili postupovni kriterij usporedbe; |
| --- | --- |

(d)

kriteriji usporedbe su referentni za predmetni klinički subjekt te najbolji i/ili najčešće korišteni tehnološki ili postupovni kriterij usporedbe;

| (e) | kada je riječ o lijekovima, subjekti koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju moraju, za potrebe kliničke procjene, koordinacijskoj skupini dostaviti dosje u formatu eCTD koji podnose Europskoj agenciji za lijekove radi dobivanja centraliziranog odobrenja. Taj dosje uključuje izvješće o kliničkoj studiji; |
| --- | --- |

(e)

kada je riječ o lijekovima, subjekti koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju moraju, za potrebe kliničke procjene, koordinacijskoj skupini dostaviti dosje u formatu eCTD koji podnose Europskoj agenciji za lijekove radi dobivanja centraliziranog odobrenja. Taj dosje uključuje izvješće o kliničkoj studiji;

| (f) | informacije koje subjekt koji razvija tehnologije mora priložiti odnose se na najnovije i javne podatke. Neispunjavanje tog zahtjeva može dovesti do primjene mehanizma kažnjavanja; |
| --- | --- |

(f)

informacije koje subjekt koji razvija tehnologije mora priložiti odnose se na najnovije i javne podatke. Neispunjavanje tog zahtjeva može dovesti do primjene mehanizma kažnjavanja;

| (g) | klinička ispitivanja su studije koje se par excellence provode u biomedicinskom području tako da se korištenje neke druge vrste studije, primjerice epidemiološke, može ograničiti na iznimne slučajeve i mora biti u potpunosti opravdano; |
| --- | --- |

(g)

klinička ispitivanja su studije koje se par excellence provode u biomedicinskom području tako da se korištenje neke druge vrste studije, primjerice epidemiološke, može ograničiti na iznimne slučajeve i mora biti u potpunosti opravdano;

| (h) | u zajedničkim metodama te zahtjevima za podatke i mjerenjima ishoda u obzir se uzimaju specifičnosti medicinskih proizvoda i in vitro dijagnostičkih medicinskih proizvoda; |
| --- | --- |

(h)

u zajedničkim metodama te zahtjevima za podatke i mjerenjima ishoda u obzir se uzimaju specifičnosti medicinskih proizvoda i in vitro dijagnostičkih medicinskih proizvoda;

| (i) | kad je riječ o cjepivima, metodologijom se uzima u obzir doživotni učinak cjepiva u prikladnom vremenskom razdoblju analiza, neizravni učinci poput kolektivnog imuniteta i elementi koji nisu povezani s cjepivom, primjerice stope procijepljenosti povezane s programima; |
| --- | --- |

(i)

kad je riječ o cjepivima, metodologijom se uzima u obzir doživotni učinak cjepiva u prikladnom vremenskom razdoblju analiza, neizravni učinci poput kolektivnog imuniteta i elementi koji nisu povezani s cjepivom, primjerice stope procijepljenosti povezane s programima;

| (j) | ako je to izvedivo u praksi i etički opravdano, subjekt koji razvija zdravstvenu tehnologiju provodi najmanje jedno randomizirano kontrolirano kliničko ispitivanje u kojem na temelju klinički relevantnih ishoda uspoređuje svoju tehnologiju s aktivnim usporednim lijekom koji se u vrijeme izrade ispitivanja smatra jednim od najboljih dokazanih oblika liječenja (standardno liječenje), ili se primjenjuje u najčešćem obliku liječenja ako ne postoji standardno liječenje. Taj subjekt stavlja na raspolaganje podatke i rezultate provedenih usporednih ispitivanja u dosjeu s dokumentacijom koji se podnosi na zajedničku kliničku procjenu. |
| --- | --- |

(j)

ako je to izvedivo u praksi i etički opravdano, subjekt koji razvija zdravstvenu tehnologiju provodi najmanje jedno randomizirano kontrolirano kliničko ispitivanje u kojem na temelju klinički relevantnih ishoda uspoređuje svoju tehnologiju s aktivnim usporednim lijekom koji se u vrijeme izrade ispitivanja smatra jednim od najboljih dokazanih oblika liječenja (standardno liječenje), ili se primjenjuje u najčešćem obliku liječenja ako ne postoji standardno liječenje. Taj subjekt stavlja na raspolaganje podatke i rezultate provedenih usporednih ispitivanja u dosjeu s dokumentacijom koji se podnosi na zajedničku kliničku procjenu.

Ako je riječ o medicinskom proizvodu, metodologija se prilagođava njegovim značajkama i posebnostima, a kao polazište se uzima metodologija koju je već razvio EUnetHTA.

Koordinacijska skupina podnosi svoj nacrt provedbene uredbe Komisiji na potvrđivanje.

U roku od [3 mjeseca] od primitka nacrta mjere, Komisija odlučuje hoće li ga potvrditi putem provedbenog akta koji se donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 30. stavka 2.

Ako Komisija ne namjerava potvrditi nacrt mjere ili ga namjerava djelomično potvrditi, ili ako predlaže izmjene, vraća nacrt koordinacijskoj skupini s objašnjenjem razloga. Koordinacijska skupina može u razdoblju od [6 tjedana] izmijeniti nacrt mjere na temelju Komisijinih naputaka i predloženih izmjena, te ga ponovno podnijeti Komisiji.

Ako po isteku [razdoblja od 6 tjedana] koordinacijska skupina ne podnese izmijenjeni nacrt mjere ili podnese nacrt mjere koji nije izmijenjen tako da je u skladu s izmjenama koje je predložila Komisija, Komisija može donijeti provedbenu uredbu s izmjenama koje ona smatra relevantnima ili ga može odbaciti.

Ako koordinacijska skupina ne podnese nacrt mjere Komisiji u roku koji je u skladu sa [stavkom 1.], Komisija može donijeti provedbenu uredbu bez nacrta koordinacijske skupine. [Am. 208/rev]

2.   Provedbeni akti iz stavka 1. donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 30. stavka 2.

Članak 23.

Sadržaj dokumentacije koja se podnosi i izvješćâ te pravila za odabir dionika

Komisija je

  Koordinacijska skupina
  u skladu s člankom 31. ovlaštena za donošenje delegiranih akata koji se odnose na

  postupkom iz članka 2. stavka 1. točke (a) utvrđuje
  : [Am. 162]

| (a) | sadržaj

  format i predloške
  : [Am. 163]







  i. | dosjea s informacijama, podatcima i dokazima koje za potrebe kliničkih procjena trebaju dostaviti subjekti koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju; |
| --- | --- | --- |

(a)

sadržaj

  format i predloške
  : [Am. 163]

i.

dosjea s informacijama, podatcima i dokazima koje za potrebe kliničkih procjena trebaju dostaviti subjekti koji razvijaju zdravstvenu tehnologiju;

| ii. | izvješćâ o kliničkoj procjeni; |
| --- | --- |

ii.

izvješćâ o kliničkoj procjeni;

| iii. | sažetaka izvješćâ o kliničkoj procjeni. |
| --- | --- |

iii.

sažetaka izvješćâ o kliničkoj procjeni.

| (b) | pravila za određivanje dionika s kojima se potrebno savjetovati za potrebe poglavlja II. odjeljka 1. i ovog poglavlja
  neovisno o članku 26
  . [Am. 164] |
| --- | --- |

(b)

pravila za određivanje dionika s kojima se potrebno savjetovati za potrebe poglavlja II. odjeljka 1. i ovog poglavlja
  neovisno o članku 26
  . [Am. 164]

Poglavlje IV.

Poglavlje IV.

Okvir potpore

Okvir potpore

Članak 24.

Financiranje sredstvima Unije

  [Am. 165]

1.   Unija osigurava sredstva za financiranje rada koordinacijske skupine i njezinih podskupina te aktivnosti koje su potpora tom radu, uključujući njezinu suradnju s Komisijom, Europskom agencijom za lijekove i mrežom dionika iz članka 26. Financijska pomoć Unije za aktivnosti na temelju ove Uredbe provodi se u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (16).

2.   Financijska sredstva iz stavka 1. uključuju sredstva za sudjelovanje imenovanih tijela i institucija država članica za zdravstvene tehnologije kojima se podupire rad na zajedničkim kliničkim procjenama i zajedničkim znanstvenim savjetovanjima. Procjenjivač i suprocjenjivači imaju pravo na posebnu naknadu za svoj rad na zajedničkim kliničkim procjenama i zajedničkim znanstvenim savjetovanjima u skladu s internim odredbama Komisije.

2.a
     
  Unija je dužna pobrinuti se za stabilno i trajno javno financiranje zajedničkog rada na procjeni zdravstvenih tehnologija koji se obavlja bez izravnog ili neizravnog financiranja subjekata koji razvijaju zdravstvene tehnologije. [Am. 166]

2.b
     
  Komisija može uspostaviti sustav naknada za subjekte koji razvijaju zdravstvene tehnologije u okviru kojih se traže i zajednička znanstvena savjetovanja i zajedničke kliničke procjene, a koje su namijenjene za istraživanja o kliničkim prioritetima ili nezadovoljenim medicinskim potrebama. Taj sustav naknada ni u kojem slučaju nije namijenjen za financiranje aktivnosti predviđenih ovom Uredbom. [Am. 167]

Članak 25.

Potpora Komisije za koordinacijsku skupinu

Komisija podupire rad koordinacijske skupine. Konkretno, Komisija obavlja sljedeće:

| (a) | u svojim je prostorijama domaćin i supredsjedatelj sastanaka koordinacijske skupine
  s pravom izražavanja mišljenja, ali bez prava glasa
  ; [Am. 168] |
| --- | --- |

(a)

u svojim je prostorijama domaćin i supredsjedatelj sastanaka koordinacijske skupine
  s pravom izražavanja mišljenja, ali bez prava glasa
  ; [Am. 168]

| (b) | osigurava tajništvo za koordinacijsku skupinu te pruža administrativnu i znanstvenu potporu te informatičku podršku; [Am. 169] |
| --- | --- |

(b)

osigurava tajništvo za koordinacijsku skupinu te pruža administrativnu i znanstvenu potporu te informatičku podršku; [Am. 169]

| (c) | na IT platformi iz članka 27. objavljuje godišnje programe rada koordinacijske skupine, godišnja izvješća, sažetke zapisnika s njezinih sastanaka te izvješća i sažetke izvješćâ o zajedničkim kliničkim procjenama; |
| --- | --- |

(c)

na IT platformi iz članka 27. objavljuje godišnje programe rada koordinacijske skupine, godišnja izvješća, sažetke zapisnika s njezinih sastanaka te izvješća i sažetke izvješćâ o zajedničkim kliničkim procjenama;

| (d) | provjerava obavlja li se rad koordinacijske skupine na neovisan i transparentan način
  , u skladu s utvrđenim poslovnikom
  ; [Am. 170] |
| --- | --- |

(d)

provjerava obavlja li se rad koordinacijske skupine na neovisan i transparentan način
  , u skladu s utvrđenim poslovnikom
  ; [Am. 170]

| (e) | olakšava suradnju s Europskom agencijom za lijekove na zajedničkom radu na lijekovima, uključujući razmjenu povjerljivih informacija; |
| --- | --- |

(e)

olakšava suradnju s Europskom agencijom za lijekove na zajedničkom radu na lijekovima, uključujući razmjenu povjerljivih informacija;

| (f) | olakšava suradnju s odgovarajućim tijelima na razini Unije na zajedničkom radu na medicinskim proizvodima, uključujući razmjenu povjerljivih informacija. [Am. 171] |
| --- | --- |

(f)

olakšava suradnju s odgovarajućim tijelima na razini Unije na zajedničkom radu na medicinskim proizvodima, uključujući razmjenu povjerljivih informacija. [Am. 171]

Članak 26.

Mreža dionika

1.   Komisija uspostavlja mrežu dionika putem otvorenog poziva za podnošenje prijava i odabirom prikladnih organizacija dionika na temelju kriterija odabira utvrđenih otvorenim pozivom za podnošenje prijava
  , kao što su legitimnost, zastupljenost, transparentnost i odgovornost
  .

Organizacije kojima je namijenjen otvoreni poziv za podnošenje prijava jesu udruge pacijenata, potrošačke udruge, nevladine organizacije iz područja zdravstvene zaštite, subjekti koji razvijaju zdravstvene tehnologije i zdravstveni djelatnici.

Pri odabiru članova mreže dionika primjenjuju se najbolje prakse u sprečavanju sukoba interesa.

U mrežu dionika uključena su i dva predstavnika Europskog parlamenta. [Am. 172]

2.   Komisija objavljuje popis organizacija dionika uključenih u mrežu dionika.
  Dionici ne smiju biti u sukobu interesa, a njihove se izjave o sukobu interesa objavljuju na IT platformi. [Am. 173]

3.   Komisija organizira

  ad hoc

  sastanke

  najmanje jednom godišnje organizira sastanak
  između mreže dionika i koordinacijske skupine u sljedeće svrhe

  radi promicanja konstruktivnog dijaloga. Funkcije mreže dionika obuhvaćaju sljedeće
  : [Am. 174]

| (a) | obavješćivanje dionika

  razmjena informacija
  o radu
  koordinacijske
  skupine
  i postupku procjene
  ; [Am. 175] |
| --- | --- |

(a)

obavješćivanje dionika

  razmjena informacija
  o radu
  koordinacijske
  skupine
  i postupku procjene
  ; [Am. 175]

| (b) | razmjena informacija o radu koordinacijske skupine

  sudjelovanje u seminarima i radionicama ili posebnim aktivnostima koji se organiziraju u vezi s konkretnim aspektima
  ; [Am. 176] |
| --- | --- |

(b)

razmjena informacija o radu koordinacijske skupine

  sudjelovanje u seminarima i radionicama ili posebnim aktivnostima koji se organiziraju u vezi s konkretnim aspektima
  ; [Am. 176]

| (ba) | podupiranje pristupa stvarnim iskustvima u vezi s bolešću i njihovu tretmanu te stvarne uporabe zdravstvenih tehnologija u cilju boljeg razumijevanja vrijednosti koju dionici daju prikupljenim znanstvenim dokazima tijekom postupka procjene; [Am. 177] |
| --- | --- |

(ba)

podupiranje pristupa stvarnim iskustvima u vezi s bolešću i njihovu tretmanu te stvarne uporabe zdravstvenih tehnologija u cilju boljeg razumijevanja vrijednosti koju dionici daju prikupljenim znanstvenim dokazima tijekom postupka procjene; [Am. 177]

| (bb) | doprinos usredotočenijoj i učinkovitijoj komunikaciji s dionicima i među njima radi podupiranja njihove uloge u racionalnoj i sigurnoj upotrebi zdravstvenih tehnologija; [Am. 178] |
| --- | --- |

(bb)

doprinos usredotočenijoj i učinkovitijoj komunikaciji s dionicima i među njima radi podupiranja njihove uloge u racionalnoj i sigurnoj upotrebi zdravstvenih tehnologija; [Am. 178]

| (bc) | sastavljanje popisa prioriteta za medicinska istraživanja; [Am. 179] |
| --- | --- |

(bc)

sastavljanje popisa prioriteta za medicinska istraživanja; [Am. 179]

| (bd) | traženje mišljenja o godišnjem programu rada i godišnjoj studiji koju priprema koordinacijska skupina; [Am. 180] |
| --- | --- |

(bd)

traženje mišljenja o godišnjem programu rada i godišnjoj studiji koju priprema koordinacijska skupina; [Am. 180]

Interesi i osnivački dokumenti dionika, kao i sažetak godišnjih sastanaka i mogućih aktivnosti objavljuju se na IT platformi iz članka 27. [Am. 181]

4.   Na zahtjev koordinacijske skupine Komisija poziva pacijente
  , zdravstvene djelatnike
  i kliničke stručnjake koje imenuje mreža dionika da prisustvuju sastancima koordinacijske skupine kao promatrači. [Am. 182]

5.   Na zahtjev koordinacijske skupine mreža dionika pruža potporu koordinacijskoj skupini pri utvrđivanju iskustava pacijenata i kliničkog stručnog znanja potrebnih za rad njezinih podskupina.

Članak 27.

IT platforma

1.   Komisija

  Nadovezujući se na rad zajedničkih akcija EUnetHTA, Komisija
  uspostavlja i održava IT platformu koja sadržava informacije o sljedećem: [Am. 183]

| (a) | planiranim, tekućim i dovršenim zajedničkim kliničkim procjenama i procjenama zdravstvene tehnologije država članica; |
| --- | --- |

(a)

planiranim, tekućim i dovršenim zajedničkim kliničkim procjenama i procjenama zdravstvene tehnologije država članica;

| (b) | zajedničkim znanstvenim savjetovanjima; |
| --- | --- |

(b)

zajedničkim znanstvenim savjetovanjima;

| (c) | studijama o prepoznavanju zdravstvenih tehnologija u nastajanju; |
| --- | --- |

(c)

studijama o prepoznavanju zdravstvenih tehnologija u nastajanju;

| (d) | rezultatima dobrovoljne suradnje među državama članicama; |
| --- | --- |

(d)

rezultatima dobrovoljne suradnje među državama članicama;

| (da) | popisu članova koordinacijske skupine, njezinih podskupina i drugih stručnjaka, zajedno s njihovim izjavama o financijskim interesima; [Am. 184] |
| --- | --- |

(da)

popisu članova koordinacijske skupine, njezinih podskupina i drugih stručnjaka, zajedno s njihovim izjavama o financijskim interesima; [Am. 184]

| (db) | svim podacima koji se moraju objaviti u skladu s ovom Uredbom; [Am. 185] |
| --- | --- |

(db)

svim podacima koji se moraju objaviti u skladu s ovom Uredbom; [Am. 185]

| (dc) | konačnim izvješćima o zajedničkim kliničkim procjenama i sažecima tih izvješća dostupnim u formatu razumljivom laicima na svim službenim jezicima Europske unije; [Am. 186] |
| --- | --- |

(dc)

konačnim izvješćima o zajedničkim kliničkim procjenama i sažecima tih izvješća dostupnim u formatu razumljivom laicima na svim službenim jezicima Europske unije; [Am. 186]

| (dd) | popisima organizacija uključenih u mrežu dionika. [Am. 187] |
| --- | --- |

(dd)

popisima organizacija uključenih u mrežu dionika. [Am. 187]

2.   Komisija osigurava da tijela država članica, članovi mreže dionika i javnost imaju prikladnu razinu pristupa

  javni pristup
  informacijama na IT platformi. [Am. 188]

Članak 28.

Izvješće o provedbi


  procjeni prijelaznog razdoblja [Am. 189]

Najkasnije dvije godine nakon isteka

  Na kraju
  prijelaznog razdoblja navedenog u članku 33. stavku 1.

  i prije no što usklađeni sustav za procjenu zdravstvenih tehnologija uspostavljen ovom Uredbom postane obvezan
  Komisija objavljuje

  podnosi
  izvješće o provedbi odredbi o opsegu

  procjeni učinka koje se odnosi na cijeli uvedeni postupak i u kojemu se ocjenjuje, među ostalim kriterijima, ostvareni napredak u pogledu pristupa pacijenata novim zdravstvenim tehnologijama i funkcioniranja unutarnjeg tržišta, učinak na kvalitetu inovacija kao što su razvoj inovativnih lijekova u područjima s nezadovoljenim potrebama, na održivost zdravstvenih sustava, kvaliteta procjene zdravstvenih tehnologija i kapacitet na nacionalnoj i regionalnoj razini kao i prikladnost opsega
  zajedničkih kliničkih procjena te o funkcioniranju

  i funkcioniranja
  okvira potpore iz ovog poglavlja. [Am. 190]

Poglavlje V.

Poglavlje V.

Završne odredbe

Završne odredbe

Članak 29.

Evaluacija i praćenje

1.   Najkasnije pet godina nakon objave izvješća iz članka 28. Komisija provodi evaluaciju ove Uredbe i izvješćuje o svojim zaključcima.

2.   Najkasnije do ... [godina dana nakon datuma početka primjene] Komisija uspostavlja program praćenja provedbe ove Uredbe. U programu praćenja utvrđuju se sredstva i vremenski razmaci za prikupljanje podataka i drugih potrebnih dokaza. U programu praćenja navode se mjere koje će Komisija i države članice poduzeti pri prikupljanju i analizi podataka i drugih dokaza.

3.   Godišnja izvješća koordinacijske skupine upotrebljavaju se kao dio programa praćenja.

Članak 30.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 31.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članaka 17. i 23. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od ...

  [unijeti datum stupanja na snagu ove Uredbe
  ].

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članaka 17. i 23. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u

  Službenom listu Europske unije

  ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istovremeno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članaka 17. i 23. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
  [Am. 191]

Članak 32.

Priprema provedbenih i delegiranih akata
  [Am. 192]

1.   Komisija najkasnije do datuma početka primjene ove Uredbe donosi provedbene i delegirane akte iz članaka 11., 16., 17., 22. i 23

  22
  . [Am. 193]

2.   Komisija pri pripremi navedenih provedbenih i delegiranih akata uzima u obzir posebne značajke sektora lijekova i sektora medicinskih proizvoda
  te uzima u obzir dosadašnji rad zajedničkih akcija EUnetHTA
  . [Am. 194]

Članak 33.

Prijelazne odredbe

1.   Države članice mogu odgoditi svoje sudjelovanje u sustavu zajedničkih kliničkih procjena i zajedničkih znanstvenih savjetovanja iz poglavlja II. odjeljaka 1. i 2. do ... [tri

  četiri
  godine nakon datuma početka primjene]
  za lijekove iz članka 5. stavka 1. točaka (a) i (aa), a do... [sedam godina nakon datuma početka primjene] za medicinske proizvode iz članka 5. stavka 1. točke (b) i za in vitro dijagnostičke medicinske proizvode iz članka 5. stavka 1. točke (c)
  . [Am. 195]

2.   Države članice najkasnije godinu dana prije datuma početka primjene ove Uredbe obavješćuju Komisiju o svojoj namjeri iskorištavanja prijelaznog razdoblja iz stavka 1.

3.   Države članice koje su odgodile svoje sudjelovanje u skladu sa stavkom 1. mogu početi sudjelovati s učinkom od sljedeće financijske godine nakon što o tome obavijeste Komisiju najmanje tri mjeseca prije početka te financijske godine.

Članak 34.

Zaštitna klauzula

1.   Države članice mogu provesti kliničku procjenu uporabom sredstava koja nisu pravila iz poglavlja III. ove Uredbe, zbog razloga
  utvrđenih u članku 8. stavku 1.a ove Uredbe, kao i zbog razloga
  povezanih s potrebom za zaštitom javnog zdravlja u predmetnoj državi članici te pod uvjetom da je mjera opravdana, nužna i proporcionalna u pogledu postizanja tog cilja. [Am. 196]

2.   Države članice obavješćuju Komisiju
  i koordinacijsku skupinu
  o svojoj namjeri da provedu kliničku procjenu uporabom drugih sredstava i tu namjeru obrazlažu. [Am. 197]

2.a
     
  Koordinacijska skupina može ocijeniti odgovara li zahtjev razlozima iz stavka 1. i proslijediti svoje zaključke Komisiji. [Am. 198]

3.   Komisija u roku od tri mjeseca od datuma primitka obavijesti iz stavka 2. odobrava ili odbacuje planiranu procjenu nakon što je provjerila je li ista u skladu sa zahtjevima iz stavka 1. te predstavlja li sredstvo svojevoljne diskriminacije ili prikriveno ograničavanje trgovine među državama članicama. Ako Komisija ne donese odluku do isteka razdoblja od tri mjeseca, smatra se da je planirana klinička procjena odobrena.
  Odluka Komisije objavljuje se na IT platformi iz članka 27. [Am. 199]

Članak 35.

Izmjena Direktive 2011/24/EU

1.   Članak 15. Direktive 2011/24/EU briše se.

2.   Upućivanja na izbrisani članak smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu.

Članak 36.

Stupanje na snagu i datum primjene

1.   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

2.   Primjenjuje se od [tri godine od datuma stupanja na snagu].

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u ...

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 283, 10.8.2018., str. 28.

1

(2)  SL C ...

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 14. veljače 2019.

3

(4)  

  SL C 263, 25.7.2018., str. 4.

4

SL C 263, 25.7.2018., str. 4.

(5)  
  Direktiva 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (SL L 88, 4.4.2011., str. 45.).

5

Direktiva 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (SL L 88, 4.4.2011., str. 45.).

(6)  

  SL C 438, 6.12.2014., str. 12.

6

SL C 438, 6.12.2014., str. 12.

(7)  Rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o mogućnostima EU-a za poboljšanje pristupa lijekovima – 2016/2057(INI).

7

(8)  COM(2015)0550, str. 19.

8

(9)  Uredba (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o utvrđivanju postupaka odobravanja primjene i postupaka nadzora nad primjenom lijekova koji se rabe u humanoj i veterinarskoj medicini, te uspostavi Europske agencije za lijekove (SL L 136, 30.4.2004., str. 1.).

9

(10)  Uredba (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2017. o medicinskim proizvodima, o izmjeni Direktive 2001/83/EZ, Uredbe (EZ) br. 178/2002 i Uredbe (EZ) br. 1223/2009 te o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 90/385/EEZ i 93/42/EEZ (SL L 117, 5.5.2017., str. 1.).

10

(11)  
  Uredba (EU) 2017/746 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2017. o in vitro dijagnostičkim medicinskim proizvodima te o stavljanju izvan snage Direktive 98/79/EZ i Odluke Komisije 2010/227/EU (SL L 117, 5.5.2017., str. 176.).

11

Uredba (EU) 2017/746 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2017. o in vitro dijagnostičkim medicinskim proizvodima te o stavljanju izvan snage Direktive 98/79/EZ i Odluke Komisije 2010/227/EU (SL L 117, 5.5.2017., str. 176.).

(12)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

12

(13)  Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (SL L 123, 12.5.2016., str. 1.).

13

Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (SL L 123, 12.5.2016., str. 1.).

(14)  Direktiva 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu (SL L 311, 28.11.2001., str. 67.).

14

(15)  
  Direktiva 89/105/EEZ od 21. prosinca 1988. o transparentnosti mjera kojima se uređuje određivanje cijena lijekova za humanu uporabu i njihovo uključivanje u nacionalne sustave zdravstvenog osiguranja (SL L 40, 11.2.1989., str. 8.).

15

Direktiva 89/105/EEZ od 21. prosinca 1988. o transparentnosti mjera kojima se uređuje određivanje cijena lijekova za humanu uporabu i njihovo uključivanje u nacionalne sustave zdravstvenog osiguranja (SL L 40, 11.2.1989., str. 8.).

(16)  Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).

16

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/673 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/673

---

P8_TA(2019)0121

Uspostava okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Europskoj uniji ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Europskoj uniji (COM(2017)0487 – C8-0309/2017 – 2017/0224(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/67)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0487), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0487),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0309/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0309/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. travnja 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. travnja 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 23. ožujka 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 23. ožujka 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 5. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 5. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za vanjske poslove i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0198/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za vanjske poslove i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0198/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji L Službenog lista Europske unije zajedno s konačnim zakonodavnim aktom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL C 262, 25.7.2018., str. 94.

(2)  SL C 247, 13.7.2018., str. 28.

---

P8_TC1-COD(2017)0224

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/452.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

IZJAVA KOMISIJE

Na zahtjev Europskog parlamenta Europska komisija obvezuje se:

| — | dostaviti Europskom parlamentu standardizirane obrasce koje će Europska komisija pripremiti kako bi se državama članicama olakšalo usklađivanje s obvezama godišnjeg izvješćivanja iz članka 5. Uredbe, nakon što budu dovršeni, i |
| --- | --- |

—

dostaviti Europskom parlamentu standardizirane obrasce koje će Europska komisija pripremiti kako bi se državama članicama olakšalo usklađivanje s obvezama godišnjeg izvješćivanja iz članka 5. Uredbe, nakon što budu dovršeni, i

| — | svake godine dostaviti Europskom parlamentu takve standardizirane obrasce uz godišnje izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe. |
| --- | --- |

—

svake godine dostaviti Europskom parlamentu takve standardizirane obrasce uz godišnje izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe.

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/676 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/676

---

P8_TA(2019)0122

Interoperabilnost elektroničkih sustava za naplatu cestarine i olakšavanje prekogranične razmjene informacija o vožnji bez plaćanja pristojbi za ceste u Uniji ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o interoperabilnosti elektroničkih sustava za naplatu cestarine i olakšavanju prekogranične razmjene informacija o vožnji bez plaćanja pristojbi za ceste u Uniji (preinaka) (COM(2017)0280 – C8-0173/2017 – 2017/0128(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – preinaka)

(2020/C 449/68)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0280), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0280),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0173/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0173/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. listopada 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. listopada 2017. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (2),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za pravna pitanja od 24. srpnja 2017. upućeno Odboru za promet i turizam u skladu s člankom 104. stavkom 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za pravna pitanja od 24. srpnja 2017. upućeno Odboru za promet i turizam u skladu s člankom 104. stavkom 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 28. studenoga 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 28. studenoga 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 104. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 104. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0199/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0199/2018),

| A. | budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, Prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u Prijedlogu navedene, te da se Prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene; |
| --- | --- |

A.

budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, Prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u Prijedlogu navedene, te da se Prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, uzimajući u obzir preporuke savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 81, 2.3.2018., str. 181.

(2)  SL C 77, 28.3.2002., str. 1.

---

P8_TC1-COD(2017)0128

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Direktive (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o interoperabilnosti elektroničkih sustava za naplatu cestarine i olakšavanju prekogranične razmjene informacija o neplaćanju cestarina u Uniji (preinaka)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2019/520.)

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/678 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/678

---

P8_TA(2019)0123

Uzajamno priznavanje robe koja se zakonito stavlja na tržište u drugoj državi članici ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uzajamnom priznavanju robe koja se zakonito stavlja na tržište u drugoj državi članici (COM(2017)0796 – C8-0005/2018 – 2017/0354(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/69)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0796), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0796),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0005/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0005/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 23. svibnja 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 23. svibnja 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 28. studenoga 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 28. studenoga 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0274/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0274/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 283, 10.8.2018., str. 19.

---

P8_TC1-COD(2017)0354

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o uzajamnom priznavanju robe koja se zakonito stavlja na tržište u drugoj državi članici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 764/2008

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/515.)

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/679 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/679

---

P8_TA(2019)0124

Naknade za prekogranična plaćanja u Uniji i naknade za konverziju valute ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 924/2009 u pogledu određenih naknada za prekogranična plaćanja u Uniji i naknada za konverziju valute (COM(2018)0163 – C8-0129/2018 – 2018/0076(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/70)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0163), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0163),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0129/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0129/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 31. kolovoza 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 31. kolovoza 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0360/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0360/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 382, 23.10.2018., str. 7.

(2)  SL C 367, 10.10.2018., str. 28.

---

P8_TC1-COD(2018)0076

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 924/2009 u pogledu određenih naknada za prekogranična plaćanja u Uniji i naknada za preračunavanje valuta

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/518.)

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/680 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/680

---

P8_TA(2019)0125

Zajednička pravila za pristup međunarodnom tržištu usluga prijevoza običnim i turističkim autobusima ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1073/2009 o zajedničkim pravilima za pristup međunarodnom tržištu usluga prijevoza običnim i turističkim autobusima (COM(2017)0647 – C8-0396/2017 – 2017/0288(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 449/71)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0647), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0647),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0396/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0396/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje irskog Parlamenta, podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje irskog Parlamenta, podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. travnja 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. travnja 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0032/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0032/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 262, 25.7.2018., str. 47.

(2)  SL C 387, 25.10.2018., str. 70.

---

P8_TC1-COD(2017)0288

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1073/2009 o zajedničkim pravilima za pristup međunarodnom tržištu usluga prijevoza običnim i turističkim autobusima

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Tijekom primjene Uredbe (EZ) br. 1073/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (4) pokazalo se da
  neki
  prijevoznici na nacionalnim tržištima nailaze na
  neopravdane
  prepreke razvoju međugradskog autobusnog prijevoza
  u korist putnika
  . Nadalje, usluge cestovnog prijevoza putnika ne idu ukorak sa sve većim potrebama građana u smislu dostupnosti i kvalitete, a modalni udio održivih oblika prijevoza i dalje je nizak. Zbog toga su određene skupine građana u nepovoljnom položaju u pogledu dostupnosti usluga putničkog prijevoza, a zbog češćeg korištenja automobilima više je prometnih nesreća, emisija i gužvii
  te infrastrukturnih troškova
  . [Am. 1] |
| --- | --- |

(1)

Tijekom primjene Uredbe (EZ) br. 1073/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (4) pokazalo se da
  neki
  prijevoznici na nacionalnim tržištima nailaze na
  neopravdane
  prepreke razvoju međugradskog autobusnog prijevoza
  u korist putnika
  . Nadalje, usluge cestovnog prijevoza putnika ne idu ukorak sa sve većim potrebama građana u smislu dostupnosti i kvalitete, a modalni udio održivih oblika prijevoza i dalje je nizak. Zbog toga su određene skupine građana u nepovoljnom položaju u pogledu dostupnosti usluga putničkog prijevoza, a zbog češćeg korištenja automobilima više je prometnih nesreća, emisija i gužvii
  te infrastrukturnih troškova
  . [Am. 1]

| (2) | Kako bi okvir za međugradski prijevoz putnika linijskim autobusnim prijevozom bio usklađen u cijeloj Uniji, Uredba (EZ) br. 1073/2009 trebala bi se primjenjivati na sav međugradski linijski prijevoz. Područje primjene te Uredbe trebalo bi stoga proširiti
  , ali se ona ne bi smjela primjenjivati na gradska ili prigradska središta ili aglomeracije te ne bi smjela dovoditi u pitanje odredbe iz Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća
   (5). [Am. 2] |
| --- | --- |

(2)

Kako bi okvir za međugradski prijevoz putnika linijskim autobusnim prijevozom bio usklađen u cijeloj Uniji, Uredba (EZ) br. 1073/2009 trebala bi se primjenjivati na sav međugradski linijski prijevoz. Područje primjene te Uredbe trebalo bi stoga proširiti
  , ali se ona ne bi smjela primjenjivati na gradska ili prigradska središta ili aglomeracije te ne bi smjela dovoditi u pitanje odredbe iz Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća
   (5). [Am. 2]

| (3) | U svakoj državi članici trebalo

  Svaka država članica trebala
  bi imenovati neovisno i nepristrano regulatorno tijelo
  čija je zadaća izdavanje obvezujućih mišljenja
  kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje tržišta cestovnog putničkog prijevoza. To tijelo može biti odgovorno i za ostale regulirane sektore poput željeznice, energetike ili telekomunikacija. [Am. 3] |
| --- | --- |

(3)

U svakoj državi članici trebalo

  Svaka država članica trebala
  bi imenovati neovisno i nepristrano regulatorno tijelo
  čija je zadaća izdavanje obvezujućih mišljenja
  kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje tržišta cestovnog putničkog prijevoza. To tijelo može biti odgovorno i za ostale regulirane sektore poput željeznice, energetike ili telekomunikacija. [Am. 3]

| (4) | Komercijalni linijski prijevoz ne bi smio ugroziti ekonomsku ravnotežu postojećih
  ili dodijeljenih
  ugovora o javnim uslugama
  , u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007
  . Zbog toga bi regulatorno tijelo trebalo moći

  moralo imati mogućnost
  provesti objektivnu ekonomsku analizu
  i po potrebi imati ovlast predložiti nužne mjere
  kako bi utvrdilo

  zajamčilo
  da je to doista tako.
  Komercijalni linijski prijevoz ne bi smio konkurirati pružateljima usluga prijevoza kojima je dodijeljeno isključivo pravo pružanja određenih usluga javnog prijevoza putnika u zamjenu za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge u okviru ugovora o javnim uslugama. [Am. 4] |
| --- | --- |

(4)

Komercijalni linijski prijevoz ne bi smio ugroziti ekonomsku ravnotežu postojećih
  ili dodijeljenih
  ugovora o javnim uslugama
  , u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007
  . Zbog toga bi regulatorno tijelo trebalo moći

  moralo imati mogućnost
  provesti objektivnu ekonomsku analizu
  i po potrebi imati ovlast predložiti nužne mjere
  kako bi utvrdilo

  zajamčilo
  da je to doista tako.
  Komercijalni linijski prijevoz ne bi smio konkurirati pružateljima usluga prijevoza kojima je dodijeljeno isključivo pravo pružanja određenih usluga javnog prijevoza putnika u zamjenu za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge u okviru ugovora o javnim uslugama. [Am. 4]

| (5) | Linijski prijevoz u obliku kabotaže trebao bi ovisiti

  ovisi
  o posjedovanju licencije Zajednice
  i upotrebi pametnog tahografa u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
   (6). Kako bi se provedbenim tijelima olakšala učinkovita kontrola tih usluga, trebalo bi objasniti pravila o izdavanju licencija Zajednice
  i razviti modul Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (IMI) za prijenos izjava o upućivanju i elektronskih zahtjeva, što bi revizorima, koji provode kontrole na cestama, omogućilo neposredni pristup u stvarnom vremenu podacima i informacijama iz Europskog registra cestovnih prijevoznika (ERRU) i IMI-a te kako bi se zajamčilo da se uistinu plaćaju socijalni doprinosi za upućene vozače
  . [Am. 5] |
| --- | --- |

(5)

Linijski prijevoz u obliku kabotaže trebao bi ovisiti

  ovisi
  o posjedovanju licencije Zajednice
  i upotrebi pametnog tahografa u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
   (6). Kako bi se provedbenim tijelima olakšala učinkovita kontrola tih usluga, trebalo bi objasniti pravila o izdavanju licencija Zajednice
  i razviti modul Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (IMI) za prijenos izjava o upućivanju i elektronskih zahtjeva, što bi revizorima, koji provode kontrole na cestama, omogućilo neposredni pristup u stvarnom vremenu podacima i informacijama iz Europskog registra cestovnih prijevoznika (ERRU) i IMI-a te kako bi se zajamčilo da se uistinu plaćaju socijalni doprinosi za upućene vozače
  . [Am. 5]

| (6) | Kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje, prijevoznicima koji obavljaju linijski prijevoz trebalo bi dodijeliti prava pristupa terminalima u Uniji prema pravednim, pravičnim, nediskriminatornim i jasnim uvjetima.
  Za upravljanje terminalom potrebna je dozvola nacionalnog tijela koje mora utvrditi koji su uvjeti potrebni i koji moraju biti ispunjeni.
  Žalbe na odluke o odbijanju ili ograničavanju pristupa trebalo bi podnositi regulatornom tijelu.
  Države članice mogu izuzeti terminale koji su u vlasništvu upravitelja terminala i koje on koristi isključivo za vlastite usluge cestovnog prijevoza putnika. [Am. 6] |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje, prijevoznicima koji obavljaju linijski prijevoz trebalo bi dodijeliti prava pristupa terminalima u Uniji prema pravednim, pravičnim, nediskriminatornim i jasnim uvjetima.
  Za upravljanje terminalom potrebna je dozvola nacionalnog tijela koje mora utvrditi koji su uvjeti potrebni i koji moraju biti ispunjeni.
  Žalbe na odluke o odbijanju ili ograničavanju pristupa trebalo bi podnositi regulatornom tijelu.
  Države članice mogu izuzeti terminale koji su u vlasništvu upravitelja terminala i koje on koristi isključivo za vlastite usluge cestovnog prijevoza putnika. [Am. 6]

| (7) | Premda se izdavanje dozvola za linijski prijevoz zadržava, trebalo bi prilagoditi određena pravila o postupku izdavanja dozvola. |
| --- | --- |

(7)

Premda se izdavanje dozvola za linijski prijevoz zadržava, trebalo bi prilagoditi određena pravila o postupku izdavanja dozvola.

| (8) | Dozvole za unutarnji i međunarodni linijski prijevoz trebalo bi izdavati u skladu s postupkom izdavanja dovola. Dozvole bi trebalo izdavati osim ako postoje posebni razlozi za odbijanje koji se mogu pripisati podnositelju zahtjeva ili ako bi usluga ugrozila ekonomsku ravnotežu ugovora o javnim uslugama. Kako bi se osiguralo da obavljanje komercijalnog linijskog prijevoza ne ugrozi ekonomsku ravnotežu postojećih ugovora o javnim uslugama, trebalo bi uvesti graničnu udaljenost
  koju utvrđuje država članica, a koja ni u kom slučaju ne bi smjela prelaziti duljinu putovanja od 100 kilometara
  . Ta bi se udaljenost trebala moći povećati za dionice koje su već obuhvaćene najmanje dvama ugovorima o javnim uslugama.
  [Am. 7] |
| --- | --- |

(8)

Dozvole za unutarnji i međunarodni linijski prijevoz trebalo bi izdavati u skladu s postupkom izdavanja dovola. Dozvole bi trebalo izdavati osim ako postoje posebni razlozi za odbijanje koji se mogu pripisati podnositelju zahtjeva ili ako bi usluga ugrozila ekonomsku ravnotežu ugovora o javnim uslugama. Kako bi se osiguralo da obavljanje komercijalnog linijskog prijevoza ne ugrozi ekonomsku ravnotežu postojećih ugovora o javnim uslugama, trebalo bi uvesti graničnu udaljenost
  koju utvrđuje država članica, a koja ni u kom slučaju ne bi smjela prelaziti duljinu putovanja od 100 kilometara
  . Ta bi se udaljenost trebala moći povećati za dionice koje su već obuhvaćene najmanje dvama ugovorima o javnim uslugama.
  [Am. 7]

| (9) | Strani prijevoznici trebali bi moći obavljati unutarnji linijski prijevoz pod istim uvjetima kao nacionalni prijevoznici
  , pod uvjetom da poštuju odredbe o cestovnom prijevozu i ostale relevantne odredbe nacionalnog, europskog i međunarodnog prava
  . [Am. 8] |
| --- | --- |

(9)

Strani prijevoznici trebali bi moći obavljati unutarnji linijski prijevoz pod istim uvjetima kao nacionalni prijevoznici
  , pod uvjetom da poštuju odredbe o cestovnom prijevozu i ostale relevantne odredbe nacionalnog, europskog i međunarodnog prava
  . [Am. 8]

| (10) | Administrativne formalnosti trebalo bi svesti na najmanju moguću mjeru

  smanjiti kada god je to moguće
  , ne odustajući pritom od kontrola i sankcija koje osiguravaju pravilnu primjenu i učinkovitu provedbu Uredbe (EZ) br. 1073/2009. Putni list nepotrebno je administrativno opterećenje pa bi ga trebalo ukinuti.
  [Am. 9] |
| --- | --- |

(10)

Administrativne formalnosti trebalo bi svesti na najmanju moguću mjeru

  smanjiti kada god je to moguće
  , ne odustajući pritom od kontrola i sankcija koje osiguravaju pravilnu primjenu i učinkovitu provedbu Uredbe (EZ) br. 1073/2009. Putni list nepotrebno je administrativno opterećenje pa bi ga trebalo ukinuti.
  [Am. 9]

| (11) | Lokalni izleti dopuštena su kabotaža i obuhvaćeni su općim pravilima o kabotaži. Članak o lokalnim izletima trebalo bi stoga izbrisati.
  [Am. 10] |
| --- | --- |

(11)

Lokalni izleti dopuštena su kabotaža i obuhvaćeni su općim pravilima o kabotaži. Članak o lokalnim izletima trebalo bi stoga izbrisati.
  [Am. 10]

| (12) | S obzirom na važnost učinkovite provedbe Uredbe (EZ) br. 1073/2009, pravila o inspekcijskom nadzoru na cesti i u poduzećima trebalo bi izmijeniti tako da obuhvaćaju kabotažu. |
| --- | --- |

(12)

S obzirom na važnost učinkovite provedbe Uredbe (EZ) br. 1073/2009, pravila o inspekcijskom nadzoru na cesti i u poduzećima trebalo bi izmijeniti tako da obuhvaćaju kabotažu.

| (13) | U mjeri u kojoj se ovom Uredbom usklađuju pravila na nacionalnim tržištima linijskog prijevoza i pristupa terminalima države članice ne mogu uspješno ostvariti njezine ciljeve, ponajprije poticanje međugradske mobilnosti i povećanje modalnog udjela održivih oblika putničkog prijevoza. Stoga Unija može donositi mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj Uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, utvređenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(13)

U mjeri u kojoj se ovom Uredbom usklađuju pravila na nacionalnim tržištima linijskog prijevoza i pristupa terminalima države članice ne mogu uspješno ostvariti njezine ciljeve, ponajprije poticanje međugradske mobilnosti i povećanje modalnog udjela održivih oblika putničkog prijevoza. Stoga Unija može donositi mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj Uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, utvređenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (14) | Kako bi se uzeli u obzir tehnički napredak i tržišna kretanja, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije radi izmjene priloga I. i II. Uredbi (EZ) br. 1073/2009 te dopune te uredbe pravilima o formatu potvrda za prijevoz za vlastite potrebe, formatu zahtjeva za izdavanje dozvole i samih dozvola, postupku i kriterijima za utvrđivanje bi li predložena usluga ugrozila ekonomsku ravnotežu ugovora o javnim uslugama te obveze država članica u pogledu izvješćivanja. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016 (7). Konkretno, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće trebali bi dobivati sve dokumente istodobno kad i stručnjaci država članica, a stručnjaci Europskog parlamenta i Vijeća trebali bi sustavno imati pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se bave pripremom delegiranih akata. [Am. 11] |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se uzeli u obzir tehnički napredak i tržišna kretanja, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije radi izmjene priloga I. i II. Uredbi (EZ) br. 1073/2009 te dopune te uredbe pravilima o formatu potvrda za prijevoz za vlastite potrebe, formatu zahtjeva za izdavanje dozvole i samih dozvola, postupku i kriterijima za utvrđivanje bi li predložena usluga ugrozila ekonomsku ravnotežu ugovora o javnim uslugama te obveze država članica u pogledu izvješćivanja. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016 (7). Konkretno, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće trebali bi dobivati sve dokumente istodobno kad i stručnjaci država članica, a stručnjaci Europskog parlamenta i Vijeća trebali bi sustavno imati pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se bave pripremom delegiranih akata. [Am. 11]

| (15) | Uredbu (EZ) br. 1073/2009 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(15)

Uredbu (EZ) br. 1073/2009 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EZ) br. 1073/2009 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 1. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „4.   Ova se Uredba primjenjuje na unutarnji
  međugradski
  cestovni prijevoz putnika uz naknadu, koji obavlja strani prijevoznik, kako je predviđeno u poglavlju V.
  , te ne dovodi u pitanje odredbe Uredbe (EZ) br. 1370/2007.
  ”; [Am. 12] |
| --- | --- |

1.

u članku 1. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Ova se Uredba primjenjuje na unutarnji
  međugradski
  cestovni prijevoz putnika uz naknadu, koji obavlja strani prijevoznik, kako je predviđeno u poglavlju V.
  , te ne dovodi u pitanje odredbe Uredbe (EZ) br. 1370/2007.
  ”; [Am. 12]

| 2. | članak 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   ‚linijski prijevoz’ znači usluge prijevoza putnika u određenim vremenskim razmacima uzduž određenih dionica na kojima nema usputnih postaja ili na kojima se putnici ukrcavaju i iskrcavaju na unaprijed određenim postajama;”; |
| --- | --- | --- |

2.

članak 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   ‚linijski prijevoz’ znači usluge prijevoza putnika u određenim vremenskim razmacima uzduž određenih dionica na kojima nema usputnih postaja ili na kojima se putnici ukrcavaju i iskrcavaju na unaprijed određenim postajama;”;

| (b) | točka 7. zamjenjuje se sljedećim:



  „7.   ‚kabotaža’ znači unutarnji cestovni prijevoz putnika uz naknadu u državi članici domaćinu;”;
  [Am. 83] |
| --- | --- |

(b)

(b)

točka 7. zamjenjuje se sljedećim:

točka 7. zamjenjuje se sljedećim:

„7.   ‚kabotaža’ znači unutarnji cestovni prijevoz putnika uz naknadu u državi članici domaćinu;”;
  [Am. 83]

| (c) | dodaju se sljedeće točke od 9. do 11.b:






  „9. | ‚terminal’ znači svaki

  ovlašteni
  objekt s minimalnom površinom od 600 m2
  u okviru kojeg postoji parkirališno mjesto koje autobusima služi za ukrcaj ili iskrcaj putnika; [Am. 13] |
| --- | --- | --- |

(c)

dodaju se sljedeće točke od 9. do 11.b:

„9.

‚terminal’ znači svaki

ovlašteni

s minimalnom površinom od 600 m2

[Am. 13]

| 10. | ‚upravitelj terminala’ znači svaki subjekt
  u državi članici
  odgovoran za odobravanje pristupa terminalu

  upravljanje terminalom koji zadovoljava zahtjeve u pogledu stručne i financijske sposobnosti
  ; [Am. 14] |
| --- | --- |

10.

‚upravitelj terminala’ znači svaki subjekt
  u državi članici

odobravanje pristupa terminalu

upravljanje terminalom koji zadovoljava zahtjeve u pogledu stručne i financijske sposobnosti

[Am. 14]

| 11. | ‚prihvatljiva alternativa’ znači drugi terminal koji je ekonomski prihvatljiv prijevozniku
  , pruža usporedivu infrastrukturu i povezanost s terminalom koji je prvotno bio zatražen, daje putnicima pristup drugim oblicima javnog prijevoza
  i omogućuje mu

  prijevozniku
  da obavlja predmetnu putničku uslugu
  na sličan način kao i prvotno zatraženi terminal
  ; [Am. 15] |
| --- | --- |

11.

‚prihvatljiva alternativa’ znači drugi terminal koji je ekonomski prihvatljiv prijevozniku
  , pruža usporedivu infrastrukturu i povezanost s terminalom koji je prvotno bio zatražen, daje putnicima pristup drugim oblicima javnog prijevoza

mu

prijevozniku

na sličan način kao i prvotno zatraženi terminal

[Am. 15]

| 11.a | „ugovor o javnim uslugama” znači jedan ili više pravno obvezujućih akata koji potvrđuju sporazum između nadležnog tijela i operatera javne usluge o povjeravanju upravljanja i obavljanja usluga javnog prijevoza putnika tom operateru, obuhvaćenih obavezama obavljanja javne usluge; ovisno o pravu države članice, ugovor također može biti i odluka koju je donijelo nadležno tijelo i to u obliku pojedinačnog zakonodavnog ili regulatornog akta ili u obliku uvjeta pod kojima samo nadležno tijelo pruža usluge ili povjerava pružanje takvih usluga unutarnjem operateru; [Am. 16] |
| --- | --- |

11.a

11.a

„ugovor o javnim uslugama” znači jedan ili više pravno obvezujućih akata koji potvrđuju sporazum između nadležnog tijela i operatera javne usluge o povjeravanju upravljanja i obavljanja usluga javnog prijevoza putnika tom operateru, obuhvaćenih obavezama obavljanja javne usluge; ovisno o pravu države članice, ugovor također može biti i odluka koju je donijelo nadležno tijelo i to u obliku pojedinačnog zakonodavnog ili regulatornog akta ili u obliku uvjeta pod kojima samo nadležno tijelo pruža usluge ili povjerava pružanje takvih usluga unutarnjem operateru;

| 11.b | „alternativna linija” znači linija koja ima isto polazište i odredište kao i postojeća redovita linija, koja može poslužiti kao zamjenska linija.”; [Am. 17] |
| --- | --- |

11.b

11.b

„alternativna linija” znači linija koja ima isto polazište i odredište kao i postojeća redovita linija, koja može poslužiti kao zamjenska linija.”;

| 3. | sljedeći članak umeće se ispred poglavlja II.:

  „Članak 3.a
  Regulatorno tijelo

  1.   Svaka država članica imenuje

  Nadležna tijela u svakoj državi članici imenuju
  jedno nacionalno
  javno
  regulatorno tijelo za sektor cestovnog prijevoza putnika. To tijelo mora biti nepristrano tijelo koje je u organizacijskom, funkcionalnom i hijerarhijskom smislu te u smislu odlučivanja pravno odvojeno
  , transparentno
  i neovisno o bilo kojem drugom javnom ili privatnom subjektu. Mora biti neovisno o svakom nadležnom tijelu koje sudjeluje u sklapanju ugovora o javnim uslugama. [Am. 18]

  Regulatorno tijelo može biti
  već postojeće tijelo koje je
  zaduženo za druge regulirane sektore

  usluge
  . [Am. 19]



  2.   Regulatorno tijelo za sektor cestovnog prijevoza putnika
  za obavljanje svojih dužnosti
  ima potreban organizacijski kapacitet u pogledu kadrova i drugih resursa

  koji se odnosi na radnu snagu
  ,
  financije i druge resurse i
  razmjeran
  je
  važnosti tog sektora u dotičnoj državi članici. [Am. 20]





  2.a
     
  Ne dovodeći u pitanje ovlasti nacionalnih tijela za zaštitu tržišnog natjecanja, regulatorno tijelo ovlašteno je pratiti stanje tržišnog natjecanja na domaćem tržištu linijskog putničkog prijevoza u cilju sprječavanja diskriminacije ili zlouporabe vladajućeg položaja na tržištu, uključujući i putem podugovaranja. Mišljenja tog tijela su obvezujuća. [Am. 21]



  3.   Regulatorno tijelo obavlja sljedeće zadaće:






  (a) | provodi ekonomske analize kojima utvrđuje hoće li predložena nova usluga ugroziti ekonomsku ravnotežu ugovora o javnim uslugama; |
| --- | --- | --- |

3.

sljedeći članak umeće se ispred poglavlja II.:

„Članak 3.a

Regulatorno tijelo

1.   Svaka država članica imenuje

  Nadležna tijela u svakoj državi članici imenuju
  jedno nacionalno
  javno
  regulatorno tijelo za sektor cestovnog prijevoza putnika. To tijelo mora biti nepristrano tijelo koje je u organizacijskom, funkcionalnom i hijerarhijskom smislu te u smislu odlučivanja pravno odvojeno
  , transparentno
  i neovisno o bilo kojem drugom javnom ili privatnom subjektu. Mora biti neovisno o svakom nadležnom tijelu koje sudjeluje u sklapanju ugovora o javnim uslugama. [Am. 18]

Regulatorno tijelo može biti
  već postojeće tijelo koje je
  zaduženo za druge regulirane sektore

  usluge
  . [Am. 19]

2.   Regulatorno tijelo za sektor cestovnog prijevoza putnika
  za obavljanje svojih dužnosti
  ima potreban organizacijski kapacitet u pogledu kadrova i drugih resursa

  koji se odnosi na radnu snagu
  ,
  financije i druge resurse i
  razmjeran
  je
  važnosti tog sektora u dotičnoj državi članici. [Am. 20]

2.a
     
  Ne dovodeći u pitanje ovlasti nacionalnih tijela za zaštitu tržišnog natjecanja, regulatorno tijelo ovlašteno je pratiti stanje tržišnog natjecanja na domaćem tržištu linijskog putničkog prijevoza u cilju sprječavanja diskriminacije ili zlouporabe vladajućeg položaja na tržištu, uključujući i putem podugovaranja. Mišljenja tog tijela su obvezujuća. [Am. 21]

3.   Regulatorno tijelo obavlja sljedeće zadaće:

(a)

provodi ekonomske analize kojima utvrđuje hoće li predložena nova usluga ugroziti ekonomsku ravnotežu ugovora o javnim uslugama;

| (b) | prikuplja i daje informacije o pristupu terminalima;
  kako bi se osiguralo da se taj pristup terminalima za pružatelje usluga odobrava prema pravednim, pravičnim, nediskriminatornim
  i 
  transparentnim uvjetima; [Am. 22] |
| --- | --- |

(b)

prikuplja i daje informacije o pristupu terminalima;
  kako bi se osiguralo da se taj pristup terminalima za pružatelje usluga odobrava prema pravednim, pravičnim, nediskriminatornim
  i 
  transparentnim uvjetima; [Am. 22]

| (c) | odlučuje o žalbama na odluke upravitelja terminala.
  ; i [Am. 23] |
| --- | --- |

(c)

odlučuje o žalbama na odluke upravitelja terminala.
  ; i [Am. 23]

| (ca) | uspostavlja javno dostupan elektronički registar s popisom svih ovlaštenih unutarnjih i međunarodnih linijskih prijevoza. [Am. 24] |
| --- | --- |

(ca)

uspostavlja javno dostupan elektronički registar s popisom svih ovlaštenih unutarnjih i međunarodnih linijskih prijevoza. [Am. 24]

4.   Regulatorno tijelo može, pri provedbi zadaća, tražiti relevantne informacije od
  ostalih
  nadležnih tijela, upravitelja terminala, podnositelja zahtjeva za dozvole i svih trećih strana uključenih na državnom području predmetne države članice. [Am. 25]

Zatražene informacije dostavljaju se u razumnom roku koji utvrdi regulatorno tijelo, ali najkasnije u roku

  a koji nije dulji
  od mjesec dana. U 
  propisno
  opravdanim slučajevima regulatorno tijelo može produljiti rok za dostavljanje informacija za najviše dva tjedna. Regulatorno tijelo mora moći osigurati poštovanje zahtjeva za informacijama primjenom djelotvornih, propocionalnih i odvraćajućih sankcija. [Am. 26]

5.   Države članice moraju se pobrinuti da odluke regulatornog tijela podliježu
  žurnom
  sudskom preispitivanju. To preispitivanje može imati odgodni učinak samo ako neposredni učinak odluke regulatornog tijela može podnositelju prouzročiti nenadoknadivu ili očito pretjeranu štetu. Tom se odredbom ne dovode u pitanje ovlasti suda pred kojim se vodi žalbeni postupak dodijeljene ustavnim pravom dotične države članice. [Am. 27]

6.   Odluke regulatornog tijela moraju

  objavljuju
  se objaviti.

  unutar dva tjedna od njihova usvajanja.
  ”; [Am. 28]

| 4. | članak 4. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Međunarodni prijevoz putnika i kabotaža autobusima obavljaju se na temelju licencije Zajednice koju su izdala nadležna tijela države članice poslovnog nastana.”; |
| --- | --- | --- |

4.

članak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Međunarodni prijevoz putnika i kabotaža autobusima obavljaju se na temelju licencije Zajednice koju su izdala nadležna tijela države članice poslovnog nastana.”;

| (b) | u stavku 2. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 26. kojim se izmjenjuju prilozi I. i II. radi njihove prilagodbe tehničkom napretku.”; |
| --- | --- |

(b)

u stavku 2. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 26. kojim se izmjenjuju prilozi I. i II. radi njihove prilagodbe tehničkom napretku.”;

| 5. | članak 5. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 3. briše se peti podstavak; |
| --- | --- | --- |

5.

članak 5. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 3. briše se peti podstavak;

| (b) | u stavku 5. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „U skladu s člankom 26. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte o utvrđivanju formata potvrda.”; |
| --- | --- |

(b)

u stavku 5. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„U skladu s člankom 26. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte o utvrđivanju formata potvrda.”;

| 6. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 5.a
  Pristup terminalima

  1.   Upravitelji terminala dodjeljuju prijevoznicima pravo na pristup terminalima, što obuhvaća sve objekte i usluge u ponudi tog terminala, radi obavljanja linijskog prijevoza prema pravednim, pravičnim, nediskriminatornim i jasnim uvjetima.




  1.a
     
  Ako upravitelji terminala odobre pristup, autobusni prijevoznici postupaju u skladu s postojećim uvjetima terminala. [Am. 29]



  2.   Upravitelji terminala nastoje udovoljiti svim zahtjevima za pristup kako bi se postiglo optimalno iskorištavanje terminala.
  Zahtjevi za pristup
  terminalima
  mogu se odbiti samo zbog

  iz valjano utemeljenih razloga
  nedostatka kapaciteta
  , stalnih propusta u plaćanju pristojbi, zbog propisno dokumentiranih, ozbiljnih i opetovanih povreda od strane cestovnog prijevoznika ili zbog drugih nacionalnih propisa, pod uvjetom da se dosljedno primjenjuju i ne znače diskriminaciju protiv određenih prijevoznika koji traže pristup terminalu ili s njime povezanih poslovnih modela. Ako odbije zahtjev, upravitelj terminala o svojoj odluci također obavješćuje regulatorno tijelo
  . [Am. 30]

  Ako upravitelj terminala odbije zahtjev za pristup, mora navesti sve

  bilo bi poželjno da navede zna li za neke
  prihvatljive alternative. [Am. 31]



  3.   Upravitelji terminala objavljuju barem

  najmanje
  sljedeće informacije na najmanje dva službena jezika

  njihovom nacionalnom jeziku i još jednom službenom jeziku
  Unije: [Am. 32]







  (a) | popis svih ponuđenih usluga i njihove cijene; |
| --- | --- | --- |

6.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 5.a

Pristup terminalima

1.   Upravitelji terminala dodjeljuju prijevoznicima pravo na pristup terminalima, što obuhvaća sve objekte i usluge u ponudi tog terminala, radi obavljanja linijskog prijevoza prema pravednim, pravičnim, nediskriminatornim i jasnim uvjetima.

1.a
     
  Ako upravitelji terminala odobre pristup, autobusni prijevoznici postupaju u skladu s postojećim uvjetima terminala. [Am. 29]

2.   Upravitelji terminala nastoje udovoljiti svim zahtjevima za pristup kako bi se postiglo optimalno iskorištavanje terminala.

Zahtjevi za pristup
  terminalima
  mogu se odbiti samo zbog

  iz valjano utemeljenih razloga
  nedostatka kapaciteta
  , stalnih propusta u plaćanju pristojbi, zbog propisno dokumentiranih, ozbiljnih i opetovanih povreda od strane cestovnog prijevoznika ili zbog drugih nacionalnih propisa, pod uvjetom da se dosljedno primjenjuju i ne znače diskriminaciju protiv određenih prijevoznika koji traže pristup terminalu ili s njime povezanih poslovnih modela. Ako odbije zahtjev, upravitelj terminala o svojoj odluci također obavješćuje regulatorno tijelo
  . [Am. 30]

Ako upravitelj terminala odbije zahtjev za pristup, mora navesti sve

  bilo bi poželjno da navede zna li za neke
  prihvatljive alternative. [Am. 31]

3.   Upravitelji terminala objavljuju barem

  najmanje
  sljedeće informacije na najmanje dva službena jezika

  njihovom nacionalnom jeziku i još jednom službenom jeziku
  Unije: [Am. 32]

(a)

popis svih ponuđenih usluga i njihove cijene;

| (aa) | popis postojeće infrastrukture i tehničkih standarda terminala; [Am. 33] |
| --- | --- |

(aa)

popis postojeće infrastrukture i tehničkih standarda terminala; [Am. 33]

| (b) | pravila za planiranje dodjele kapaciteta; |
| --- | --- |

(b)

pravila za planiranje dodjele kapaciteta;

| (c) | aktualni vozni red i dodijeljene kapacitete. |
| --- | --- |

(c)

aktualni vozni red i dodijeljene kapacitete.

Upravitelj terminala i regulatorno tijelo dužni su te informacije na zahtjev besplatno dati na raspologanje u elektroničkom obliku te na internetskim stranicama ako ih imaju.

Informacije se moraju prema potrebi ažurirati i mijenjati.

3.a
     
  Države članice mogu iz primjene ovog članka izuzeti terminale koji su u vlasništvu upravitelja terminala i koje on koristi isključivo za vlastite usluge cestovnog prijevoza putnika. Pri razmatranju zahtjeva za isključenje, regulatorna tijela uzimaju u obzir dostupnost prihvatljivih alternativnih mogućnosti.”; [Am. 34]

| 7. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 5.b
  Postupak odobravanja pristupa terminalima

  1.   Prijevoznik koji traži pristup terminalu podnosi zahtjev upravitelju terminala.


  2.   Ako se zatraženi pristup ne može odobriti, upravitelj terminala pokreće savjetovanje sa svim zainteresiranim prijevoznicima s ciljem prihvaćanja zahtjeva.
  [Am. 35]



  3.   O svakom zahtjevu za pristup terminalu upravitelj terminala mora odlučiti u roku od dva mjeseca

  bez odlaganja i najkasnije mjesec dana
  od datuma podnošenja zahtjeva prijevoznika. U odlukama o pristupu navode se razlozi na kojima se one temelje

  Ako je pristup odbijen, upravitelj terminala mora obrazložiti svoju odluku
  . [Am. 36]



  4.   Podnositelji zahtjeva mogu se žaliti na odluke upravitelja terminala. Žalbe se podnose regulatornom tijelu.


  5.   Nakon što razmotri žalbu na odluku upravitelja terminala regulatorno tijelo donosi obrazloženu odluku u utvrđenom roku, a najkasnije tri tjedna od primitka svih relevantnih informacija.
  Odluka regulatornog tijela o žalbi je obvezujuća
  i podliježe odredbama nacionalnog prava o sudskom preispitivanju
  . Regulatorno tijelo mora moći osigurati poštovanje te odluke primjenom djelotvornih, propocionalnih i odvraćajućih sankcija. [Am. 37]

  Odluka podliježe samo sudskom preispitivanju.”; |
| --- | --- |

7.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 5.b

Postupak odobravanja pristupa terminalima

1.   Prijevoznik koji traži pristup terminalu podnosi zahtjev upravitelju terminala.

2.   Ako se zatraženi pristup ne može odobriti, upravitelj terminala pokreće savjetovanje sa svim zainteresiranim prijevoznicima s ciljem prihvaćanja zahtjeva.
  [Am. 35]

3.   O svakom zahtjevu za pristup terminalu upravitelj terminala mora odlučiti u roku od dva mjeseca

  bez odlaganja i najkasnije mjesec dana
  od datuma podnošenja zahtjeva prijevoznika. U odlukama o pristupu navode se razlozi na kojima se one temelje

  Ako je pristup odbijen, upravitelj terminala mora obrazložiti svoju odluku
  . [Am. 36]

4.   Podnositelji zahtjeva mogu se žaliti na odluke upravitelja terminala. Žalbe se podnose regulatornom tijelu.

5.   Nakon što razmotri žalbu na odluku upravitelja terminala regulatorno tijelo donosi obrazloženu odluku u utvrđenom roku, a najkasnije tri tjedna od primitka svih relevantnih informacija.

Odluka regulatornog tijela o žalbi je obvezujuća
  i podliježe odredbama nacionalnog prava o sudskom preispitivanju
  . Regulatorno tijelo mora moći osigurati poštovanje te odluke primjenom djelotvornih, propocionalnih i odvraćajućih sankcija. [Am. 37]

Odluka podliježe samo sudskom preispitivanju.”;

| 8. | članak 6. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. prva rečenica drugog podstavka zamjenjuje se sljedećim:
  „Dozvole se izdaju na ime prijevoznika u papirnatom ili elektroničkom obliku i nisu prenosive.”; |
| --- | --- | --- |

8.

članak 6. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. prva rečenica drugog podstavka zamjenjuje se sljedećim:

„Dozvole se izdaju na ime prijevoznika u papirnatom ili elektroničkom obliku i nisu prenosive.”;

| (b) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „4.   U skladu s člankom 26. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte o utvrđivanju formata dozvola.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   U skladu s člankom 26. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte o utvrđivanju formata dozvola.”;

| 9. | članak 7. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

  „1.   Zahtjevi za izdavanje dozvole za linijski prijevoz podnose se u papirnatom ili elektroničkom obliku tijelu koje izdaje dozvolu.


  2.   U skladu s člankom 26. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte o utvrđivanju formata zahtjeva.”; |
| --- | --- | --- |

9.

članak 7. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

„1.   Zahtjevi za izdavanje dozvole za linijski prijevoz podnose se u papirnatom ili elektroničkom obliku tijelu koje izdaje dozvolu.

2.   U skladu s člankom 26. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte o utvrđivanju formata zahtjeva.”;

| 10. | članak 8. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 8.

  Postupak izdavanja

  Postupci za izdavanje, privremeno ili trajno oduzimanje
  dozvole za međunarodni prijevoz putnika na udaljenosti do 100 km zračne linije

  duljine putovanja [Am. 38]


  1.   Dozvole se izdaju u dogovoru s nadležnim tijelima svih država članica na čijim se državnim područjima putnici ukrcavaju ili iskrcavaju te prevoze na udaljenostima
  koje definira svaka država članica,
  do 100 km zračne linije

  duljine putovanja
  . Tijelo koje izdaje dozvolu šalje tim nadležnim tijelima zahtjev za njihovu suglasnost s preslikom zahtjeva za dozvolu i preslikama sve druge relevantne dokumentacije u roku od dva tjedna od primitka zahtjeva. Istodobno tijelo koje izdaje dozvolu prosljeđuje te dokumente na znanje nadležnim tijelima drugih država članica kroz čija se državna područja prolazi. [Am. 39]



  2.   Nadležna tijela država članica čija je suglasnost zatražena o svojoj odluci u roku od tri

  dva
   mjeseca obavješćuju tijelo koje izdaje dozvolu. Taj se rok računa od dana primitka zahtjeva za suglasnost, koji se dokazuje potvrdom o primitku. Ako se nadležna tijela država članica čija je suglasnost zatražena ne slažu, moraju to obrazložiti. [Am. 40]

  Ako nadležna tijela država članica čija je suglasnost zatražena ne odgovore u roku utvrđenom u prvom podstavku, smatra se da su dala pristanak.


  3.   Tijelo koje izdaje dozvolu mora odlučiti o zahtjevu za izdavanje dozvole u roku od četiri

  tri
   mjeseca od dana kad ga je prijevoznik podnio. [Am. 41]



  4.   Dozvola se ne izdaje samo ako se odbijanje može opravdati najmanje jednim od
  opravdanih
  razloga
  , koji se odnose na javni interes,
  navedenih u članku 8.c stavku 2. točkama od (a) do (d). [Am. 42]





  4.a
     
  Ako je uslugom međunarodnog linijskog autobusnog prijevoza ugrožena ekonomska ravnoteža ugovora o obavljanju javnih usluga zbog izvanrednih razloga koji se nisu mogli predvidjeti u vrijeme izdavanja dozvole i koji nisu odgovornost vlasnika ugovora o obavljanju javnih usluga, dotična država članica može, uz suglasnost Komisije, privremeno ili trajno oduzeti dozvolu za pružanje usluge pod uvjetom da o tome obavijesti prijevoznika šest mjeseci unaprijed. Prijevoznik ima mogućnost ulaganja žalbe na takvu odluku [Am. 43]



  5.   Ako se jedno od nadležnih tijela ne slaže s izdavanjem dozvole, predmet se može uputiti Komisiji u roku od dva mjeseca od primitka njegova odgovora.


  6.   Nakon što se posavjetovala s državama članicama čija se nadležna tijela nisu složila Komisija mora donijeti odluku
  najkasnije
  u roku od četiri

  dva
  mjeseca od dana primitka priopćenja tijela koje izdaje dozvolu. Odluka stupa na snagu 30 dana od dana kad
  nadležna tijela dotične
  države članice dobiju obavijest o njoj. [Am. 44]



  7.   Odluka Komisije primjenjuje se do trenutka kad države članice postignu dogovor i nadležno tijelo donese odluku o zahtjevu.”; |
| --- | --- |

10.

članak 8. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 8.

Postupak izdavanja

  Postupci za izdavanje, privremeno ili trajno oduzimanje
  dozvole za međunarodni prijevoz putnika na udaljenosti do 100 km zračne linije

  duljine putovanja [Am. 38]

1.   Dozvole se izdaju u dogovoru s nadležnim tijelima svih država članica na čijim se državnim područjima putnici ukrcavaju ili iskrcavaju te prevoze na udaljenostima
  koje definira svaka država članica,
  do 100 km zračne linije

  duljine putovanja
  . Tijelo koje izdaje dozvolu šalje tim nadležnim tijelima zahtjev za njihovu suglasnost s preslikom zahtjeva za dozvolu i preslikama sve druge relevantne dokumentacije u roku od dva tjedna od primitka zahtjeva. Istodobno tijelo koje izdaje dozvolu prosljeđuje te dokumente na znanje nadležnim tijelima drugih država članica kroz čija se državna područja prolazi. [Am. 39]

2.   Nadležna tijela država članica čija je suglasnost zatražena o svojoj odluci u roku od tri

  dva
   mjeseca obavješćuju tijelo koje izdaje dozvolu. Taj se rok računa od dana primitka zahtjeva za suglasnost, koji se dokazuje potvrdom o primitku. Ako se nadležna tijela država članica čija je suglasnost zatražena ne slažu, moraju to obrazložiti. [Am. 40]

Ako nadležna tijela država članica čija je suglasnost zatražena ne odgovore u roku utvrđenom u prvom podstavku, smatra se da su dala pristanak.

3.   Tijelo koje izdaje dozvolu mora odlučiti o zahtjevu za izdavanje dozvole u roku od četiri

  tri
   mjeseca od dana kad ga je prijevoznik podnio. [Am. 41]

4.   Dozvola se ne izdaje samo ako se odbijanje može opravdati najmanje jednim od
  opravdanih
  razloga
  , koji se odnose na javni interes,
  navedenih u članku 8.c stavku 2. točkama od (a) do (d). [Am. 42]

4.a
     
  Ako je uslugom međunarodnog linijskog autobusnog prijevoza ugrožena ekonomska ravnoteža ugovora o obavljanju javnih usluga zbog izvanrednih razloga koji se nisu mogli predvidjeti u vrijeme izdavanja dozvole i koji nisu odgovornost vlasnika ugovora o obavljanju javnih usluga, dotična država članica može, uz suglasnost Komisije, privremeno ili trajno oduzeti dozvolu za pružanje usluge pod uvjetom da o tome obavijesti prijevoznika šest mjeseci unaprijed. Prijevoznik ima mogućnost ulaganja žalbe na takvu odluku [Am. 43]

5.   Ako se jedno od nadležnih tijela ne slaže s izdavanjem dozvole, predmet se može uputiti Komisiji u roku od dva mjeseca od primitka njegova odgovora.

6.   Nakon što se posavjetovala s državama članicama čija se nadležna tijela nisu složila Komisija mora donijeti odluku
  najkasnije
  u roku od četiri

  dva
  mjeseca od dana primitka priopćenja tijela koje izdaje dozvolu. Odluka stupa na snagu 30 dana od dana kad
  nadležna tijela dotične
  države članice dobiju obavijest o njoj. [Am. 44]

7.   Odluka Komisije primjenjuje se do trenutka kad države članice postignu dogovor i nadležno tijelo donese odluku o zahtjevu.”;

| 11. | umeću se sljedeći članci:

  „Članak 8.a

  Postupak izdavanja

  Postupci za izdavanje, privremeno ili trajno oduzimanje
  dozvole za međunarodni prijevoz putnika na udaljenosti od najmanje

  preko
  100 km zračne linije

  duljine putovanja [Am. 45]


  1.   Tijelo koje izdaje dozvolu mora odlučiti

  odlučuje
  o zahtjevu za izdavanje dozvole

  bez odlaganja i najkasnije
  u roku od dva mjeseca od dana kad ga je prijevoznik podnio

  podnese zahtjev
  . [Am. 46]



  2.   Dozvola se ne izdaje samo ako se odbijanje može opravdati najmanje jednim od razloga navedenih u članku 8.c stavku 2. točkama od (a) do (c

  ca
  ). [Am. 47]



  3.   Tijelo koje izdaje dozvolu
  nadležnim tijelima svih država članica na čijim se državnim područjima putnici ukrcavaju ili iskrcavaju dva tjedna od primitka zahtjeva za suglasnost
  prosljeđuje presliku zahtjeva, preslike sve druge relevantne dokumentacije i svoju procjenu na znanje nadležnim tijelima svih država članica na čijim se državnim područjima putnici ukrcavaju ili iskrcavaju te

  . Tijelo koje izdaje dozvolu također prosljeđuje relevantnu dokumentaciju
  nadležnim tijelima država članica kroz čija

  preko čijeg
  se državna područja prolazi

  teritorija prelazi
  bez ukrcaja ili iskrcaja putnika. [Am. 48]





  3.a
     
  Ako se jedno od nadležnih tijela država članica na čijim se državnim područjima putnici ukrcavaju ili iskrcavaju ne slaže s izdavanjem dozvole zbog nekog od razloga navedenih u stavku 2., dozvola se ne može izdati, međutim predmet se može uputiti Komisiji u roku od jednog mjeseca od primitka njegova odgovora. [Am. 49]





  3.b
     
  Nakon što se posavjetovala s državama članicama čija nadležna tijela nisu dala suglasnost, Komisija mora donijeti odluku u roku od četiri mjeseca od dana primitka priopćenja tijela koje izdaje dozvolu. Odluka stupa na snagu 30 dana od dana kad države članice dobiju obavijest o njoj [Am. 50]





  3.c
     
  Odluka Komisije primjenjuje se do trenutka kad države članice postignu dogovor i nadležno tijelo donese odluku o zahtjevu. [Am. 51]




  Članak 8.b
  Postupak izdavanja dozvole za unutarnji linijski prijevoz

  1.   Tijelo koje izdaje dozvolu mora odlučiti

  odlučuje
  o zahtjevu za izdavanje dozvole

  najkasnije
  u roku od dva mjeseca od dana kad ga je prijevoznik podnio

  podnese zahtjev
  . Rok se može produljiti na četiri

  tri
   mjeseca ako se zahtijeva analiza u skladu s člankom 8.c stavkom 2. točkom (d). [Am. 52]



  2.   Dozvole za unutarnji linijski prijevoz ne izdaju se samo ako se odbijanje može opravdati najmanje jednim od razloga navedenih u članku 8.c stavku 2. točkama od (a) do (c

  ca
  ) i, ako se na toj liniji putnike prevozi na udaljenosti do
  najviše
  100 km zračne linije

  duljine putovanja
  , u

  prema
  članku 8.c stavku 2. točki (d). [Am. 53]




  3.   Udaljenost iz stavka 2. može se povećati na 120 km ako će se nova usluga linijskog prijevoza uvesti između polazišta i odredišta koja su već obuhvaćena uslugama na temelju najmanje dva ugovora o javnim uslugama.
  [Am. 54]




  Članak 8.c
  Odluke tijela koja izdaju dozvolu

  1.   Nakon provedenog postupka iz članka 8., 8.a ili 8.b tijelo koje izdaje dozvolu mora izdati dozvolu ili izdati dozvolu s ograničenjima ili odbiti zahtjev. Tijelo koje izdaje dozvolu o svojoj odluci obavješćuje sva nadležna tijela iz članka 8. stavka 1.


  2.   U odlukama kojima se odbija zahtjev, ili izdaje dozvola s ograničenjima
  ili privremeno ili trajno oduzima dozvola
  navode se razlozi na kojima se temelje
  te se, tamo gdje je to primjenjivo, uzimaju u obzir podaci iz analiza regulatornog tijela. Podnositelj zahtjeva ili prijevoznik koji pruža dotičnu uslugu ima mogućnost ulaganja žalbe na odluke tijela koje izdaje dozvolu
  . [Am. 55]


  Dozvola se ne izdaje samo ako

  Odbijanje zahtjeva za izdavanje dozvole može
  se odbijanje može opravdati najmanje jednim

  opravdati samo na temelju jednog
  od sljedećih razloga: [Am. 56]







  (a) | podnositelj zahtjeva ne može s pomoću opreme koja mu je neposredno na raspolaganju pružiti uslugu koja je predmet zahtjeva; |
| --- | --- | --- |

11.

umeću se sljedeći članci:

„Članak 8.a

Postupak izdavanja

  Postupci za izdavanje, privremeno ili trajno oduzimanje
  dozvole za međunarodni prijevoz putnika na udaljenosti od najmanje

  preko
  100 km zračne linije

  duljine putovanja [Am. 45]

1.   Tijelo koje izdaje dozvolu mora odlučiti

  odlučuje
  o zahtjevu za izdavanje dozvole

  bez odlaganja i najkasnije
  u roku od dva mjeseca od dana kad ga je prijevoznik podnio

  podnese zahtjev
  . [Am. 46]

2.   Dozvola se ne izdaje samo ako se odbijanje može opravdati najmanje jednim od razloga navedenih u članku 8.c stavku 2. točkama od (a) do (c

  ca
  ). [Am. 47]

3.   Tijelo koje izdaje dozvolu
  nadležnim tijelima svih država članica na čijim se državnim područjima putnici ukrcavaju ili iskrcavaju dva tjedna od primitka zahtjeva za suglasnost
  prosljeđuje presliku zahtjeva, preslike sve druge relevantne dokumentacije i svoju procjenu na znanje nadležnim tijelima svih država članica na čijim se državnim područjima putnici ukrcavaju ili iskrcavaju te

  . Tijelo koje izdaje dozvolu također prosljeđuje relevantnu dokumentaciju
  nadležnim tijelima država članica kroz čija

  preko čijeg
  se državna područja prolazi

  teritorija prelazi
  bez ukrcaja ili iskrcaja putnika. [Am. 48]

3.a
     
  Ako se jedno od nadležnih tijela država članica na čijim se državnim područjima putnici ukrcavaju ili iskrcavaju ne slaže s izdavanjem dozvole zbog nekog od razloga navedenih u stavku 2., dozvola se ne može izdati, međutim predmet se može uputiti Komisiji u roku od jednog mjeseca od primitka njegova odgovora. [Am. 49]

3.b
     
  Nakon što se posavjetovala s državama članicama čija nadležna tijela nisu dala suglasnost, Komisija mora donijeti odluku u roku od četiri mjeseca od dana primitka priopćenja tijela koje izdaje dozvolu. Odluka stupa na snagu 30 dana od dana kad države članice dobiju obavijest o njoj [Am. 50]

3.c
     
  Odluka Komisije primjenjuje se do trenutka kad države članice postignu dogovor i nadležno tijelo donese odluku o zahtjevu. [Am. 51]

Članak 8.b

Postupak izdavanja dozvole za unutarnji linijski prijevoz

1.   Tijelo koje izdaje dozvolu mora odlučiti

  odlučuje
  o zahtjevu za izdavanje dozvole

  najkasnije
  u roku od dva mjeseca od dana kad ga je prijevoznik podnio

  podnese zahtjev
  . Rok se može produljiti na četiri

  tri
   mjeseca ako se zahtijeva analiza u skladu s člankom 8.c stavkom 2. točkom (d). [Am. 52]

2.   Dozvole za unutarnji linijski prijevoz ne izdaju se samo ako se odbijanje može opravdati najmanje jednim od razloga navedenih u članku 8.c stavku 2. točkama od (a) do (c

  ca
  ) i, ako se na toj liniji putnike prevozi na udaljenosti do
  najviše
  100 km zračne linije

  duljine putovanja
  , u

  prema
  članku 8.c stavku 2. točki (d). [Am. 53]

3.   Udaljenost iz stavka 2. može se povećati na 120 km ako će se nova usluga linijskog prijevoza uvesti između polazišta i odredišta koja su već obuhvaćena uslugama na temelju najmanje dva ugovora o javnim uslugama.
  [Am. 54]

Članak 8.c

Odluke tijela koja izdaju dozvolu

1.   Nakon provedenog postupka iz članka 8., 8.a ili 8.b tijelo koje izdaje dozvolu mora izdati dozvolu ili izdati dozvolu s ograničenjima ili odbiti zahtjev. Tijelo koje izdaje dozvolu o svojoj odluci obavješćuje sva nadležna tijela iz članka 8. stavka 1.

2.   U odlukama kojima se odbija zahtjev, ili izdaje dozvola s ograničenjima
  ili privremeno ili trajno oduzima dozvola
  navode se razlozi na kojima se temelje
  te se, tamo gdje je to primjenjivo, uzimaju u obzir podaci iz analiza regulatornog tijela. Podnositelj zahtjeva ili prijevoznik koji pruža dotičnu uslugu ima mogućnost ulaganja žalbe na odluke tijela koje izdaje dozvolu
  . [Am. 55]

Dozvola se ne izdaje samo ako

  Odbijanje zahtjeva za izdavanje dozvole može
  se odbijanje može opravdati najmanje jednim

  opravdati samo na temelju jednog
  od sljedećih razloga: [Am. 56]

(a)

podnositelj zahtjeva ne može s pomoću opreme koja mu je neposredno na raspolaganju pružiti uslugu koja je predmet zahtjeva;

| (b) | podnositelj zahtjeva nije poštovao nacionalne ili međunarodne propise o cestovnom prijevozu, a osobito uvjete i zahtjeve koji se odnose na dozvole za obavljanje međunarodnog cestovnog prijevoza putnika, ili ako je odgovoran za teške povrede propisa Unije
  , nacionalnih propisa ili, ako je to primjenjivo, regionalnih propisa
  o cestovnom prijevozu, osobito u pogledu pravila koja se primjenjuju na
  tehničke zahtjeve
  vozila i

  , na norme koje se odnose na emisije te
  na razdoblja vožnje i odmora za vozače; [Am. 57] |
| --- | --- |

(b)

podnositelj zahtjeva nije poštovao nacionalne ili međunarodne propise o cestovnom prijevozu, a osobito uvjete i zahtjeve koji se odnose na dozvole za obavljanje međunarodnog cestovnog prijevoza putnika, ili ako je odgovoran za teške povrede propisa Unije
  , nacionalnih propisa ili, ako je to primjenjivo, regionalnih propisa
  o cestovnom prijevozu, osobito u pogledu pravila koja se primjenjuju na
  tehničke zahtjeve
  vozila i

  , na norme koje se odnose na emisije te
  na razdoblja vožnje i odmora za vozače; [Am. 57]

| (c) | ako je riječ o zahtjevu za produljenje dozvole, nisu ispunjeni uvjeti za izdavanje dozvole; |
| --- | --- |

(c)

ako je riječ o zahtjevu za produljenje dozvole, nisu ispunjeni uvjeti za izdavanje dozvole;

| (ca) | podnositelj zahtjeva zatražio je dozvolu za uslugu linijskog prijevoza na istoj dionici ili alternativnoj dionici za koju je nadležno tijelo pružatelju javne usluge dodijelilo isključivo pravo pružanja određenih usluga javnog prijevoza putnika u zamjenu za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge u okviru ugovora o javnim uslugama u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 1370/2007. Ovaj razlog za odbijanje ne dovodi u pitanje članak 8.d točku 1.a ove Uredbe; [Am. 58] |
| --- | --- |

(ca)

podnositelj zahtjeva zatražio je dozvolu za uslugu linijskog prijevoza na istoj dionici ili alternativnoj dionici za koju je nadležno tijelo pružatelju javne usluge dodijelilo isključivo pravo pružanja određenih usluga javnog prijevoza putnika u zamjenu za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge u okviru ugovora o javnim uslugama u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 1370/2007. Ovaj razlog za odbijanje ne dovodi u pitanje članak 8.d točku 1.a ove Uredbe; [Am. 58]

| (d) | regulatorno tijelo utvrdilo je na temelju objektivne ekonomske analize da bi usluga ugrozila ekonomsku ravnotežu ugovora o javnim uslugama.
  Tom se analizom ocjenjuju relevantne strukturne i geografske značajke predmetnog tržišta i mreže (veličina, značajke potražnje, složenost mreže, tehnička i geografska izoliranost te usluge obuhvaćene ugovorom), kao i to dovodi li nova usluga do poboljšanja kvalitete usluga ili troškovne učinkovitosti [Am. 59] |
| --- | --- |

(d)

regulatorno tijelo utvrdilo je na temelju objektivne ekonomske analize da bi usluga ugrozila ekonomsku ravnotežu ugovora o javnim uslugama.
  Tom se analizom ocjenjuju relevantne strukturne i geografske značajke predmetnog tržišta i mreže (veličina, značajke potražnje, složenost mreže, tehnička i geografska izoliranost te usluge obuhvaćene ugovorom), kao i to dovodi li nova usluga do poboljšanja kvalitete usluga ili troškovne učinkovitosti [Am. 59]

Tijela koja izdaju dozvolu ne smiju odbiti zahtjev samo zato što prijevoznik
  koji traži odobrenje
  nudi niže cijene od drugih cestovnih prijevoznika
  , osim ako regulatorno tijelo
  ili zato

  drugo relevantno nacionalno tijelo ne utvrdi da podnositelj zahtjeva koji želi ući na tržište planira nuditi usluge ispod njihove uobičajene vrijednosti tijekom duljeg vremenskog razdoblja te da postoji mogućnost da će na taj način narušiti pravedno tržišno natjecanje. Tijela koja izdaju dozvolu ne smiju odbiti zahtjev isključivo zbog toga
  što na toj liniji već voze drugi prijevoznici. [Am. 60]

3.   Države članice moraju se pobrinuti da odluke tijela koje izdaje dozvolu podliježu sudskom preispitivanju. To preispitivanje može imati odgodni učinak samo ako neposredni učinak odluke tijela koje izdaje dozvolu može podnositelju prouzročiti nenadoknadivu ili očito pretjeranu štetu. Tom se odredbom ne dovode u pitanje ovlasti suda pred kojim se vodi žalbeni postupak dodijeljene ustavnim pravom dotične države članice.

Članak 8.d

Ograničenja prava pristupa

1.   Države članice mogu ograničiti pristup međunarodnom i nacionalnom tržištu za linijski
  autobusni
  prijevoz ako je riječ o usluzi linijskog prijevoza kojom se putnici prevoze na udaljenostima do 100 km zračne linije

  duljine putovanja
  i ako bi ta usluga ugrozila ekonomsku ravnotežu ugovora o javnim uslugama
  , ili ako se predloženi linijski prijevoz obavlja u gradskom ili prigradskom središtu ili aglomeraciji, ako se njome ispunjavaju potrebe za prijevozom između tih i okolnih područja ili ako podnositelj zahtjeva ne ispunjava odredbe o cestovnom prijevozu ili ostale relevantne odredbe nacionalnog prava, prava Unije ili međunarodnog prava
  . [Am. 61]

1.a
     
  Nakon što nadležno tijelo dodijeli isključiva prava poduzeću koje pruža javnu uslugu u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 1370/2007, zaštita isključivih prava odnosi se samo na obavljanje usluga javnog prijevoza putnika kojima se pružaju usluge na istim ili alternativnim dionicama. Ta dodjela isključivih prava ne isključuje odobrenje za nove usluge linijskog prijevoza ako te usluge ne konkuriraju usluzi iz ugovora o obavljanju javnih usluga ili ako pružaju usluge prijevoza na drugim dionicama. [Am. 62]

2.   Nadležna tijela koja su sklopila ugovor o javnim uslugama ili pružatelji javne usluge koji provode taj ugovor mogu od regulatornog tijela zahtijevati da provede analizu hoće li biti ugrožena ekonomska ravnoteža ugovora o javnim uslugama.

Nakon što primi takav zahtjev,
  regulatorno tijelo mora razmotriti zahtjev i odlučiti hoće li provesti ekonomsku analizu
  u skladu s člankom 8.c stavkom 2. točkom (d), osim ako postoje iznimni praktični ili drugi razlozi koji opravdavaju odluku da to ne učini
  . O svojoj odluci mora obavijestiti zainteresirane strane. [Am. 63]

3.   Ako regulatorno tijelo provede ekonomsku analizu, dužno je u 
  najkraćem
  roku od šest tjedana

  , a najkasnije tri mjeseca
  od primitka svih relevantnih informacija obavijestiti sve zainteresirane strane o njezinim rezultatima i zaključcima. Regulatorno tijelo može zaključiti da se dozvola može izdati ili uvjetno izdati ili da se zahtjev može odbiti. [Am. 64]

Zaključci regulatornog tijela obvezujući su za tijela koja izdaju dozvolu.

4.   Nadležna tijela i pružatelji javne usluge moraju regulatornom tijelu dostaviti sve nužne informacije za potrebe stavaka 2. i 3.

5.   U skladu s člankom 26. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte o postupcima i kriterijima za primjenu ovog članka
  , osobito pri provedbi ekonomske analize. [Am. 65]

5.a
     
  Države članice mogu dodatno liberalizirati sustav izdavanja dozvola za unutarnji linijski prijevoz u pogledu postupaka za izdavanje dozvole ili graničnih vrijednosti u kilometrima.
  ”; [Am. 66]

| 12. | u članku 9. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Članci 8., 8.a, 8.b i 8.c primjenjuju se, mutatis mutandis, na zahtjeve za produljenje dozvole ili za izmjenu uvjeta pod kojima se moraju obavljati usluge prijevoza za koje je potrebna dozvola.”; |
| --- | --- |

12.

u članku 9. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim:

„Članci 8., 8.a, 8.b i 8.c primjenjuju se, mutatis mutandis, na zahtjeve za produljenje dozvole ili za izmjenu uvjeta pod kojima se moraju obavljati usluge prijevoza za koje je potrebna dozvola.”;

mutatis mutandis

| 13. | naslov poglavlja IV. zamjenjuje se sljedećim:
  „POSEBNI LINIJSKI PRIJEVOZ IZUZET IZ OBVEZE DOBIVANJA DOZVOLE” |
| --- | --- |

13.

naslov poglavlja IV. zamjenjuje se sljedećim:

„POSEBNI LINIJSKI PRIJEVOZ IZUZET IZ OBVEZE DOBIVANJA DOZVOLE”

| 13.a | U članku 11. dodaje se sljedeći stavak:





  „3.a
     
  Država članica može zahtijevati da strani prijevoznik ispunjava uvjete koji se odnose na zahtjev u pogledu poslovnog nastana, koji je utvrđen Uredbom (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*1)

  , u državi članici domaćinu nakon što mu izda dozvolu za unutarnji linijski prijevoz i prije nego što započne s pružanjem usluge. U takvim odlukama navode se razlozi na kojima se one temelje. U odluci se mora uzeti u obzir opseg i trajanje aktivnosti stranog prijevoznika u državi članici domaćinu. Ako država članica domaćin utvrdi da strani prijevoznik ne ispunjava zahtjeve u pogledu poslovnog nastana, može privremeno oduzeti relevantnu dozvolu koja mu je dodijeljena za unutarnji linijski prijevoz ili ju trajno oduzeti sve dok se ne ispune zahtjevi.




  (*1)  
  Uredba (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavljanju zajedničkih pravila koja se tiču uvjeta za obavljanje djelatnosti cestovnog prijevoznika te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/26/EZ (SL L 300, 14.11.2009., str. 51.).”; [Am. 67]" |
| --- | --- |

13.a

13.a

U članku 11. dodaje se sljedeći stavak:

U članku 11. dodaje se sljedeći stavak:

„3.a
     
  Država članica može zahtijevati da strani prijevoznik ispunjava uvjete koji se odnose na zahtjev u pogledu poslovnog nastana, koji je utvrđen Uredbom (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*1)

  , u državi članici domaćinu nakon što mu izda dozvolu za unutarnji linijski prijevoz i prije nego što započne s pružanjem usluge. U takvim odlukama navode se razlozi na kojima se one temelje. U odluci se mora uzeti u obzir opseg i trajanje aktivnosti stranog prijevoznika u državi članici domaćinu. Ako država članica domaćin utvrdi da strani prijevoznik ne ispunjava zahtjeve u pogledu poslovnog nastana, može privremeno oduzeti relevantnu dozvolu koja mu je dodijeljena za unutarnji linijski prijevoz ili ju trajno oduzeti sve dok se ne ispune zahtjevi.

(*1)  
  Uredba (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavljanju zajedničkih pravila koja se tiču uvjeta za obavljanje djelatnosti cestovnog prijevoznika te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/26/EZ (SL L 300, 14.11.2009., str. 51.).”; [Am. 67]"

*1

Uredba (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavljanju zajedničkih pravila koja se tiču uvjeta za obavljanje djelatnosti cestovnog prijevoznika te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/26/EZ (SL L 300, 14.11.2009., str. 51.).”;

| 14. | u članku 12. brišu se stavci od 1. do 5.; |
| --- | --- |

14.

u članku 12. brišu se stavci od 1. do 5.;

| 15. | briše se članak 13.;
  [Am. 68] |
| --- | --- |

15.

briše se članak 13.;
  [Am. 68]

briše se članak 13.;

[Am. 68]

| 16. | članak 15. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 15.
  Dopuštena kabotaža
  Kabotaža se dopušta za sljedeće usluge:






  (a) | poseban linijski prijevoz koji se obavlja privremeno pod uvjetom da je obuhvaćen ugovorom između organizatora i prijevoznika; |
| --- | --- | --- |

16.

članak 15. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 15.

Dopuštena kabotaža

Kabotaža se dopušta za sljedeće usluge:

(a)

poseban linijski prijevoz koji se obavlja privremeno pod uvjetom da je obuhvaćen ugovorom između organizatora i prijevoznika;

| (b) | povremeni prijevoz koji se obavlja privremeno; [Am. 69] |
| --- | --- |

(b)

povremeni prijevoz koji se obavlja privremeno; [Am. 69]

| (c) | linijski prijevoz koji se

  u skladu s ovom Uredbom
  obavlja
  strani prijevoznik u državi članici domaćinu u okviru međunarodnih usluga linijskog prijevoza
  u skladu s ovom Uredbom
  , uz iznimku usluga prijevoza za potrebe gradskog središta ili aglomeracije ili potrebe prijevoza između njih i okolnih područja
  .
  Kabotaža se ne obavlja neovisno o tom međunarodnom prijevozu.
  ”; [Am. 70] |
| --- | --- |

(c)

linijski prijevoz koji se

  u skladu s ovom Uredbom
  obavlja
  strani prijevoznik u državi članici domaćinu u okviru međunarodnih usluga linijskog prijevoza
  u skladu s ovom Uredbom
  , uz iznimku usluga prijevoza za potrebe gradskog središta ili aglomeracije ili potrebe prijevoza između njih i okolnih područja
  .
  Kabotaža se ne obavlja neovisno o tom međunarodnom prijevozu.
  ”; [Am. 70]

| 16.a | U članku 16. stavku 1. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:



  „1.   Ako zakonodavstvom Zajednice nije drukčije propisano, na obavljanje kabotaže primjenjuju se
  Direktiva 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (*2)

  te
  zakoni i drugi propisi koji vrijede u državi članici domaćinu, uzimajući u obzir:


  (*2)  
  Direktiva 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1996. o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (SL L 18, 21.1.1997., str. 1.).”; [Am. 72]" |
| --- | --- |

16.a

16.a

U članku 16. stavku 1. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

U članku 16. stavku 1. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Ako zakonodavstvom Zajednice nije drukčije propisano, na obavljanje kabotaže primjenjuju se
  Direktiva 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (*2)

  te
  zakoni i drugi propisi koji vrijede u državi članici domaćinu, uzimajući u obzir:

(*2)  
  Direktiva 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1996. o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (SL L 18, 21.1.1997., str. 1.).”; [Am. 72]"

*2

Direktiva 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1996. o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (SL L 18, 21.1.1997., str. 1.).”;

| 17. | briše se članak 17.;
  [Am. 73] |
| --- | --- |

17.

17.

briše se članak 17.;
  [Am. 73]

briše se članak 17.;

[Am. 73]

| 17.a | Članak 17. zamjenjuje se sljedećim:



  „Članak 17.
  Kontrolni dokumenti za kabotažu

  1.   Za obavljanje kabotaže u obliku usluga povremenog prijevoza potrebno je posjedovati putni list, kao što je navedeno u članku 12.

  u papirnatom ili digitalnom obliku
  , koji se mora nalaziti u vozilu i na zahtjev pokazati

  pokazuje
  ovlaštenom inspektoru.


  2.   Sljedeći podaci unose se u putni list:






  (a) | polazno i odredišno mjesto prijevoza; |
| --- | --- | --- |

17.a

17.a

Članak 17. zamjenjuje se sljedećim:

Članak 17. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 17.

Kontrolni dokumenti za kabotažu

1.   Za obavljanje kabotaže u obliku usluga povremenog prijevoza potrebno je posjedovati putni list, kao što je navedeno u članku 12.

  u papirnatom ili digitalnom obliku
  , koji se mora nalaziti u vozilu i na zahtjev pokazati

  pokazuje
  ovlaštenom inspektoru.

2.   Sljedeći podaci unose se u putni list:

(a)

polazno i odredišno mjesto prijevoza;

| (b) | datum polaska i datum okončanja prijevoza. |
| --- | --- |

(b)

datum polaska i datum okončanja prijevoza.

3.   Putni listovi isporučuju se u knjigama, kako je navedeno u članku 12., koje je ovjerilo nadležno tijelo u državi članici poslovnoga nastana.

4.   U slučaju usluga posebnog linijskog prijevoza, ugovor sklopljen između prijevoznika i organizatora prijevoza ili ovjerena vjerodostojna preslika tog ugovora služi kao kontrolni dokument.
  Međutim, putni list popunjava se u obliku mjesečnog izvješća.

Međutim, putni list popunjava se u obliku mjesečnog izvješća.

5.   Uporabljeni putni listovi vraćaju se nadležnom tijelu u državi članici poslovnog nastana u skladu s postupcima koje će to tijelo utvrditi.

  Tijekom provjera vozaču je dopušteno kontaktirati s glavnim uredom, upraviteljem prijevoza ili bilo kojom drugom osobom ili subjektom koji može osigurati tražene dokumente.”; [Am. 74]

| 18. | u članku 19. stavku 2. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Prijevoznici koji obavljaju kabotažu ili međunarodni prijevoz putnika autobusima moraju dopustiti sve inspekcijske nadzore kojima se provjerava da se prijevoz obavlja pravilno, osobito u pogledu razdoblja vožnje i odmora.”; |
| --- | --- |

18.

u članku 19. stavku 2. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Prijevoznici koji obavljaju kabotažu ili međunarodni prijevoz putnika autobusima moraju dopustiti sve inspekcijske nadzore kojima se provjerava da se prijevoz obavlja pravilno, osobito u pogledu razdoblja vožnje i odmora.”;

| 19. | članak 20. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 20.
  Uzajamna pomoć

  1.   Države članice međusobno si pomažu pri osiguravanju primjene i praćenju ove Uredbe. Informacije razmjenjuju preko nacionalnih kontaktnih točaka uspostavljenih na temelju članka 18. Uredbe (EZ) br. 1071/2009.


  2.   Regulatorna tijela surađuju kad provode ekonomsku analizu o tome hoće li predloženi linijski prijevoz ugroziti ugovor o javnim uslugama za međunarodno obavljanje usluga javnog prijevoza. Tijelo koje izdaje dozvolu savjetuje se s regulatornim tijelima svih drugih država članica kroz koje ta usluga međunarodnog linijskog prijevoza prolazi i, prema potrebi, prije donošenja odluke od njih zahtijeva sve potrebne informacije.”; |
| --- | --- |

19.

članak 20. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 20.

Uzajamna pomoć

1.   Države članice međusobno si pomažu pri osiguravanju primjene i praćenju ove Uredbe. Informacije razmjenjuju preko nacionalnih kontaktnih točaka uspostavljenih na temelju članka 18. Uredbe (EZ) br. 1071/2009.

2.   Regulatorna tijela surađuju kad provode ekonomsku analizu o tome hoće li predloženi linijski prijevoz ugroziti ugovor o javnim uslugama za međunarodno obavljanje usluga javnog prijevoza. Tijelo koje izdaje dozvolu savjetuje se s regulatornim tijelima svih drugih država članica kroz koje ta usluga međunarodnog linijskog prijevoza prolazi i, prema potrebi, prije donošenja odluke od njih zahtijeva sve potrebne informacije.”;

| 20. | članak 26. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 26.
  Izvršavanje delegiranih ovlasti

  1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.


  2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 4. stavka 2., članka 5. stavka 5., članka 6. stavka 4., članka 7. stavka 2., članka 8.d stavka 5. i članka 28. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme od ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe].


  3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 4. stavka 2., članka 5. stavka 5., članka 6. stavka 4., članka 7. stavka 2., članka 8.d stavka 5. i članka 28. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. Opoziv ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.


  4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.


  5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.


  6.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 4. stavkom 2., člankom 5. stavkom 5., člankom 6. stavkom 4., člankom 7. stavkom 2., člankom 8.d stavkom 5. i člankom 28. stavkom 3. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće na njega ne ulože prigovor u roku od dva mjeseca od obavješćivanja Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu ili ako prije isteka tog roka Europski parlament i Vijeće obavijeste Komisiju da neće uložiti prigovor. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”; |
| --- | --- |

20.

članak 26. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 26.

Izvršavanje delegiranih ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 4. stavka 2., članka 5. stavka 5., članka 6. stavka 4., članka 7. stavka 2., članka 8.d stavka 5. i članka 28. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme od ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe].

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 4. stavka 2., članka 5. stavka 5., članka 6. stavka 4., članka 7. stavka 2., članka 8.d stavka 5. i članka 28. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. Opoziv ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 4. stavkom 2., člankom 5. stavkom 5., člankom 6. stavkom 4., člankom 7. stavkom 2., člankom 8.d stavkom 5. i člankom 28. stavkom 3. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće na njega ne ulože prigovor u roku od dva mjeseca od obavješćivanja Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu ili ako prije isteka tog roka Europski parlament i Vijeće obavijeste Komisiju da neće uložiti prigovor. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”;

| 21. | članak 28. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 28.
  Izvješćivanje

  1.   Svake godine, najkasnije do 31. siječnja, a prvi put do 31. siječnja [... prvi siječanj nakon stupanja na snagu ove Uredbe] države članice

  nadležna tijela država članica
  obavješćuju Komisiju o broju dozvola za pružanje usluga linijskog prijevoza koje su izdale u protekloj godini i ukupnom broju tih dozvola koje su važile 31. prosinca te godine. Te se informacije daju zasebno za svaku odredišnu državu linijskog prijevoza. Države članice Komisiji dostavljaju i podatke o kabotaži, u obliku posebnog linijskog prijevoza i povremenog prijevoza, koju su tijekom razdoblja izvješćivanja obavljali nacionalni prijevoznici. [Am. 75]



  2.   Svake godine, najkasnije do 31. siječnja, a prvi put do 31. siječnja [... prvi siječanj nakon stupanja na snagu ove Uredbe] nadležna tijela države članice domaćina Komisiji dostavljaju statističke podatke o broju izdanih dozvola za kabotažu u obliku linijskog prijevoza iz članka 15. točke (c) u protekloj godini.


  3.   U skladu s člankom 26. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte o formatu tablice za slanje statističkih podataka iz stavaka 1. i 2. te o podacima koji se dostavljaju.


  4.   Svake godine, najkasnije do 31. siječnja, a prvi put do 31. siječnja [... prvi siječanj nakon stupanja na snagu ove Uredbe] države članice obavješćuju Komisiju o broju prijevoznika s licencijom Zajednice na 31. prosinca protekle godine i o broju ovjerenih preslika koje odgovaraju broju vozila u prometu na taj dan.


  5.   Do ... [umetnuti izračunani datum 5 godina od dana primjene ove Uredbe] Komisija dostavlja izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni ove Uredbe. Izvješće sadržava informacije o tome koliko se ovom Uredbom doprinijelo boljem funkcioniranju tržišta

  sustava
  cestovnog prijevoza putnika
  , osobito za putnike, radnu snagu zaposlenu na običnim i putničkim autobusima i okoliš
  .”. [Am. 76] |
| --- | --- |

21.

članak 28. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 28.

Izvješćivanje

1.   Svake godine, najkasnije do 31. siječnja, a prvi put do 31. siječnja [... prvi siječanj nakon stupanja na snagu ove Uredbe] države članice

  nadležna tijela država članica
  obavješćuju Komisiju o broju dozvola za pružanje usluga linijskog prijevoza koje su izdale u protekloj godini i ukupnom broju tih dozvola koje su važile 31. prosinca te godine. Te se informacije daju zasebno za svaku odredišnu državu linijskog prijevoza. Države članice Komisiji dostavljaju i podatke o kabotaži, u obliku posebnog linijskog prijevoza i povremenog prijevoza, koju su tijekom razdoblja izvješćivanja obavljali nacionalni prijevoznici. [Am. 75]

2.   Svake godine, najkasnije do 31. siječnja, a prvi put do 31. siječnja [... prvi siječanj nakon stupanja na snagu ove Uredbe] nadležna tijela države članice domaćina Komisiji dostavljaju statističke podatke o broju izdanih dozvola za kabotažu u obliku linijskog prijevoza iz članka 15. točke (c) u protekloj godini.

3.   U skladu s člankom 26. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte o formatu tablice za slanje statističkih podataka iz stavaka 1. i 2. te o podacima koji se dostavljaju.

4.   Svake godine, najkasnije do 31. siječnja, a prvi put do 31. siječnja [... prvi siječanj nakon stupanja na snagu ove Uredbe] države članice obavješćuju Komisiju o broju prijevoznika s licencijom Zajednice na 31. prosinca protekle godine i o broju ovjerenih preslika koje odgovaraju broju vozila u prometu na taj dan.

5.   Do ... [umetnuti izračunani datum 5 godina od dana primjene ove Uredbe] Komisija dostavlja izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni ove Uredbe. Izvješće sadržava informacije o tome koliko se ovom Uredbom doprinijelo boljem funkcioniranju tržišta

  sustava
  cestovnog prijevoza putnika
  , osobito za putnike, radnu snagu zaposlenu na običnim i putničkim autobusima i okoliš
  .”. [Am. 76]

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od [XX].

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u ...,

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 262, 25.7.2018., str. 47.

1

(2)  SL C 387, 25.10.2018., str. 70.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 14. veljače 2019.

3

(4)  Uredba (EZ) br. 1073/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o zajedničkim pravilima za pristup međunarodnom tržištu usluga prijevoza običnim i turističkim autobusima i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 (SL L 300, 14.11.2009., str. 88.).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 1191/69 i (EEZ) br. 1107/70 (SL L 315, 3.12.2007., str. 1.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o tahografima u cestovnom prometu, stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3821/85 o tahografu u cestovnom prometu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet (SL L 60, 28.2.2014., str. 1.).

6

(7)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

7

---

| 23.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/694 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 449/694

---

P8_TA(2019)0126

Izmjena Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti i Uredbe (EU) 2018/1999 o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2019. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o prilagodbi Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj učinkovitosti [kako je izmijenjena Direktivom 2018/XXX/EU] i Uredbe (EU) 2018/XXX Europskog parlamenta i Vijeća [Upravljanje energetskom unijom], zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (COM(2018)0744 – C8-0482/2018 – 2018/0385(COD))

(Redovni zakonodavni postupak prvo čitanje)

(2020/C 449/72)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0744), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0744),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 192. stavak 1. i članak 194. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0482/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 192. stavak 1. i članak 194. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0482/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća dopisom od 30. siječnja 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća dopisom od 30. siječnja 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0014/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0014/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0385

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2019. radi donošenja Odluke (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti i Uredbe (EU) 2018/1999 o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2019/504.)

---