# Europeiska unionens C 65/2021

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 65 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången25 februari 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 65

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången25 februari 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 65/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10067 — ElringKlinger/Plastic Omnium New Energies/EKPO Fuel) (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 65/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10117 — A.P. Moller/APMH Invest/Faerch Group) (
  1
  ) | 2 |
| 2021/C 65/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10115 — PAI Partners/Apleona Group) (
  1
  ) | 3 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2021/C 65/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10067 — ElringKlinger/Plastic Omnium New Energies/EKPO Fuel) (
  1
  )

1

1

2021/C 65/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10117 — A.P. Moller/APMH Invest/Faerch Group) (
  1
  )

1

2

2021/C 65/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10115 — PAI Partners/Apleona Group) (
  1
  )

1

3

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPEISKA CENTRALBANKEN |
| 2021/C 65/04 | Europeiska centralbankens yttrande av den 25 januari 2021 om ett förslag till förordning om gränsöverskridande betalningar i unionen (CON/2021/3) | 4 |

III   Förberedande akter

EUROPEISKA CENTRALBANKEN

2021/C 65/04

Europeiska centralbankens yttrande av den 25 januari 2021 om ett förslag till förordning om gränsöverskridande betalningar i unionen (CON/2021/3)

4

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 65/05 | Eurons växelkurs — 24 februari 2021 | 6 |
| | UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | Eftas ständiga kommitté |
| 2021/C 65/06 | Rekommendation av Eftastaternas ständiga kommitté nr 1/2020/SC om Norges anmälan av den 5 november 2020 om användningen av en systemriskbuffert i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, som införlivats med EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 79/2019 | 7 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2021/C 65/05

Eurons växelkurs — 24 februari 2021

6

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas ständiga kommitté

2021/C 65/06

Rekommendation av Eftastaternas ständiga kommitté nr 1/2020/SC om Norges anmälan av den 5 november 2020 om användningen av en systemriskbuffert i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, som införlivats med EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 79/2019

7

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 65/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10118 — Investindustrial/Guala Closures) (
  1
  ) | 14 |
| 2021/C 65/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10087 — PROXIMUS/NEXUS INFRASTRUCTURE/JV) (
  1
  ) | 16 |
| 2021/C 65/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10161 – The Goldman Sachs Group/Warburg Pincus/Good Host Spaces) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 17 |
| 2021/C 65/10 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10151 – LINDE/SIPCHEM/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 19 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 65/11 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn i enlighet med artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 20 |
| 2021/C 65/12 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 28 |
| 2021/C 65/13 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU)2019/33 | 36 |
| 2021/C 65/14 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 42 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2021/C 65/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10118 — Investindustrial/Guala Closures) (
  1
  )

1

14

2021/C 65/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10087 — PROXIMUS/NEXUS INFRASTRUCTURE/JV) (
  1
  )

1

16

2021/C 65/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10161 – The Goldman Sachs Group/Warburg Pincus/Good Host Spaces) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

17

2021/C 65/10

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10151 – LINDE/SIPCHEM/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

19

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2021/C 65/11

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn i enlighet med artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

20

2021/C 65/12

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

28

2021/C 65/13

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU)2019/33

36

2021/C 65/14

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

42

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 25.2.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10067 — ElringKlinger/Plastic Omnium New Energies/EKPO Fuel)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 65/01)

Kommissionen beslutade den 18 februari 2021 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10067. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10067. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 25.2.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/2

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10117 — A.P. Moller/APMH Invest/Faerch Group)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 65/02)

Kommissionen beslutade den 5 februari 2021 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10117. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10117. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 25.2.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/3

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10115 — PAI Partners/Apleona Group)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 65/03)

Kommissionen beslutade den 19 februari 2021 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10115. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10115. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Förberedande akter

EUROPEISKA CENTRALBANKEN

| 25.2.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/4

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE

av den 25 januari 2021

om ett förslag till förordning om gränsöverskridande betalningar i unionen

(CON/2021/3)

(2021/C 65/04)

Inledning och rättslig grund

Den 15 oktober 2020 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gränsöverskridande betalningar i unionen (1) (nedan kallat förslaget till förordning).

ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna 127.4 och 282.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt jämförd med artikel 127.2 fjärde strecksatsen i fördraget och artikel 3.1 fjärde strecksatsen i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, eftersom förslaget till förordning innehåller bestämmelser som berör väl fungerande betalningssystem. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

Allmänna kommentarer

Syftet med förslaget till förordning är en kodifiering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 924/2009 (2), senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) (EU) 2019/518 (3). ECB välkomnar i princip en kodifiering men noterar, enligt vad som framgår av motiveringen till förslaget till förordning, att instrument som berörs av kodifieringen inte innehåller några ändringar i sak utan endast ändringar av formell karaktär som krävs till följd av själva kodifieringen. ECB har också antagit ett yttrande (4) om förslaget till förordning (EU) 2019/518 (5). Vissa av bestämmelserna i förordning (EU) 2019/518 introducerades dock under unionens lagstiftningsprocess efter det att kommissionens förslag sänts över till ECB, och omfattades därför inte av ECB:s yttrande. Mot bakgrund av att ECB inte haft möjlighet att yttra sig tidigare, och att förslaget till förordning kommer att antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarande, tar ECB tillfället i akt att yttra sig om en bestämmelse i förslaget till förordning som införts genom förordning (EU) 2019/518.

1.   Specifika kommentarer

1.1   Hänvisningar till referensväxelkurser för euron som ECB publicerar

Enligt artikel 4.1 i förslaget till förordning, vars syfte är att komplettera bestämmelserna om klara villkor och information i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 (6) (nedan kallat betaltjänstdirektivet) vad gäller valutaväxlingstjänster (7), ska betaltjänstleverantörer och parter som tillhandahåller valutaväxlingstjänster i en uttagsautomat eller på försäljningsstället uttrycka de totala valutaväxlingsavgifterna som ett procentuellt påslag i förhållande till den senast tillgängliga referensväxelkursen för euro från ECB.

Sedan 1998 har ECB publicerat referensväxelkurser för euro (ECBRR) utifrån det ramverk som ECB-rådet antog 1998 och sedan ändrade 2015 (8) (nedan kallat ECBRR-ramverket). ECBRR tillhandahålls fritt för både privatpersoner och institut (9) och används av många olika institut. Syftet med ECBRR-ramverket är att säkra integriteten på ECBRR genom att i) undvika att ECBRR blir föremål för handel, och ii) begränsa deras användning till att fungera som referensvärden. Man avråder uttryckligen från att använda ECBRR för transaktioner och ECBRR publiceras uteslutande i informationssyfte (10). I detta hänseende försöker ECBRR-ramverket att dra en tydlig linje mellan ECBRR och valutakurser som är avsedda att användas för transaktioner.

I strid med syftet bakom ECBRR, kan en hänvisning till ECBRR i förslaget till förordning skapa incitament för vissa marknadsaktörer att börja handla ECBRR. Därför rekommenderar ECB att hänvisningen till ECBRR i artikel 4 i förslaget till förordning tas bort och ersätts med en lämplig hänvisning till ett referensvärde för valutakurser som omfattas av unionens förordning om index som används som referensvärden (11), som kan användas vid i samband med valutaväxlingsavgifter. Ett index exakthet och integritet, som säkerställs genom de regler för administratörer av index som införs genom den förordningen, skyddar de intressen som betaltjänstleverantörernas kunder och parter som tillhandahåller valutaväxlingstjänster har.

I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till förordning ska ändras anges ett specifikt förslag i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska på i EUR-Lex.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 25 januari 2021.

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  COM(2020) 323 final.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 924/2009 av den 16 september 2009 om gränsöverskridande betalningar i gemenskapen och om upphävande av förordning (EG) nr 2560/2001 (EUT L 266, 9.10.2009, s. 11).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/518 av den 19 mars 2019 om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 vad gäller vissa avgifter för gränsöverskridande betalningar i unionen och valutaväxlingsavgifter (EUT L 91, 29.3.2019, s. 36).

3

(4)  Se Europeiska centralbankens yttrande CON/2018/38 av den 31 augusti 2018 om ett förslag till förordning om vissa avgifter på gränsöverskridande betalningar i unionen och valutaväxlingsavgifter (EUT C 382, 23.10.2018, s. 7). Alla ECB:s yttranden finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

4

(5)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 vad gäller vissa avgifter på gränsöverskridande betalningar i unionen och valutaväxlingsavgifter, COM(2018) 163 final.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av den 25 november 2015 om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven 2002/65/EG, 2009/110/EG och 2013/36/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 och om upphävande av direktiv 2007/64/EG (EUT L 337, 23.12.2015, s. 35).

6

(7)  Se skäl 8 i förslaget till förordning.

7

(8)  Se ECB:s Framework for the euro foreign exchange reference rates, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

8

Framework for the euro foreign exchange reference rates

(9)  Se ECB:s pressmeddelande av den 7 december 2015 om ändringar i proceduren för eurons referenskurser.

9

(10)  Av ECBRR-ramverket framgår tydligt att termen "referensränta" ska uppfattas som en växelkurs som inte är avsedd att användas i marknadstransaktioner, varken direkt eller indirekt (som ett underliggande referensvärde). Räntorna publiceras uteslutande i informationssyfte.

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 av den 8 juni 2016 om index som används som referensvärden för finansiella instrument och finansiella avtal eller för att mäta investeringsfonders resultat, och om ändring av direktiven 2008/48/EG och 2014/17/EU och förordning (EU) nr 596/2014 (EUT L 171, 29.6.2016, s. 1).

11

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 25.2.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/6

---

Eurons växelkurs (1)

24 februari 2021

(2021/C 65/05)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2146 |
| JPY | japansk yen | 128,69 |
| DKK | dansk krona | 7,4364 |
| GBP | pund sterling | 0,86030 |
| SEK | svensk krona | 10,0893 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1029 |
| ISK | isländsk krona | 154,60 |
| NOK | norsk krona | 10,2483 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,978 |
| HUF | ungersk forint | 359,74 |
| PLN | polsk zloty | 4,5178 |
| RON | rumänsk leu | 4,8749 |
| TRY | turkisk lira | 8,7071 |
| AUD | australisk dollar | 1,5347 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5266 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,4189 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6451 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6049 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 346,15 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 17,5723 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,8362 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5805 |
| IDR | indonesisk rupiah | 17 070,23 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9100 |
| PHP | filippinsk peso | 59,072 |
| RUB | rysk rubel | 89,4919 |
| THB | thailändsk baht | 36,487 |
| BRL | brasiliansk real | 6,5642 |
| MXN | mexikansk peso | 24,7700 |
| INR | indisk rupie | 87,8760 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2146

JPY

japansk yen

128,69

DKK

dansk krona

7,4364

GBP

pund sterling

0,86030

SEK

svensk krona

10,0893

CHF

schweizisk franc

1,1029

ISK

isländsk krona

154,60

NOK

norsk krona

10,2483

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,978

HUF

ungersk forint

359,74

PLN

polsk zloty

4,5178

RON

rumänsk leu

4,8749

TRY

turkisk lira

8,7071

AUD

australisk dollar

1,5347

CAD

kanadensisk dollar

1,5266

HKD

Hongkongdollar

9,4189

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6451

SGD

singaporiansk dollar

1,6049

KRW

sydkoreansk won

1 346,15

ZAR

sydafrikansk rand

17,5723

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,8362

HRK

kroatisk kuna

7,5805

IDR

indonesisk rupiah

17 070,23

MYR

malaysisk ringgit

4,9100

PHP

filippinsk peso

59,072

RUB

rysk rubel

89,4919

THB

thailändsk baht

36,487

BRL

brasiliansk real

6,5642

MXN

mexikansk peso

24,7700

INR

indisk rupie

87,8760

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas ständiga kommitté

| 25.2.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/7

---

Rekommendation av Eftastaternas ständiga kommitté nr 1/2020/SC om Norges anmälan av den 5 november 2020 om användningen av en systemriskbuffert i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, som införlivats med EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 79/2019

(2021/C 65/06)

KOMMITTÉN UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

AV FÖLJANDE SKÄL:

| 1. | Den 5 november 2020 anmälde Finansdepartementet i Norge, (nedan kallat departementet), som är den nationella utsedda myndighet som ansvarar för tillämpningen av en systemriskbuffert (nedan kallad SyRB), som avses i artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, som införlivades med EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 79/2019, till Eftas ständiga kommitté sin avsikt att höja den nuvarande SyRB för inhemsk exponering (nedan kallad anmälan). |
| --- | --- |

1.

Den 5 november 2020 anmälde Finansdepartementet i Norge, (nedan kallat departementet), som är den nationella utsedda myndighet som ansvarar för tillämpningen av en systemriskbuffert (nedan kallad SyRB), som avses i artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, som införlivades med EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 79/2019, till Eftas ständiga kommitté sin avsikt att höja den nuvarande SyRB för inhemsk exponering (nedan kallad anmälan).

| 2. | För närvarande omfattas kreditinstitut i Norge av en SyRB på 3 % för alla exponeringar, med undantag av två systemviktiga institut som omfattas av en SyRB på 5 % för alla exponeringar. Den anmälda åtgärden är en SyRB på 4,5 % och kommer att tillämpas på inhemska exponeringar för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge, inklusive fem dotterbolag till moderbolag som är etablerade i andra EU-medlemsstater. Bufferten är avsedd att inriktas på systemrisker i Norge och främja inhemsk finansiell stabilitet genom att skydda det finansiella systemets motståndskraft och säkerställa fortsatt tillräckligt kapital i banker mot bakgrund av Norges höga långsiktiga systemrisk. Departementet anmälde också separat sin avsikt att fastställa en buffert för två kreditinstitut som kategoriseras som andra systemviktiga institut, i enlighet med artikel 131 i direktiv 2013/36/EU. Denna kommer att fastställas till 2 % för det ena institutet och 1 % för det andra. |
| --- | --- |

2.

För närvarande omfattas kreditinstitut i Norge av en SyRB på 3 % för alla exponeringar, med undantag av två systemviktiga institut som omfattas av en SyRB på 5 % för alla exponeringar. Den anmälda åtgärden är en SyRB på 4,5 % och kommer att tillämpas på inhemska exponeringar för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge, inklusive fem dotterbolag till moderbolag som är etablerade i andra EU-medlemsstater. Bufferten är avsedd att inriktas på systemrisker i Norge och främja inhemsk finansiell stabilitet genom att skydda det finansiella systemets motståndskraft och säkerställa fortsatt tillräckligt kapital i banker mot bakgrund av Norges höga långsiktiga systemrisk. Departementet anmälde också separat sin avsikt att fastställa en buffert för två kreditinstitut som kategoriseras som andra systemviktiga institut, i enlighet med artikel 131 i direktiv 2013/36/EU. Denna kommer att fastställas till 2 % för det ena institutet och 1 % för det andra.

| 3. | Den anmälda SyRB skulle gälla från och med den 31 december 2020 för alla kreditinstitut, utom kreditinstitut som inte använder den avancerade internmetoden, eftersom de skulle ha en övergångsperiod där den nuvarande bufferten förblir 3 % för alla exponeringar till och med den 31 december 2022. Åtgärden kommer att omprövas av departementet vartannat år. |
| --- | --- |

3.

Den anmälda SyRB skulle gälla från och med den 31 december 2020 för alla kreditinstitut, utom kreditinstitut som inte använder den avancerade internmetoden, eftersom de skulle ha en övergångsperiod där den nuvarande bufferten förblir 3 % för alla exponeringar till och med den 31 december 2022. Åtgärden kommer att omprövas av departementet vartannat år.

| 4. | Eftersom den anmälda åtgärden också gäller dotterbolag till moderbolag som är etablerade i andra EES-stater tillämpas det förfarande som beskrivs i artikel 133.14 tredje stycket i CRD IV, så som det anpassats genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 79/2019. Departementet ska därför, i egenskap av utsedd myndighet med ansvar för tillämpningen av en SyRB, anmäla sin avsikt till de berörda myndigheterna i de andra EES-staterna samt Eftastaternas ständiga kommitté och Europeiska systemrisknämnden (ESRB). Ständiga kommittén och ESRB ska inom en månad från anmälan utfärda en rekommendation om de åtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

4.

Eftersom den anmälda åtgärden också gäller dotterbolag till moderbolag som är etablerade i andra EES-stater tillämpas det förfarande som beskrivs i artikel 133.14 tredje stycket i CRD IV, så som det anpassats genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 79/2019. Departementet ska därför, i egenskap av utsedd myndighet med ansvar för tillämpningen av en SyRB, anmäla sin avsikt till de berörda myndigheterna i de andra EES-staterna samt Eftastaternas ständiga kommitté och Europeiska systemrisknämnden (ESRB). Ständiga kommittén och ESRB ska inom en månad från anmälan utfärda en rekommendation om de åtgärder som vidtagits.

| 5. | SyRB syftar till att minska långsiktiga strukturella systemrisker i det norska finansiella systemet. Dessa risker beror främst på att chocker sprids och förstärks inom själva systemet, den norska banksektorn och realekonomin. |
| --- | --- |

5.

SyRB syftar till att minska långsiktiga strukturella systemrisker i det norska finansiella systemet. Dessa risker beror främst på att chocker sprids och förstärks inom själva systemet, den norska banksektorn och realekonomin.

| 6. | I sin motivering till anmälan påpekar departementet att de långsiktiga strukturella systemriskerna är jämförelsevis höga i Norge. Institut i Norge bidrar till denna höga nivå av systemrisker då de har liknande finansieringsstrukturer och i hög grad är beroende av kapitalmarknadsfinansiering (48 % av sin finansiering, inklusive utländsk kapitalmarknadsfinansiering), vilket gör dem sårbara för turbulens på marknaden. Dessutom är de sammanlänkade, bland annat genom korsvisa innehav av säkerställda obligationer, och har liknande och koncentrerade exponeringar mot fastighetsmarknader. Omkring 60 % av de norska kreditinstitutens totala utlåning består till exempel av utlåning till fastigheter (bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter). Under dessa omständigheter förstärks störningarna i ekonomin eftersom de allvarligt kan påverka flera kreditinstitut både samtidigt och på samma sätt. Denna potential för att öka riskerna bekräftas ytterligare av de norska bankernas likhet i valet av affärsmodeller och sammanlänkningen genom korsvisa innehav av säkerställda obligationer. |
| --- | --- |

6.

I sin motivering till anmälan påpekar departementet att de långsiktiga strukturella systemriskerna är jämförelsevis höga i Norge. Institut i Norge bidrar till denna höga nivå av systemrisker då de har liknande finansieringsstrukturer och i hög grad är beroende av kapitalmarknadsfinansiering (48 % av sin finansiering, inklusive utländsk kapitalmarknadsfinansiering), vilket gör dem sårbara för turbulens på marknaden. Dessutom är de sammanlänkade, bland annat genom korsvisa innehav av säkerställda obligationer, och har liknande och koncentrerade exponeringar mot fastighetsmarknader. Omkring 60 % av de norska kreditinstitutens totala utlåning består till exempel av utlåning till fastigheter (bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter). Under dessa omständigheter förstärks störningarna i ekonomin eftersom de allvarligt kan påverka flera kreditinstitut både samtidigt och på samma sätt. Denna potential för att öka riskerna bekräftas ytterligare av de norska bankernas likhet i valet av affärsmodeller och sammanlänkningen genom korsvisa innehav av säkerställda obligationer.

| 7. | Departementet har påpekat att de höga priserna på både bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter tillsammans med hushållens höga skulder i Norge är några av de största sårbarheterna i det norska finanssystemet som härrör från realekonomin. I detta avseende bör det noteras att hushållens skuldsättning i Norge i förhållande till disponibel inkomst har varit jämförelsevis hög historiskt sett, vilket återigen leder till systemrisker för banksektorn. Risken med att norska hushåll använder en stor del av sin inkomst för att betala av skulder förstärks ytterligare av att de flesta norska bolån har rörlig ränta, vilket gör att även små störningar kan leda till kraftigt försämrade skuldbetalningar. Historiskt sett har exponeringar mot risker i kommersiella fastigheter under tidigare kriser, utöver att ha orsakat några av de största förlusterna i det norska banksystemet, också bidragit till solvensproblem inom banksektorn. Ständiga kommittén noterar vidare att ESRB i juni 2019 utfärdade en varning till de norska myndigheterna där sårbarheter i den norska bostadssektorn identifierades som en källa till systemrisk för den finansiella stabiliteten, och att dessa sårbarheter måste åtgärdas (1). |
| --- | --- |

7.

Departementet har påpekat att de höga priserna på både bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter tillsammans med hushållens höga skulder i Norge är några av de största sårbarheterna i det norska finanssystemet som härrör från realekonomin. I detta avseende bör det noteras att hushållens skuldsättning i Norge i förhållande till disponibel inkomst har varit jämförelsevis hög historiskt sett, vilket återigen leder till systemrisker för banksektorn. Risken med att norska hushåll använder en stor del av sin inkomst för att betala av skulder förstärks ytterligare av att de flesta norska bolån har rörlig ränta, vilket gör att även små störningar kan leda till kraftigt försämrade skuldbetalningar. Historiskt sett har exponeringar mot risker i kommersiella fastigheter under tidigare kriser, utöver att ha orsakat några av de största förlusterna i det norska banksystemet, också bidragit till solvensproblem inom banksektorn. Ständiga kommittén noterar vidare att ESRB i juni 2019 utfärdade en varning till de norska myndigheterna där sårbarheter i den norska bostadssektorn identifierades som en källa till systemrisk för den finansiella stabiliteten, och att dessa sårbarheter måste åtgärdas (1).

| 8. | Departementet har påpekat att kreditinstituten också är verksamma i den norska ekonomin som kännetecknas av en relativt enhetlig företagssektor som är starkt beroende av oljesektorn. Eftersom oljesektorn står för 17 % av BNP och 40 % av den totala exporten från Norge utgör lägre oljepriser eller minskad global efterfrågan en betydande risk för ekonomin som helhet. Denna risk har i viss mån mildrats under de senaste åren genom att vinster från oljesektorn investerats i värdepapper på internationella finansmarknader. Covid-19-pandemin och den pågående övergången till en grönare ekonomi kan dock öka trycket på denna systemviktiga sektor på både kort och lång sikt. Ett sådant tryck skulle kunna få en spridningseffekt till andra sektorer som kreditinstituten är exponerade för. Ständiga kommittén noterar i detta avseende att Norges Bank i sin rapport om den finansiella stabiliteten från 2020 konstaterar att inom den norska oljesektorn utgör framför allt oljetjänsteföretag en risk för banker, och bankerna har drabbats av betydande förluster i utlåningen till denna industri under de senaste fem åren (2). |
| --- | --- |

8.

Departementet har påpekat att kreditinstituten också är verksamma i den norska ekonomin som kännetecknas av en relativt enhetlig företagssektor som är starkt beroende av oljesektorn. Eftersom oljesektorn står för 17 % av BNP och 40 % av den totala exporten från Norge utgör lägre oljepriser eller minskad global efterfrågan en betydande risk för ekonomin som helhet. Denna risk har i viss mån mildrats under de senaste åren genom att vinster från oljesektorn investerats i värdepapper på internationella finansmarknader. Covid-19-pandemin och den pågående övergången till en grönare ekonomi kan dock öka trycket på denna systemviktiga sektor på både kort och lång sikt. Ett sådant tryck skulle kunna få en spridningseffekt till andra sektorer som kreditinstituten är exponerade för. Ständiga kommittén noterar i detta avseende att Norges Bank i sin rapport om den finansiella stabiliteten från 2020 konstaterar att inom den norska oljesektorn utgör framför allt oljetjänsteföretag en risk för banker, och bankerna har drabbats av betydande förluster i utlåningen till denna industri under de senaste fem åren (2).

| 9. | Enligt departementet förstärker den norska banksektorns storlek, betydelse och koncentration systemriskerna för den norska ekonomin. För det första är banksektorn stor i förhållande till BNP och står för omkring 225 % av 2019 års BNP. För det andra är banksektorn mycket viktig för finansieringen av ekonomin, eftersom den står för mer än 80 % av den inhemska bruttoutlåningen till den icke-finansiella sektorn. För det tredje är banksektorn koncentrerad, och de fem största bankerna står för 56 % av den totala inhemska utlåningen. |
| --- | --- |

9.

Enligt departementet förstärker den norska banksektorns storlek, betydelse och koncentration systemriskerna för den norska ekonomin. För det första är banksektorn stor i förhållande till BNP och står för omkring 225 % av 2019 års BNP. För det andra är banksektorn mycket viktig för finansieringen av ekonomin, eftersom den står för mer än 80 % av den inhemska bruttoutlåningen till den icke-finansiella sektorn. För det tredje är banksektorn koncentrerad, och de fem största bankerna står för 56 % av den totala inhemska utlåningen.

| 10. | I sin bedömning av departementets resonemang har ständiga kommittén noterat Internationella valutafondens (IMF) bedömning av stabiliteten i det norska finansiella systemet från 2020 (3). I linje med departementets bedömning av de viktigaste frågorna rörande en hög systemrisknivå påpekas i IMF:s rapport att norska bankers höga exponeringar mot inhemska fastigheter, både bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter, tillsammans med kapitalmarknadsfinansiering, är en av de viktigaste underliggande sårbarheterna. IMF noterar vidare att banksektorns sammanflätning kan leda till att chocken förstärks betydligt, och att låntagarnas förmåga att betala sina lån kan försämras till följd av en kraftig avmattning i den ekonomiska tillväxten. När det gäller beroendet av oljemarknaden noterar IMF att en abrupt övergång till en koldioxidsnål ekonomi kan medföra stora konsekvenser med tanke på Norges beroende av produktion och export av olja. |
| --- | --- |

10.

I sin bedömning av departementets resonemang har ständiga kommittén noterat Internationella valutafondens (IMF) bedömning av stabiliteten i det norska finansiella systemet från 2020 (3). I linje med departementets bedömning av de viktigaste frågorna rörande en hög systemrisknivå påpekas i IMF:s rapport att norska bankers höga exponeringar mot inhemska fastigheter, både bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter, tillsammans med kapitalmarknadsfinansiering, är en av de viktigaste underliggande sårbarheterna. IMF noterar vidare att banksektorns sammanflätning kan leda till att chocken förstärks betydligt, och att låntagarnas förmåga att betala sina lån kan försämras till följd av en kraftig avmattning i den ekonomiska tillväxten. När det gäller beroendet av oljemarknaden noterar IMF att en abrupt övergång till en koldioxidsnål ekonomi kan medföra stora konsekvenser med tanke på Norges beroende av produktion och export av olja.

| 11. | Mot bakgrund av hur den norska banksektorn är strukturerad och de risker den är exponerad för, såsom beskrivs ovan, anser departementet att det är nödvändigt att kreditinstituten generellt kan absorbera förluster som kan uppstå till följd av allvarliga chocker och störningar i både det finansiella systemet och realekonomin. Slutsatsen är att en SyRB på 4,5 % för exponeringar i Norge är den lämpligaste åtgärden för att hantera betydande icke-cykliska systemrisker i Norge. |
| --- | --- |

11.

Mot bakgrund av hur den norska banksektorn är strukturerad och de risker den är exponerad för, såsom beskrivs ovan, anser departementet att det är nödvändigt att kreditinstituten generellt kan absorbera förluster som kan uppstå till följd av allvarliga chocker och störningar i både det finansiella systemet och realekonomin. Slutsatsen är att en SyRB på 4,5 % för exponeringar i Norge är den lämpligaste åtgärden för att hantera betydande icke-cykliska systemrisker i Norge.

| 12. | Vid bedömningen av departementets slutsats noterar ständiga kommittén att stresstester som utförts av de norska myndigheterna har visat att många institut i situationer med låg sannolikhet men som inte är orealistiska skulle ha ett underskott i kärnprimärkapital i förhållande till de totala kapital- och buffertkraven. De senaste stresstesterna, som genomfördes av Norges Bank och Finanstilsynet (FSA) i november 2019 respektive juni 2020, bygger på en djup internationell recession med kraftigt ökade riskpremier, vilket får allvarliga konsekvenser för den norska ekonomin. Finanstilsynets stresstest visar att kärnprimärkapitalrelationen för praktiskt taget alla de 20 största bankkoncernerna under stressperioden skulle understiga det totala kärnprimärkapitalkravet, inklusive buffertkrav och kravet enligt andra pelaren. Dessutom skulle 48 av 84 av de övriga norska kreditinstituten inte uppfylla de totala kapitalkraven. |
| --- | --- |

12.

Vid bedömningen av departementets slutsats noterar ständiga kommittén att stresstester som utförts av de norska myndigheterna har visat att många institut i situationer med låg sannolikhet men som inte är orealistiska skulle ha ett underskott i kärnprimärkapital i förhållande till de totala kapital- och buffertkraven. De senaste stresstesterna, som genomfördes av Norges Bank och Finanstilsynet (FSA) i november 2019 respektive juni 2020, bygger på en djup internationell recession med kraftigt ökade riskpremier, vilket får allvarliga konsekvenser för den norska ekonomin. Finanstilsynets stresstest visar att kärnprimärkapitalrelationen för praktiskt taget alla de 20 största bankkoncernerna under stressperioden skulle understiga det totala kärnprimärkapitalkravet, inklusive buffertkrav och kravet enligt andra pelaren. Dessutom skulle 48 av 84 av de övriga norska kreditinstituten inte uppfylla de totala kapitalkraven.

| 13. | Ständiga kommittén noterar vidare att departementet förväntar sig att framtida stresstester, utan den anmälda åtgärden, skulle visa på ännu mindre kapitaltäckning, vilket skulle tvinga instituten att utnyttja en större andel av sin kombinerade buffert för att upprätthålla utlåningsverksamheten. Detta skulle försvaga banksystemets motståndskraft mot de identifierade långsiktiga systemriskerna. Om SyRB-kravet fastställs till 4,5 % för inhemska exponeringar skulle detta upprätthålla en tillräcklig kapitalisering på grundval av ovannämnda risker, utan att leda till väsentliga ökningar av de faktiska kraven för de större instituten jämfört med nivån före 2020. I detta avseende noterar departementet vidare att det finns flera aspekter som inte fångas upp av stresstestresultaten, vilket kan bidra till att kreditinstitutens potentiella förluster underskattas. Det antas till exempel att kreditinstitut fortsätter att ha tillgång till kapitalmarknadsfinansiering under perioder av stress. Dessutom noterar departementet att de ackumulerade förlusterna i stresstesterna är lägre än kreditinstitutens faktiska förluster under den norska bankkrisen 1988–1992. Departementet hävdar också att de övergripande krav som följer av en systemriskbuffert på 4,5 % för inhemska exponeringar också ligger helt inom intervallet för skattningar av socialt optimala krav (4). |
| --- | --- |

13.

Ständiga kommittén noterar vidare att departementet förväntar sig att framtida stresstester, utan den anmälda åtgärden, skulle visa på ännu mindre kapitaltäckning, vilket skulle tvinga instituten att utnyttja en större andel av sin kombinerade buffert för att upprätthålla utlåningsverksamheten. Detta skulle försvaga banksystemets motståndskraft mot de identifierade långsiktiga systemriskerna. Om SyRB-kravet fastställs till 4,5 % för inhemska exponeringar skulle detta upprätthålla en tillräcklig kapitalisering på grundval av ovannämnda risker, utan att leda till väsentliga ökningar av de faktiska kraven för de större instituten jämfört med nivån före 2020. I detta avseende noterar departementet vidare att det finns flera aspekter som inte fångas upp av stresstestresultaten, vilket kan bidra till att kreditinstitutens potentiella förluster underskattas. Det antas till exempel att kreditinstitut fortsätter att ha tillgång till kapitalmarknadsfinansiering under perioder av stress. Dessutom noterar departementet att de ackumulerade förlusterna i stresstesterna är lägre än kreditinstitutens faktiska förluster under den norska bankkrisen 1988–1992. Departementet hävdar också att de övergripande krav som följer av en systemriskbuffert på 4,5 % för inhemska exponeringar också ligger helt inom intervallet för skattningar av socialt optimala krav (4).

| 14. | Ständiga kommittén anser, efter att noggrant ha övervägt de bevis som departementet lagt fram, inklusive resultaten av de stresstester som utförts av de norska myndigheterna, samt historiska uppgifter om tidigare allvarliga kriser i Norge, att en SyRB-nivå på 4,5 % för inhemska exponeringar kan anses lämplig för att hantera de identifierade systemrisker som hotar stabiliteten i det norska finansiella systemet. Ständiga kommittén anser vidare att under nuvarande förhållanden är en kapitalnivå som uppnås med ett SyRB på 4,5 % nödvändig för att banksystemen ska förbli motståndskraftiga mot de identifierade systemriskerna. Ständiga kommittén noterar i detta avseende att IMF:s exekutivstyrelse utifrån sin bedömning av stabiliteten i det norska finansiella systemet i augusti 2020 drog slutsatsen att myndigheterna bör förebygga en försvagning av kapitalkraven (5). |
| --- | --- |

14.

Ständiga kommittén anser, efter att noggrant ha övervägt de bevis som departementet lagt fram, inklusive resultaten av de stresstester som utförts av de norska myndigheterna, samt historiska uppgifter om tidigare allvarliga kriser i Norge, att en SyRB-nivå på 4,5 % för inhemska exponeringar kan anses lämplig för att hantera de identifierade systemrisker som hotar stabiliteten i det norska finansiella systemet. Ständiga kommittén anser vidare att under nuvarande förhållanden är en kapitalnivå som uppnås med ett SyRB på 4,5 % nödvändig för att banksystemen ska förbli motståndskraftiga mot de identifierade systemriskerna. Ständiga kommittén noterar i detta avseende att IMF:s exekutivstyrelse utifrån sin bedömning av stabiliteten i det norska finansiella systemet i augusti 2020 drog slutsatsen att myndigheterna bör förebygga en försvagning av kapitalkraven (5).

| 15. | Vid bedömningen av åtgärdens effektivitet och proportionalitet noterar ständiga kommittén departementets uppfattning att ett SyRB-krav på 4,5 % för exponeringar i Norge effektivt kommer att bidra till att bibehålla de norska institutens motståndskraft och förmåga att absorbera förluster på den nivå som anses nödvändig mot bakgrund av systemriskernas intensitet. CRR/CRD IV-regelverket införlivades nyligen i EES-avtalet, och som förberedelse för att anpassa det norska regelverket till det nuvarande regelverket har departementet bedömt omfattningen och kalibreringen av SyRB-kravet och dragit slutsatsen att det effektivaste sättet att minska systemrisken kommer att vara att fastställa kravet på 4,5 % endast för inhemska exponeringar. Förutom att förbättra överensstämmelsen mellan åtgärdens mål och utformning utgör detta en anpassning till bestämmelserna i CRR/CRD IV-regelverket, som underlättar ömsesidighet av inhemska buffertvärden. |
| --- | --- |

15.

Vid bedömningen av åtgärdens effektivitet och proportionalitet noterar ständiga kommittén departementets uppfattning att ett SyRB-krav på 4,5 % för exponeringar i Norge effektivt kommer att bidra till att bibehålla de norska institutens motståndskraft och förmåga att absorbera förluster på den nivå som anses nödvändig mot bakgrund av systemriskernas intensitet. CRR/CRD IV-regelverket införlivades nyligen i EES-avtalet, och som förberedelse för att anpassa det norska regelverket till det nuvarande regelverket har departementet bedömt omfattningen och kalibreringen av SyRB-kravet och dragit slutsatsen att det effektivaste sättet att minska systemrisken kommer att vara att fastställa kravet på 4,5 % endast för inhemska exponeringar. Förutom att förbättra överensstämmelsen mellan åtgärdens mål och utformning utgör detta en anpassning till bestämmelserna i CRR/CRD IV-regelverket, som underlättar ömsesidighet av inhemska buffertvärden.

| 16. | Departementet anser att för de större norska bankerna, som utgör mer än hälften av det inhemska banksystemet, är ett systemriskbuffertvärde på 4,5 % för inhemska exponeringar nästan likvärdigt med det tidigare buffertvärdet på 3 % för alla exponeringar när det gäller krav på realkapital. Det anser att detta står i proportion till såväl de potentiella förlusterna till följd av de strukturella riskerna i det norska finansiella systemet som dessa riskers intensitet och den risktolerans som tidigare buffertbeslut innebär. Det är dessutom värt att notera att det nuvarande buffertvärdet på 3 % för alla exponeringar kalibrerades när Basel I-golvet tillämpades och när det inte fanns någon stödfaktor för små och medelstora företag. Utan Basel I-golvet och med stödfaktorn för små och medelstora företag skulle det tidigare systemriskbuffertvärdet enligt departementet förmodligen ha fastställts till ett högre värde mot bakgrund av systemrisknivån. Enligt departementets slutsats, som bygger på erfarenheter från tidigare kriser och resultat från stresstester, har det totala kapital- och buffertkravet stått i proportion till de övergripande riskerna i det finansiella systemet. Följaktligen bör det övergripande kravet bibehållas på ungefär samma nivå som före 2020, eftersom systemriskernas intensitet är ungefär densamma som 2013, vilket skulle motivera en SyRB på 4,5 %. |
| --- | --- |

16.

Departementet anser att för de större norska bankerna, som utgör mer än hälften av det inhemska banksystemet, är ett systemriskbuffertvärde på 4,5 % för inhemska exponeringar nästan likvärdigt med det tidigare buffertvärdet på 3 % för alla exponeringar när det gäller krav på realkapital. Det anser att detta står i proportion till såväl de potentiella förlusterna till följd av de strukturella riskerna i det norska finansiella systemet som dessa riskers intensitet och den risktolerans som tidigare buffertbeslut innebär. Det är dessutom värt att notera att det nuvarande buffertvärdet på 3 % för alla exponeringar kalibrerades när Basel I-golvet tillämpades och när det inte fanns någon stödfaktor för små och medelstora företag. Utan Basel I-golvet och med stödfaktorn för små och medelstora företag skulle det tidigare systemriskbuffertvärdet enligt departementet förmodligen ha fastställts till ett högre värde mot bakgrund av systemrisknivån. Enligt departementets slutsats, som bygger på erfarenheter från tidigare kriser och resultat från stresstester, har det totala kapital- och buffertkravet stått i proportion till de övergripande riskerna i det finansiella systemet. Följaktligen bör det övergripande kravet bibehållas på ungefär samma nivå som före 2020, eftersom systemriskernas intensitet är ungefär densamma som 2013, vilket skulle motivera en SyRB på 4,5 %.

| 17. | Enligt departementet har covid-19-pandemin inte lett till några större förändringar i det norska finanssystemets strukturella egenskaper, och norska kreditinstitut fortsatte att uppfylla kapital- och buffertkraven med god marginal och kunde upprätthålla utlåningen till hushåll och företag under covid-19-pandemin. I mars 2020 sänkte emellertid departementet den kontracykliska kapitalbufferten från 2,5 % till 1 % som ett kortsiktigt svar på de potentiella effekterna av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

17.

Enligt departementet har covid-19-pandemin inte lett till några större förändringar i det norska finanssystemets strukturella egenskaper, och norska kreditinstitut fortsatte att uppfylla kapital- och buffertkraven med god marginal och kunde upprätthålla utlåningen till hushåll och företag under covid-19-pandemin. I mars 2020 sänkte emellertid departementet den kontracykliska kapitalbufferten från 2,5 % till 1 % som ett kortsiktigt svar på de potentiella effekterna av covid-19-pandemin.

| 18. | Mot bakgrund av ovanstående anser ständiga kommittén att åtgärden i fråga är både effektiv och proportionerlig eftersom den bidrar till att minska de identifierade långsiktiga strukturella riskerna i den norska banksektorn. Ständiga kommittén noterar att de tydligaste beläggen för denna slutsats finns i de norska myndigheternas stresstestresultat, som tyder på att åtgärderna kommer att vara effektiva för att främja finansiell stabilitet i Norge genom att bibehålla de norska kreditinstitutens kapitalnivå på den nivå som krävs för att bevara deras nuvarande förlustabsorberingskapacitet. Till stöd för denna slutsats om åtgärdens proportionalitet noterar ständiga kommittén att detta innebär att det i praktiken inte kommer att ske någon betydande ökning av kapitalkraven för norska kreditinstitut. För flera av dotterbolagen till moderbolag som är etablerade i andra EES-medlemsstater kommer kapitalkraven att öka med nästan 1,5 procentenheter, men ständiga kommittén noterar att enligt departementet har dessa kreditinstitut kapitalnivåer som överstiger de krav som en SyRB-sats på 4,5 % för norska exponeringar innebär. Departementet medger att vissa norska kreditinstitut kan behöva öka sin kapitalrelation något för att upprätthålla en förvaltningsbuffert utöver de övergripande kraven enligt första och andra pelaren. Under tiden bör övergångsperioden till och med den 31 december 2022 för banker som inte använder den avancerade internmetoden säkerställa att ändringarna av SyRB-kravet inte leder till otillbörliga ökningar av kapitalkraven för kreditinstitut som inte påverkas i någon större utsträckning av avskaffandet av Basel I-golvet, och vars krav enligt andra pelaren kan behöva omkalibreras när en högre SyRB tillämpas på dem efter övergångsperioden. Detta tillvägagångssätt bör mildra de snedvridningar som den anmälda åtgärden kan orsaka och säkerställa att eventuella negativa effekter på inhemska banker och deras utlåningskapacitet förblir begränsade. |
| --- | --- |

18.

Mot bakgrund av ovanstående anser ständiga kommittén att åtgärden i fråga är både effektiv och proportionerlig eftersom den bidrar till att minska de identifierade långsiktiga strukturella riskerna i den norska banksektorn. Ständiga kommittén noterar att de tydligaste beläggen för denna slutsats finns i de norska myndigheternas stresstestresultat, som tyder på att åtgärderna kommer att vara effektiva för att främja finansiell stabilitet i Norge genom att bibehålla de norska kreditinstitutens kapitalnivå på den nivå som krävs för att bevara deras nuvarande förlustabsorberingskapacitet. Till stöd för denna slutsats om åtgärdens proportionalitet noterar ständiga kommittén att detta innebär att det i praktiken inte kommer att ske någon betydande ökning av kapitalkraven för norska kreditinstitut. För flera av dotterbolagen till moderbolag som är etablerade i andra EES-medlemsstater kommer kapitalkraven att öka med nästan 1,5 procentenheter, men ständiga kommittén noterar att enligt departementet har dessa kreditinstitut kapitalnivåer som överstiger de krav som en SyRB-sats på 4,5 % för norska exponeringar innebär. Departementet medger att vissa norska kreditinstitut kan behöva öka sin kapitalrelation något för att upprätthålla en förvaltningsbuffert utöver de övergripande kraven enligt första och andra pelaren. Under tiden bör övergångsperioden till och med den 31 december 2022 för banker som inte använder den avancerade internmetoden säkerställa att ändringarna av SyRB-kravet inte leder till otillbörliga ökningar av kapitalkraven för kreditinstitut som inte påverkas i någon större utsträckning av avskaffandet av Basel I-golvet, och vars krav enligt andra pelaren kan behöva omkalibreras när en högre SyRB tillämpas på dem efter övergångsperioden. Detta tillvägagångssätt bör mildra de snedvridningar som den anmälda åtgärden kan orsaka och säkerställa att eventuella negativa effekter på inhemska banker och deras utlåningskapacitet förblir begränsade.

| 19. | Ständiga kommittén har också beaktat departementets skäl till att avvisa andra åtgärder som föreskrivs i direktiv 2013/36/EU eller i förordning (EU) nr 575/2013 (med undantag av artikel 458 och 459 i den förordningen), var för sig eller i kombination, som ett lämpligt sätt att hantera den konstaterade makrotillsyns- eller systemrisken med beaktande av dessa åtgärders relativa effektivitet. |
| --- | --- |

19.

Ständiga kommittén har också beaktat departementets skäl till att avvisa andra åtgärder som föreskrivs i direktiv 2013/36/EU eller i förordning (EU) nr 575/2013 (med undantag av artikel 458 och 459 i den förordningen), var för sig eller i kombination, som ett lämpligt sätt att hantera den konstaterade makrotillsyns- eller systemrisken med beaktande av dessa åtgärders relativa effektivitet.

| 20. | Enligt artikel 124 i förordning (EU) nr 575/2013 får de behöriga myndigheterna fastställa högre värden för riskvikter för fastighetsexponeringar av kreditinstitut som använder schablonmetoden, på grundval av överväganden om finansiell stabilitet, erfarenheterna av förluster avseende exponeringar som är säkrade genom fast egendom och den framtida utvecklingen på marknaden för fast egendom. Departementet anser att riskvikten 35 % för exponeringar mot bostadsfastigheter i Norge är tillräcklig för institut som använder schablonmetoden. På grundval av punkt 2 i denna artikel har det redan fastställts högre riskvikter för exponeringar mot kommersiella fastigheter: mellan 100 % och 150 %, beroende på motpartens kreditvärdering. |
| --- | --- |

20.

Enligt artikel 124 i förordning (EU) nr 575/2013 får de behöriga myndigheterna fastställa högre värden för riskvikter för fastighetsexponeringar av kreditinstitut som använder schablonmetoden, på grundval av överväganden om finansiell stabilitet, erfarenheterna av förluster avseende exponeringar som är säkrade genom fast egendom och den framtida utvecklingen på marknaden för fast egendom. Departementet anser att riskvikten 35 % för exponeringar mot bostadsfastigheter i Norge är tillräcklig för institut som använder schablonmetoden. På grundval av punkt 2 i denna artikel har det redan fastställts högre riskvikter för exponeringar mot kommersiella fastigheter: mellan 100 % och 150 %, beroende på motpartens kreditvärdering.

| 21. | Enligt artikel 164 i förordning (EU) nr 575/2013 får de behöriga myndigheterna, när så är lämpligt på grundval av hänsyn till den finansiella stabiliteten och den framtida utvecklingen på marknaden för fast egendom, fastställa högre minimivärden för exponeringsvägd genomsnittlig förlust vid fallissemang för exponeringar som är säkrade genom fast egendom inom sitt territorium. För hushållsexponeringar som är säkrade genom bostadsfastigheter i Norge har ett högre golv för förlust vid fallissemang på 20 % tillämpats sedan 2014 för att hantera osäkerhet i samband med interna kreditriskmodeller. |
| --- | --- |

21.

Enligt artikel 164 i förordning (EU) nr 575/2013 får de behöriga myndigheterna, när så är lämpligt på grundval av hänsyn till den finansiella stabiliteten och den framtida utvecklingen på marknaden för fast egendom, fastställa högre minimivärden för exponeringsvägd genomsnittlig förlust vid fallissemang för exponeringar som är säkrade genom fast egendom inom sitt territorium. För hushållsexponeringar som är säkrade genom bostadsfastigheter i Norge har ett högre golv för förlust vid fallissemang på 20 % tillämpats sedan 2014 för att hantera osäkerhet i samband med interna kreditriskmodeller.

| 22. | Ständiga kommittén noterar att artiklarna 124 och 164 i förordning (EU) nr 575/2013 redan i viss utsträckning har använts för att hantera vissa risker. Den noterar också att den anmälda åtgärden syftar till att hantera bredare långsiktiga systemrisker än den specifika utveckling på marknaden för fast egendom som kan omfattas av artiklarna 124 och 164 i förordning (EU) nr 575/2013. Dessa systemrisker är kreditinstitutens likartade finansieringsstrukturer, deras sammanlänkning och deras likartade och koncentrerade exponeringar mot fastighetsmarknader och den norska ekonomin med en inte särskilt diversifierad företagssektor, medan hushållens skuldsättning är hög. |
| --- | --- |

22.

Ständiga kommittén noterar att artiklarna 124 och 164 i förordning (EU) nr 575/2013 redan i viss utsträckning har använts för att hantera vissa risker. Den noterar också att den anmälda åtgärden syftar till att hantera bredare långsiktiga systemrisker än den specifika utveckling på marknaden för fast egendom som kan omfattas av artiklarna 124 och 164 i förordning (EU) nr 575/2013. Dessa systemrisker är kreditinstitutens likartade finansieringsstrukturer, deras sammanlänkning och deras likartade och koncentrerade exponeringar mot fastighetsmarknader och den norska ekonomin med en inte särskilt diversifierad företagssektor, medan hushållens skuldsättning är hög.

| 23. | Om en behörig myndighet fastställer att kreditinstitut med liknande riskprofiler är eller kan vara exponerade för liknande risker eller utgör liknande risker för det finansiella systemet, får den för närvarande, i enlighet med artikel 103 i direktiv 2013/36/EU, tillämpa översyns- och utvärderingsprocessen (ÖUP) på dessa institut på ett likartat eller identiskt sätt. I artikel 104 i direktiv 2013/36/EU ges den behöriga myndigheten en rad tillsynsbefogenheter vid tillämpningen av artikel 103 i det direktivet, inbegripet ytterligare kapitalbaskrav. Departementet hävdar att de institutspecifika kraven enligt andra pelaren i enlighet med artikel 104 i direktiv 2013/36/EU bör anpassas till varje instituts specifika situation, och att sådana krav kan vara inriktade på vissa delar av strukturella systemrisker, men endast i en omfattning där riskerna inte är allmänna drag i banksystemet. Till stöd för denna uppfattning anser det att direktiv 2019/878 klargör att den institutspecifika karaktären av kraven enligt andra pelaren bör förhindra att de används som ett verktyg för att hantera systemrisker. Ständiga kommittén noterar att åtgärderna enligt andra pelaren i första hand är avsedda att hantera institutspecifika risker och att de också är mindre transparenta än en systemriskbuffert. |
| --- | --- |

23.

Om en behörig myndighet fastställer att kreditinstitut med liknande riskprofiler är eller kan vara exponerade för liknande risker eller utgör liknande risker för det finansiella systemet, får den för närvarande, i enlighet med artikel 103 i direktiv 2013/36/EU, tillämpa översyns- och utvärderingsprocessen (ÖUP) på dessa institut på ett likartat eller identiskt sätt. I artikel 104 i direktiv 2013/36/EU ges den behöriga myndigheten en rad tillsynsbefogenheter vid tillämpningen av artikel 103 i det direktivet, inbegripet ytterligare kapitalbaskrav. Departementet hävdar att de institutspecifika kraven enligt andra pelaren i enlighet med artikel 104 i direktiv 2013/36/EU bör anpassas till varje instituts specifika situation, och att sådana krav kan vara inriktade på vissa delar av strukturella systemrisker, men endast i en omfattning där riskerna inte är allmänna drag i banksystemet. Till stöd för denna uppfattning anser det att direktiv 2019/878 klargör att den institutspecifika karaktären av kraven enligt andra pelaren bör förhindra att de används som ett verktyg för att hantera systemrisker. Ständiga kommittén noterar att åtgärderna enligt andra pelaren i första hand är avsedda att hantera institutspecifika risker och att de också är mindre transparenta än en systemriskbuffert.

| 24. | Enligt artikel 131 i direktiv 2013/36/EU ska utsedda myndigheter identifiera andra systemviktiga institut och fastställa eller ändra en buffert för andra systemviktiga institut för dessa institut. Departementet har separat anmält sin avsikt att inrätta buffertar för andra systemviktiga institut för två systemviktiga institut. Det anser att dessa buffertar är av kompletterande karaktär, eftersom buffertar för andra systemviktiga institut ska hantera en del av risken för en koncentration av systemviktiga institut, medan systemriskbufferten ska hantera andra långsiktiga icke-cykliska systemrisker. Enligt departementet är ett antal andra kreditinstitut tillräckligt stora för att eventuellt öka systemriskerna i den norska banksektorn, samtidigt som de fortfarande är för små för att departementet ska kunna identifiera dem som nationellt systemviktiga på individuell nivå. Ständiga kommittén anser att artikel 131 i direktiv 2013/36/EU inte är avsedd att omfatta alla typer av långsiktiga icke-cykliska systemrisker eller makrotillsynsrisker. En buffert för andra systemviktiga institut skulle inte vara ett lämpligt verktyg för att hantera långsiktiga icke-cykliska systemrisker eller makrotillsynsrisker som påverkar banksektorn som helhet. |
| --- | --- |

24.

Enligt artikel 131 i direktiv 2013/36/EU ska utsedda myndigheter identifiera andra systemviktiga institut och fastställa eller ändra en buffert för andra systemviktiga institut för dessa institut. Departementet har separat anmält sin avsikt att inrätta buffertar för andra systemviktiga institut för två systemviktiga institut. Det anser att dessa buffertar är av kompletterande karaktär, eftersom buffertar för andra systemviktiga institut ska hantera en del av risken för en koncentration av systemviktiga institut, medan systemriskbufferten ska hantera andra långsiktiga icke-cykliska systemrisker. Enligt departementet är ett antal andra kreditinstitut tillräckligt stora för att eventuellt öka systemriskerna i den norska banksektorn, samtidigt som de fortfarande är för små för att departementet ska kunna identifiera dem som nationellt systemviktiga på individuell nivå. Ständiga kommittén anser att artikel 131 i direktiv 2013/36/EU inte är avsedd att omfatta alla typer av långsiktiga icke-cykliska systemrisker eller makrotillsynsrisker. En buffert för andra systemviktiga institut skulle inte vara ett lämpligt verktyg för att hantera långsiktiga icke-cykliska systemrisker eller makrotillsynsrisker som påverkar banksektorn som helhet.

| 25. | Den kontracykliska buffert som avses i artikel 136 i direktiv 2013/36/EU ska tillämpas på alla exponeringar i den icke-finansiella privata sektorn i en jurisdiktion. Departementet hävdar att den kontracykliska bufferten är utformad för att hantera en annan form av systemrisk som beror på konjunktursvängningar i det finansiella systemet. Ständiga kommittén instämmer i denna bedömning. |
| --- | --- |

25.

Den kontracykliska buffert som avses i artikel 136 i direktiv 2013/36/EU ska tillämpas på alla exponeringar i den icke-finansiella privata sektorn i en jurisdiktion. Departementet hävdar att den kontracykliska bufferten är utformad för att hantera en annan form av systemrisk som beror på konjunktursvängningar i det finansiella systemet. Ständiga kommittén instämmer i denna bedömning.

| 26. | Efter att ha granskat departementets argument håller ständiga kommittén med departementet om att befintliga åtgärder i direktiv 2013/36/EU eller förordning (EU) nr 575/2013 (med undantag för artiklarna 458 och 459 i den förordningen), var för sig eller i kombination, skulle vara relativt mindre effektiva för att på ett tillräckligt och lämpligt sätt hantera den identifierade risken. |
| --- | --- |

26.

Efter att ha granskat departementets argument håller ständiga kommittén med departementet om att befintliga åtgärder i direktiv 2013/36/EU eller förordning (EU) nr 575/2013 (med undantag för artiklarna 458 och 459 i den förordningen), var för sig eller i kombination, skulle vara relativt mindre effektiva för att på ett tillräckligt och lämpligt sätt hantera den identifierade risken.

| 27. | När det gäller eventuella verkningar på den inre marknaden noterar ständiga kommittén att det inte finns något som tyder på att den anmälda åtgärden har en oproportionerlig effekt på de fem dotterbolag till kreditinstitut som är etablerade i andra EES-stater. För att minska risken för läckor till utländska institut som är verksamma i Norge via filialer planerar departementet dessutom att begära motsvarande tillämpning av SyRB för alla EES-institut med exponeringar mot Norge. Ständiga kommittén anser att detta är viktigt med tanke på den jämförelsevis starka närvaron av banker från andra nordiska länder på den norska utlåningsmarknaden, i syfte att förhindra regelarbitrage och undvika läckor via filialer. Det finns särskilda samförståndsavtal för att främja gränsöverskridande finansiell stabilitet och säkerställa tillräcklig tillsyn över betydande filialer av finansinstitut som är verksamma i Norden och Baltikum (6). Ständiga kommittén noterar att den ansökan om ömsesidighet och de högre kapitalkrav som detta skulle innebära för utländska kreditinstitut kommer att bedömas av ESRB när departementet uppmanar ESRB att rekommendera sina medlemmar att anta motsvarande åtgärder. |
| --- | --- |

27.

När det gäller eventuella verkningar på den inre marknaden noterar ständiga kommittén att det inte finns något som tyder på att den anmälda åtgärden har en oproportionerlig effekt på de fem dotterbolag till kreditinstitut som är etablerade i andra EES-stater. För att minska risken för läckor till utländska institut som är verksamma i Norge via filialer planerar departementet dessutom att begära motsvarande tillämpning av SyRB för alla EES-institut med exponeringar mot Norge. Ständiga kommittén anser att detta är viktigt med tanke på den jämförelsevis starka närvaron av banker från andra nordiska länder på den norska utlåningsmarknaden, i syfte att förhindra regelarbitrage och undvika läckor via filialer. Det finns särskilda samförståndsavtal för att främja gränsöverskridande finansiell stabilitet och säkerställa tillräcklig tillsyn över betydande filialer av finansinstitut som är verksamma i Norden och Baltikum (6). Ständiga kommittén noterar att den ansökan om ömsesidighet och de högre kapitalkrav som detta skulle innebära för utländska kreditinstitut kommer att bedömas av ESRB när departementet uppmanar ESRB att rekommendera sina medlemmar att anta motsvarande åtgärder.

| 28. | Med tanke på den höga graden av sammankoppling med de finansiella systemen i andra nordiska länder förväntar sig ständiga kommittén att den anmälda åtgärden kommer att bidra till finansiell stabilitet i den utsträckningen att regelarbitrage och läckor kan undvikas genom ömsesidighet av den åtgärd som anmälts för utländska kreditinstituts väsentliga exponering mot den norska marknaden, inbegripet betydande utländska bankfilialers verksamhet. |
| --- | --- |

28.

Med tanke på den höga graden av sammankoppling med de finansiella systemen i andra nordiska länder förväntar sig ständiga kommittén att den anmälda åtgärden kommer att bidra till finansiell stabilitet i den utsträckningen att regelarbitrage och läckor kan undvikas genom ömsesidighet av den åtgärd som anmälts för utländska kreditinstituts väsentliga exponering mot den norska marknaden, inbegripet betydande utländska bankfilialers verksamhet.

| 29. | Med beaktande av alla ovanstående faktorer, i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 133 i CRD IV, och efter att ha gått igenom anmälan med Norge och samrått med berörda parter i denna process, drar Eftas ständiga kommitté slutsatsen att systemriskbufferten på 4,5 % för inhemska exponeringar inte medför oproportionella negativa effekter på hela eller delar av det finansiella systemet i Norge eller EES som helhet. Den utgör eller skapar inte heller något hinder för en väl fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

29.

Med beaktande av alla ovanstående faktorer, i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 133 i CRD IV, och efter att ha gått igenom anmälan med Norge och samrått med berörda parter i denna process, drar Eftas ständiga kommitté slutsatsen att systemriskbufferten på 4,5 % för inhemska exponeringar inte medför oproportionella negativa effekter på hela eller delar av det finansiella systemet i Norge eller EES som helhet. Den utgör eller skapar inte heller något hinder för en väl fungerande inre marknad.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

| 1. | Den systemriskbuffert som anmäldes den 5 november av Finansdepartementet i Norge i enlighet med artikel 133.11 i direktiv 2013/36/EU, så som den anpassats genom gemensamma kommitténs beslut nr 79/2019, är motiverad, lämplig, proportionerlig och effektiv för att hantera de systemrisker för vilka den är avsedd. Eftastaternas ständiga kommitté noterar vidare följande:






  a) | Dimensionen av de identifierade system- eller makrotillsynsriskerna utgör ett hot mot stabiliteten i det norska finansiella systemet som är av sådan art att införandet av ett systemriskbuffertvärde på 4,5 % för inhemska exponeringar är motiverat. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Dimensionen av de identifierade system- eller makrotillsynsriskerna utgör ett hot mot stabiliteten i det norska finansiella systemet som är av sådan art att införandet av ett systemriskbuffertvärde på 4,5 % för inhemska exponeringar är motiverat.

| b) | Den anmälda åtgärden är sannolikt effektiv och lämplig för att minska risken på ett proportionerligt sätt. |
| --- | --- |

b)

Den anmälda åtgärden är sannolikt effektiv och lämplig för att minska risken på ett proportionerligt sätt.

| c) | Andra makrotillsynsåtgärder i direktiv 2013/36/EU eller i förordning (EU) nr 575/2013, var för sig eller i kombination, skulle vara relativt mindre effektiva för att på ett tillräckligt och lämpligt sätt hantera den identifierade risken. |
| --- | --- |

c)

Andra makrotillsynsåtgärder i direktiv 2013/36/EU eller i förordning (EU) nr 575/2013, var för sig eller i kombination, skulle vara relativt mindre effektiva för att på ett tillräckligt och lämpligt sätt hantera den identifierade risken.

| d) | Den anmälda åtgärden, inbegripet dess tillämpning på dotterbolag vars moderbolag är etablerade i andra EES-stater, medför inte oproportionella negativa effekter på det finansiella systemet i Norge eller i EES som helhet och utgör inte ett hinder för en väl fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

d)

Den anmälda åtgärden, inbegripet dess tillämpning på dotterbolag vars moderbolag är etablerade i andra EES-stater, medför inte oproportionella negativa effekter på det finansiella systemet i Norge eller i EES som helhet och utgör inte ett hinder för en väl fungerande inre marknad.

| 2. | Eftastaternas ständiga kommitté rekommenderar inte några ändringar av den anmälda åtgärden med hänsyn till dess effekter på dotterbolag till kreditinstitut som är etablerade i andra EES-stater. |
| --- | --- |

2.

Utfärdad i Bryssel den 4 december 2020.

På ständiga kommitténs vägnar

Sabine MONAUNI

Ordförande

Henri GÉTAZ

Generalsekreterare

---

(1)  Sehttps://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/warnings/esrb.warning190923_no_warning~d3e4f2c135.en.pdf?4cf3e3031aa71bffaa0bd97a66b311ac

1

(2)  Norges Bank (2020), Financial Stability Report, s. 52.

2

Financial Stability Report

(3)  Internationella valutafonden (2020), Financial System Stability Assessment for Norway, IMF:s landsrapport nr 20/259, augusti.

3

Financial System Stability Assessment for Norway

(4)  Baselkommittén för banktillsyn (2019), The costs and benefits of bank capital – a review of the litterature, arbetsdokument 37, juni.

4

The costs and benefits of bank capital – a review of the litterature

(5)  Internationella valutafonden (2020), Financial System Stability Assessment for Norway, IMF:s landsrapport nr 20/259, augusti s. 2.

5

Financial System Stability Assessment for Norway

(6)  Sehttps://www.regjeringen.no/contentassets/ff0c28c162ca43f39b585d7c9f94dab5/nbsg-mou_2018.pdf

6

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 25.2.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/14

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10118 — Investindustrial/Guala Closures)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 65/07)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Special Packaging Solutions Investment S.à.r.l. (SPSI, Luxemburg), kontrollerat av Investindustrial S.A. (Investindustrial S.A, Luxemburg). |
| --- | --- |

—

Special Packaging Solutions Investment S.à.r.l. (SPSI, Luxemburg), kontrollerat av Investindustrial S.A. (Investindustrial S.A, Luxemburg).

| — | Guala Closure S.p.A. (Guala, Italien). |
| --- | --- |

—

Guala Closure S.p.A. (Guala, Italien).

SPSI förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, fullständig kontroll över Guala.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier och ett offentligt bud tillkännagivet den 8 december 2020.

2.

| — | Investindustrial: en grupp av oberoende förvaltade investerings-, holding- och finansrådgivningsföretag inriktade på investeringar i medelstora företag baserade i Europa. Investindustrials portfölj är inriktad på tre huvudsakliga investeringsområden: konsument och fritid, hälso- och sjukvård och relaterade tjänster samt industriell tillverkning. |
| --- | --- |

—

Investindustrial: en grupp av oberoende förvaltade investerings-, holding- och finansrådgivningsföretag inriktade på investeringar i medelstora företag baserade i Europa. Investindustrials portfölj är inriktad på tre huvudsakliga investeringsområden: konsument och fritid, hälso- och sjukvård och relaterade tjänster samt industriell tillverkning.

| — | Guala: framställning av ej påfyllningsbara aluminiumförslutningar för spritdrycker, vin, olja, ättika, vatten och drycker. |
| --- | --- |

—

Guala: framställning av ej påfyllningsbara aluminiumförslutningar för spritdrycker, vin, olja, ättika, vatten och drycker.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10118 — Investindustrial/Guala Closures

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

---

| 25.2.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/16

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10087 —
  PROXIMUS/NEXUS INFRASTRUCTURE/JV)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 65/08)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Proximus NV (Proximus, Belgien), |
| --- | --- |

—

Proximus NV (Proximus, Belgien),

| — | Nexus Infrastructure S.à r.l. (Nexus Infrastructure, Luxemburg), |
| --- | --- |

—

Nexus Infrastructure S.à r.l. (Nexus Infrastructure, Luxemburg),

| — | Nexus Fiber BV (Nexus Fiber, Belgien). |
| --- | --- |

—

Nexus Fiber BV (Nexus Fiber, Belgien).

2.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

4.

| — | Proximus: operatör av fasta och mobila elektroniska kommunikationstjänster och kommunikationsnät för hushålls- och företagskunder i Belgien, både på grossist- och slutkundsnivå. |
| --- | --- |

—

Proximus: operatör av fasta och mobila elektroniska kommunikationstjänster och kommunikationsnät för hushålls- och företagskunder i Belgien, både på grossist- och slutkundsnivå.

| — | Nexus Infrastructure: företag för särskilt ändamål utan annan aktuell funktion än som holdingbolag för den anmälda transaktionen. Nexus Infrastructure är en del av EQT-koncernen och kontrolleras indirekt av EQT Fund Management S.à r.l. EQT är ett globalt integrerat alternativt investeringsföretag, som bland annat investerar i infrastruktur och infrastrukturrelaterade tillgångar och företag huvudsakligen i Europa och Nordamerika. |
| --- | --- |

—

Nexus Infrastructure: företag för särskilt ändamål utan annan aktuell funktion än som holdingbolag för den anmälda transaktionen. Nexus Infrastructure är en del av EQT-koncernen och kontrolleras indirekt av EQT Fund Management S.à r.l. EQT är ett globalt integrerat alternativt investeringsföretag, som bland annat investerar i infrastruktur och infrastrukturrelaterade tillgångar och företag huvudsakligen i Europa och Nordamerika.

| — | Nexus Fiber: operatör (inklusive utbyggnad) av ett tätt, passivt och öppet punkt-till-punkt-fibernät (Fiber-To-The-X – FTTx) i vissa delar av regionen Flandern i Belgien. |
| --- | --- |

—

Nexus Fiber: operatör (inklusive utbyggnad) av ett tätt, passivt och öppet punkt-till-punkt-fibernät (Fiber-To-The-X – FTTx) i vissa delar av regionen Flandern i Belgien.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

5.

M.10087 — Proximus/Nexus Infrastructure/JV

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

---

| 25.2.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/17

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10161 – The Goldman Sachs Group/Warburg Pincus/Good Host Spaces)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 65/09)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Warburg Pincus LLC (Warburg Pincus, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus LLC (Warburg Pincus, Förenta staterna).

| — | The Goldman Sachs Group, Inc. (Goldman Sachs, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

The Goldman Sachs Group, Inc. (Goldman Sachs, Förenta staterna).

| — | Good Host Spaces Private Limited (Good Host, Indien). |
| --- | --- |

—

Good Host Spaces Private Limited (Good Host, Indien).

Warburg Pincus (indirekt genom Baskin Lake Investment Ltd) och Goldman Sachs förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över Good Host, som för närvarande kontrolleras gemensamt av Goldman Sachs och Housing Development Finance Corporation Limited.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Warburg Pincus: globalt riskkapitalbolag med huvudkontor i New York. Dess portföljföretag är verksamma inom en rad olika sektorer, bland annat energi, finansiella tjänster, hälso- och sjukvård, industri- och företagstjänster och teknik, |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus: globalt riskkapitalbolag med huvudkontor i New York. Dess portföljföretag är verksamma inom en rad olika sektorer, bland annat energi, finansiella tjänster, hälso- och sjukvård, industri- och företagstjänster och teknik,

| — | Goldman Sachs: global investmentbank och förvaltare av värdepapper och investeringar som erbjuder en rad tjänster inom bankverksamhet, värdepapper och investeringar över hela världen till en stor och diversifierad kundkrets som omfattar företag, finansinstitut, stater och förmögna privatpersoner, |
| --- | --- |

—

Goldman Sachs: global investmentbank och förvaltare av värdepapper och investeringar som erbjuder en rad tjänster inom bankverksamhet, värdepapper och investeringar över hela världen till en stor och diversifierad kundkrets som omfattar företag, finansinstitut, stater och förmögna privatpersoner,

| — | Good Host: studentbostadsföretag som tillhandahåller bostäder av hög kvalitet för studenter i städer i Indien, bland annat vid Manipal-universitetet i Jaipur. Företagets huvudkontor ligger i Mumbai. |
| --- | --- |

—

Good Host: studentbostadsföretag som tillhandahåller bostäder av hög kvalitet för studenter i städer i Indien, bland annat vid Manipal-universitetet i Jaipur. Företagets huvudkontor ligger i Mumbai.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10161 – The Goldman Sachs Group/Waburg Pincus/Good Host Spaces

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 25.2.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/19

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10151 – LINDE/SIPCHEM/JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 65/10)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Linde GmbH (Linde, Tyskland), |
| --- | --- |

—

Linde GmbH (Linde, Tyskland),

| — | Sahara International Petrochemical Company (Sipchem, Saudiarabien), |
| --- | --- |

—

Sahara International Petrochemical Company (Sipchem, Saudiarabien),

| — | Ett nyskapat gemensamt företag (JV, Saudiarabien). |
| --- | --- |

—

Ett nyskapat gemensamt företag (JV, Saudiarabien).

Linde och Sipchem förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över JV.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

2.

| — | Linde: Linde GmbH ingår i en multinationell koncern ytterst ägd av Linde plc som huvudsakligen är inriktad på gas- och ingenjörstjänster, |
| --- | --- |

—

Linde: Linde GmbH ingår i en multinationell koncern ytterst ägd av Linde plc som huvudsakligen är inriktad på gas- och ingenjörstjänster,

| — | Sipchem: Sipchem är det yttersta moderbolaget i en koncern som är verksam inom produktion och saluföring av petrokemiska bas- och mellanprodukter, |
| --- | --- |

—

Sipchem: Sipchem är det yttersta moderbolaget i en koncern som är verksam inom produktion och saluföring av petrokemiska bas- och mellanprodukter,

| — | JV: JV kommer att vara verksamt inom tillhandahållande av industrigaser på plats i Konungariket Saudiarabien. |
| --- | --- |

—

JV: JV kommer att vara verksamt inom tillhandahållande av industrigaser på plats i Konungariket Saudiarabien.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10151 – Linde/Sipchem/JV

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 25.2.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/20

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn i enlighet med artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2021/C 65/11)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING SOM ÄNDRAR DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”LA MANCHA”

PDO-ES-A0045-AM03

Datum för meddelandet: 18.11.2020

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Ändring av den lägsta faktiska alkoholhalten för vita viner och roséviner, och specificering av den lägsta faktiska alkoholhalten för pärlande viner (avsnitt 2.1 i produktspecifikationen och punkt 2.1 i det sammanfattande dokumentet)

Beskrivning och motivering

Den lägsta verkliga alkoholhalten i vita viner och roséviner höjs till 9 % och den lägsta verkliga alkoholhalten hos pärlande viner specificeras uttryckligen.

Nuförtiden vill konsumenterna ha viner med en högre restsockerhalt, så denna typ av vin behöver en lägre verklig alkoholhalt för att kunna uppnå den efterfrågade restsockerhalten.

Det specificeras också att den lägsta verkliga alkoholhalten hos vita viner, roséviner och röda viner också gäller för pärlande viner.

Typ av ändring: standard

Genom denna ändring anpassas de analytiska parametrarna, men detta innebär inte att den skyddade produkten förändras. Den har kvar samma egenskaper och profil som beskrivs i sambandet, vilka följer av samspelet mellan naturliga och mänskliga faktorer. Ändringen omfattas därför inte av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

2.   Anpassning av svaveldioxidhalten och terminologin för de analytiska parametrarna för restsocker och halten av flyktiga syror efter de tillämpliga reglerna (avsnitt 2.1 i produktspecifikationen och punkt 2.1 i det sammanfattande dokumentet)

Beskrivning och motivering

Den analytiska parametern ”restsocker” har döpts om till ”totalt sockerinnehåll mätt i fruktos och glukos” i enlighet med artikel 20 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/34 av den 17 oktober 2018, som anger att det totala sockerinnehållet mätt i fruktos och glukos ska fastställas.

Det är lämpligt att notera att halten av flyktiga syror ska uttryckas som ättiksyra.

I artikel 20 i genomförandeförordning (EU) 2019/34 fastställs också att svaveldioxidhalten är en analytisk parameter som ska fastställas, och denna parameter läggs därför till för mousserande vin. För vinerna i avsnitt 2.1.4, 2.1.5 och 2.1.6 specificeras gränsvärdena i enlighet med del B i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/934 av den 12 mars 2019.

Typ av ändring: standard

Genom denna ändring anpassas den terminologi som används för de fysiska och kemiska egenskaperna, men detta innebär inte att slutprodukten förändras. Den behåller samma egenskaper och profil som beskrivs i sambandet, vilka följer av samspelet mellan naturliga och mänskliga faktorer. Ändringen omfattas därför inte av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

3.   Omdefinition av de organoleptiska egenskaperna (avsnitt 2.2 i produktspecifikationen och punkt 2.2 i det sammanfattande dokumentet)

Beskrivning och motivering

Införandet av standarden ISO/IEC 17065 i kontrollen av specifikationen gör det nödvändigt att ändra den organoleptiska beskrivningen av de berörda vinerna för att deras egenskaper ska kunna kopplas till beskrivande attribut som kan bedömas av en smakpanel som uppfyller kriterierna i ISO/IEC 17025-standarden.

Typ av ändring: standard

Denna ändring är en anpassning av de organoleptiska egenskaperna så att de kan bedömas på ett bättre sätt vid en sensorisk analys. Detta medför inte någon betydande ändring av produkten, som behåller samma egenskaper och profil som beskrivs i sambandet, vilka följer av samspelet mellan naturliga och mänskliga faktorer. Ändringen anses därför inte omfattas av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

4.   Hänvisningarna till lagstiftning uppdateras (avsnitt 3.2.5 i produktspecifikationen och punkt 3.2.5 i det sammanfattande dokumentet)

Beskrivning och motivering

Hänvisningarna till lagstiftning har ersatts av den nuvarande förordningen och hänvisningen till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter har lagts till.

Typ av ändring: standard

Denna ändring är en uppdatering. Ändringen anses därför inte omfattas av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

5.   Förtydligande vad gäller vinerier som bearbetar vin och produktionsplatser (avsnitt 4 i produktspecifikationen och punkt 4 i det sammanfattande dokumentet)

Beskrivning och motivering

I den sista punkten anges det att vinerna ska framställas vid vinerier i produktionsområdet La Mancha på druvor från skiften som finns förtecknade i det branschspecifika vingårdsregistret, för att undanröja tvivel kring var de vinerier där bearbetningen sker ligger, och för att förbättra kontrollen av produktionsplatserna och spårbarheten.

Typ av ändring: standard

Det rör sig endast om en förbättring av punktens lydelse och själva området har inte ändrats. Ändringen anses därför inte omfattas av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

6.   Tillägg av druvsorterna moscatel de Alejandría och garnacha tintorera (avsnitt 6 i produktspecifikationen och punkt 6 i det sammanfattande dokumentet)

Beskrivning och motivering.

Den gröna druvsorten moscatel de Alejandría och den blå druvsorten garnacha tintorera läggs till i produktspecifikationen. Moscatel de Alejandría är typisk för Medelhavsområdet. Dess aromatiska egenskaper och sockerhalt gör den lämplig för framställningen av ”La Mancha”-viner. Garnacha tintorera lämpar sig också i detta område, vilket bevisas av det faktum att den odlas på tusentals hektar i vårt produktionsområde. Efter att ha kontrollerat druvans potential att framställa kvalitetsviner och att den överensstämmer med kraven i produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”La Mancha”, baserat på flera undersökta prover, beslutade sig denna branschsammanslutning för att inkludera sorten i specifikationen.

Både det vita vin som (helt eller delvis) framställs på moscatel de Alejandría och det röda vin som (helt eller delvis) framställs på garnacha tintorera är produkter som är väl etablerade i produktionsområdet. Syftet med denna ändring är därför att inkludera druvsorter som odlas i området sedan en tid tillbaka i produktspecifikationen.

Typ av ändring: standard

Denna ändring gör det möjligt att framställa samma typer av vin med samma egenskaper som den skyddade produkten. Ändringen anses därför inte omfattas av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

7.   Omformulering av de tillämpliga kraven i flera punkter (avsnitt 8 i produktspecifikationen. det sammanfattande dokumentet påverkas inte)

Beskrivning och motivering

Punkt 1: Avsnittet har omformulerats för att förtydliga att den buteljering som utförs av vinerierna i och utanför produktionsområdet och som finns registrerade i motsvarande register för den skyddade ursprungsbeteckningen ”La Mancha” måste uppfylla de krav som rör buteljering och kontrollerbar spårbarhet för ”La Mancha”-viner. Alla viner som släpps ut på marknaden med den skyddade ursprungsbeteckningen ”La Mancha” måste dessutom vara försedda med ursprungsbeteckningens sekundära etikett eller kvalitetsmärkning som utfärdats av ovannämnda branschsammanslutning.

Punkt 2: Buteljeringskapaciteten utökas till att omfatta PET-flaskor (endast i flaskor på 18,7 cl och endast för flygbolag och sådana insättningar där glas inte får användas) för att följa föreskrifterna för luftfartssäkerhet och offentliga inrättningar.

Punkt 3: Den procentandel som krävs för att använda namnet på en enda specifik druvsort uppdateras till 85 %. Detta gör att procentandelen överensstämmer med tillämplig lagstiftning (artikel 50.1 a i) i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 av den 17 oktober 2018 om komplettering av förordning (EU) nr 1308/2013).

Hänvisningarna till de standarder som gäller i nuläget uppdateras också.

Typ av ändring: standard

Ändringen består av en omformulering och en uppdatering. Ändringen anses därför inte omfattas av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

8.   Uppdatering av hänvisningen till lagstiftning (avsnitt 9.2 i produktspecifikationen. det sammanfattande dokumentet påverkas inte)

Beskrivning och motivering

I punkterna 3 och 9 ersätts hänvisningen till de upphävda förordningarna med en hänvisning till gällande förordningar.

Typ av ändring: standard

Denna ändring är en uppdatering. Ändringen anses därför inte omfattas av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

La Mancha

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserande kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserande kvalitetsvin

| 8. | Pärlande vin |
| --- | --- |

8.

Pärlande vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Vitt vin och rosévin, oekade och traditionella viner samt eklagrade vita viner

Låg alkoholhalt. Färgen på de vita vinerna varierar mellan grönaktig till gul, nästan gyllene. Vinerna är kraftfulla och fruktiga med primära aromer, balanserade med en viss syra.

Om de har lagrats på ekfat är de gula till gyllene eller halmfärgade till färgen. Rostade toner mot en bakgrund av vanilj och fruktiga noter med smak av ek dröjer sig kvar.

Rosévinernas färg varierar från rosa till något röda, med kraftfulla aromer som kan vara fruktiga och/eller blommiga. Smaken är balanserad och fruktig, med en viss syra.

Fatlagrade viner har aromer och en eftersmak som påminner om fatet.

| * | Högsta halt av flyktiga syror hos unga viner: 8,33 mek/l |
| --- | --- |

*

Högsta halt av flyktiga syror hos unga viner: 8,33 mek/l

| * | Högsta tillåtna sulfithalt: 190 mg/l där sockerhalten > 5 g/l (med undantag av ”ekfatslagrade” viner)






  Allmänna analytiska egenskaper |
| --- | --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 10 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 140 |

*

Högsta tillåtna sulfithalt: 190 mg/l där sockerhalten > 5 g/l (med undantag av ”ekfatslagrade” viner)

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

10

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

140

Oekade och traditionella röda viner samt ”ekfatslagrade” viner

Vinerna är kraftfulla, fruktiga och med primära aromer, och lilaröda till granatröda till färgen. Vinet är strävt och fruktigt med en balans mellan alkoholen/syran, och smaken dröjer sig kvar.

Färgen på de viner som har lagrats på fat varierar mellan granatröd och rubinröd. De är kraftfulla och fruktiga med primära aromer och vaniljaromer. Smaken dröjer sig kvar i munnen. Den är balanserad med inslag av vanilj.

Efter ytterligare lagring kan vinerna få terrakottafärgade eller orangea skiftningar. Smaken är len och dröjer sig kvar i munnen. Vinerna är mjuka, harmoniska, runda och välstrukturerade i munnen.

När det gäller fatlagrade viner beror aromerna och eftersmaken av eken.

| * | Högsta halt av flyktiga syror hos unga viner: 8,33 mek/l |
| --- | --- |

*

| * | Högsta tillåtna sulfithalt: 180 mg/l där sockerhalten > 5 g/l (med undantag av ”ekfatslagrade” viner) |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 10 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 130 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11,5

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

10

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

130

Naturligt sött traditionellt vin

De vita vinerna har samma färg som torra vita viner och de rödas färg varierar mellan granatrött och mörkrött. De är mycket aromatiska, balanserade och fylliga och påminner om frukt och/eller marmelad.

| * | Värdet för högsta totala alkoholhalt ska vara inom de lagliga gränsvärdena i enlighet med tillämplig EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 13 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 250 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

13

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

250

Vita och röda viner av typerna crianza, reserva och gran reserva

Färgen på de vita vinerna varierar mellan halmfärgad och gyllene med olika intensitet beroende på åldern. Rostade aromer från eken. Balanserad.

De röda vinerna varierar mellan granatröda och terrakotta beroende på åldern. Med åldern övergår de fruktiga aromerna till att vara aromer från ek och/eller rostade aromer. De är balanserade och fylliga i munnen.

| * | Värdet för högsta totala alkoholhalt ska vara inom de lagliga gränsvärdena i enlighet med tillämplig EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

*

| ** | Den lägsta verkliga alkoholhalten i volymprocent fastställs i specifikationen beroende på huruvida det rör sig om ett vitt eller ett rött vin. |
| --- | --- |

**

| *** | Lägre halter av flyktig syra beror på typen av lagring och hur länge den pågår. |
| --- | --- |

***

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 150 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

150

Mousserande kvalitetsvin

De mousserande vita vinerna varierar mellan bleka och gyllene och ljusa, medan rosévinerna är ljust rosa. Bubblorna är små och dröjer sig kvar.

Aromerna är rena och fruktiga.

I smaken är de fylliga är balanserade.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 11,66 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

11,66

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Pärlande vin

De pärlande vinerna kan vara vita med olika gula skiftningar, rosé med olika rosa färg och röda med en rödlila färg.

När man luktar på de vita vinerna upplevs de som fruktiga, medan rosévinerna och de röda vinerna har intensiva aromer som påminner om röda bär.

Smaken är balanserad och fyllig, med en fruktig eftersmak och tydlig kolsyra.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 10 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

10

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

a)   Särskilda oenologiska metoder

Särskilda oenologiska metoder

De vita viner, roséviner och röda viner som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ska uteslutande framställas på de tillåtna sorterna. Det är inte tillåtet att blanda gröna och blå druvsorter.

Den maximala omvandlingen ska vara 74 liter vin för varje 100 kg druvor som skördas.

De vita vinerna och rosévinerna framställs genom att klasarna krossas, och avrinningen utförs med hjälp av det statiska eller dynamiska systemet. Druvorna kan macereras först för att extrahera aromer och färg. De ska jäsa vid en temperatur på högst 22 °C.

De röda vinerna ska jäsa med skalen i minst tre dagar vid en temperatur på högst 28 °C.

b)   Högsta avkastning

Vinodlingar beskurna som gobelet

10 000 kg druvor per hektar

Vinodlingar beskurna som gobelet

74 hektoliter per hektar

Vinodlingar i spaljéer

13 000 kg druvor per hektar

Vinodlingar i spaljéer

96,2 hektoliter per hektar

6.   Avgränsat område

La Mancha är en naturlig och historisk region i den autonoma regionen Kastilien-La Mancha, i centrala Spanien. Regionen omfattar den norra delen av provinsen Albacete, den södra och sydvästra delen av Ciudad Real, den östra delen av Toledo och den sydvästra delen av provinsen Cuenca.

7.   Huvudsaklig(a) druvsort(er)

AIRÉN

BOBAL

CABERNET SAUVIGNON

GARNACHA TINTA

MACABEO – VIURA

SYRAH

TEMPRANILLO – CENCIBEL

VERDEJO

8.   Beskrivning av samband

”Vin”

Jordmånens sammansättning på slätterna i La Mancha är en produkt av miocensedimenteringen av kalk, märgelberg och sand, som ger marken en brun eller rödbrun färg.

De många kalkjordarna i La Mancha gör området till en idealisk plats för att framställa fylliga röda viner som lämpar sig för lagring, medan den sandiga kalkstenen ger vinet en trevlig kraft.

Bristen på nederbörd (300 till 350 mm per år) och den stora mängden solljus (3 000 soltimmar) ger intensivt färgade viner, i vilka den aromatiska intensiteten märks tydligt.

Den genomsnittliga avkastningen per lott är låg, vilket också hjälper till att ge vinerna en utmärkt balans.

”Pärlande vin”

Det extrema kontinentala klimatet, den rödbruna jordmånens sammansättning och de höga temperaturerna skapar fruktiga aromer och skiftningar i de pärlande vinerna. De viner som beskrivs i avsnittet om vin används som basvin för att framställa dessa viner. Därför gäller innehållet i det avsnittet även för dessa viner.

”Mousserande kvalitetsvin”

Den geografiska omgivningen gör det möjligt att odla de druvsorter som anges i specifikationen, vilket ger vinerna bredd och balans. På samma sätt ger bristen på nederbörd och de många solljustimmarna upphov till en naturlig alkoholhalt som gör det möjligt att framställa viner med de fastställda alkoholhalterna. För framställningen av de mousserande vinerna används de viner som nämns i avsnittet om vin som basvin. Därför gäller innehållet i det avsnittet även för mousserande viner.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

För att använda namnet på en enda specifik druvsort måste åtminstone 86 % av de druvor som används vara av den druvsorten, vilket måste framgå av vinanläggningens register.

Mousserande kvalitetsviner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”La Mancha” får förses med termerna ”premium” and ”reserva” på etiketterna.

Länk till produktspecifikationen

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/Mod_PC_La_Mancha_20200731_MP_I.pdf

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 25.2.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/28

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2021/C 65/12)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING SOM ÄNDRAR DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”LOS CERRILLOS”

PDO-ES-02228-AM01

Datum för meddelandet: 16.11.2020

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Tillägg av druvsorten petit verdot i beskrivningen av vinet eller vinerna (avsnitt 2.a och 2.b i produktspecifikationen och punkt 4 i det sammanfattande dokumentet)

Beskrivningen av vinet eller vinerna inkluderar nu viner som framställs av druvsorten petit verdot. Därmed har analytiska parametrar och organoleptiska egenskaper definierats för de två vintyperna på petit verdot: petit verdot (lagras i sex månader) och petit verdot (lagras i tolv månader).

Eftersom det avgränsade området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Los Cerrillos” inkluderar ett skifte med petit verdot-druvor, vars viner också har samma egenskaper och profil som övriga viner som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Los Cerrillos”, önskar vi ändra specifikationen för att inkludera den blå druvsorten petit verdot och de röda viner som framställs av denna.

Typ av ändring: standard

Vinerna på druvsorten petit verdot läggs till i kategorin ”Vin”, som förblir den enda kategori som är tillåten i produktspecifikationen. Det anses därmed att denna ändring inte består av en ändring, en strykning eller ett tillägg av någon vinkategori. Den omfattas därför inte av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

2.   Anpassning av terminologin för analytiska parametrarna för restsocker enligt de tillämpliga reglerna (avsnitt 2.a i produktspecifikationen. det sammanfattande dokumentet påverkas inte)

Beskrivning och motivering

Den analytiska parametern ”restsocker” har döpts om till ”totalt sockerinnehåll mätt i fruktos och glukos” i enlighet med artikel 20 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/34 av den 17 oktober 2018, som anger att det totala sockerinnehållet mätt i fruktos och glukos ska fastställas.

Typ av ändring: standard

Genom denna ändring anpassas den terminologi som används för de fysiska och kemiska egenskaperna, men detta innebär inte att slutprodukten förändras. Den behåller samma egenskaper och profil som beskrivs i sambandet, vilka följer av samspelet mellan naturliga och mänskliga faktorer. Ändringen omfattas därför inte av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

3.   Anpassning av måttenheterna för fenolföreningar (tpi) (avsnitt 2.a i produktspecifikationen. det sammanfattande dokumentet påverkas inte)

Måttenheterna för total polyfenolhalt har anpassats. Koncentrationen av polyfenoler i vin kallas för totalt polyfenolindex (TPI) och är ett mått på koncentrationen av en hel grupp fenolföreningar som förekommer i druvorna och i viner. Det ger oss en fingervisning om vinets potentiella färg. TPI motsvarar i regel summan av de antocyaniner och tanniner som finns i viner och definieras på följande sätt:

TPI = ultraviolett index = A280 x utspädningsfaktor.

Eftersom detta är ett index stryks måttenheterna mek/l.

Typ av ändring: standard

Genom denna ändring anpassas den terminologi som används för de fysiska och kemiska egenskaperna, men detta innebär inte att slutprodukten förändras. Den behåller samma egenskaper och profil som beskrivs i sambandet, vilka följer av samspelet mellan naturliga och mänskliga faktorer. Ändringen anses därför inte omfattas av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

4.   Omformulering av de särskilda oenologiska metoderna med avseende på tillägget av det vin som framställs pådruvsorten ”petit verdot” (avsnitt 3 i produktspecifikationen och punkt 5.a i det sammanfattande dokumentet)

Beskrivning och motivering

De särskilda oenologiska metoderna för framställning av vin av druvsorten petit verdot, som i enlighet med punkt 1 har inkluderats i avsnittet om beskrivning av vinerna, har lagts till.

Typ av ändring: standard

Eftersom petit verdot läggs till i avsnittet om beskrivning av vinerna, med ovannämnda motivering, är det nödvändigt att fastställa produktionsvillkor och begränsningar för att bevara särdragen hos vinerna från området. Ändringen omfattas därför inte av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

5.   Tillägg av högsta avkastning för druvsorten petit verdot (avsnitt 5 i specifikationen och punkt 5.b i det sammanfattande dokumentet)

– Beskrivning av skäl:

Tillägget av vin som framställs av druvsorten petit verdot i beskrivningen av vinerna gör det nödvändigt att fastställa den högsta avkastningen per hektar för denna druvsort.

Typ av ändring: standard

Tillägget av vin som framställs av sorten petit verdot till avsnittet om beskrivningen av vinerna, med den motivering som anges i punkt 1, gör det också nödvändigt att lägga till avkastningarna för druvsorten petit verdot. Ändringen omfattas därför inte av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

6.   Tillägg av druvsorten ”petit verdot” (avsnitt 6 i specifikationen. det sammanfattande dokumentet påverkas inte)

Beskrivning av skäl:

Tillägget av vin som framställs av druvsorten petit verdot i beskrivningen av vinerna i specifikationen gjorde det nödvändigt att lägga till denna druvsort i detta avsnitt.

Typ av ändring: standard

Tillägget av vin som framställs av druvsorten petit verdot till avsnittet om beskrivningen av vinerna, med den motivering som anges i punkt 1, gör det också nödvändigt att lägga till druvsorten petit verdot. Ändringen omfattas därför inte av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

7.   Uppdaterad rättslig ram i avsnitt 8 ”andra tillämpliga krav” (avsnitt 8 i produktspecifikationen. det sammanfattande dokumentet påverkas inte)

Beskrivning och motivering

I avsnitt 8 ”Andra tillämpliga krav” ersätts hänvisningen till den upphävda lagstiftningen med en hänvisning till gällande lagstiftning för att uppdatera den rättsliga ramen.

Typ av ändring: standard

De föreslagna ändringarna av detta avsnitt innebär inte någon förändring av namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen eller någon ny begränsning av handeln. Ändringen omfattas därför inte av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Los Cerrillos

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Rött vin på tempranillo, rött vin på tempranillo och cabernet sauvignon samt rött vin på syrah och petit verdot (sex månader)

Rött vin med purpuraktig eller körsbärsröd färg och violetta inslag. Aromen kännetecknas av frukt med blommiga dofter. Smaken är behaglig, frisk och välstrukturerad.

| * | Högsta totala alkoholhalt ska ligga inom de lagliga gränserna i enlighet med relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

*

Högsta totala alkoholhalt ska ligga inom de lagliga gränserna i enlighet med relevant EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,8 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 15 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 115 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12,5

Lägsta totala syrahalt

4,8 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

15

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

115

Rött vin på tempranillo och cabernet sauvignon (Colección Privada) och rött vin på petit verdot (tolv månader) och cabernet sauvignon (Cabernet de Familia)

Körsbärsfärgat med inslag av granatrött/terrakotta. Arom av mogna frukter som kännetecknas av lakritstoner och balsamiska inslag. Smaken är fyllig, kraftig och strukturerad med rika och krämiga inslag efter lagring.

| * | Högsta totala alkoholhalt ska ligga inom de lagliga gränserna i enlighet med relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

*

Högsta totala alkoholhalt ska ligga inom de lagliga gränserna i enlighet med relevant EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 13 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,8 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 16 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 115 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

13

Lägsta totala syrahalt

4,8 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

16

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

115

5.   Vinframställningsmetoder

a.   Särskilda oenologiska metoder

Särskilda oenologiska metoder

Endruvsvinerna framställs i behållare av rostfritt stål. De genomgår en lång kallmacerering för jäsningen i två till fem dagar vid en temperatur på 10–15 °C, följt av macerering under jäsningen i en till två veckor vid temperaturer på 20–28 °C, tills alkoholjäsningen har slutförts.

De viner som ska lagras på fat framställs i behållare av rostfritt stål och genomgår macerering under jäsning i 15–25 dagar vid temperaturer på 25–30 °C. Under denna process utförs délestage för att bättre laka ur färgen och fenolföreningarna i den s.k. hatten som bildas längst upp vid jäsning tillsammans med skalen.

Relevanta restriktioner för vinframställning

De druvor som används till vinframställning pressas inte, utan genomgår statisk dränering för att få viner med en must som trycks ut av druvornas egen tyngd. Resten av druvpressmassan genomgår varsam dynamisk dränering som resulterar i mycket låga avkastningar.

När den malolaktiska jäsningen har slutförts klaras vinerna på naturlig väg genom dekantering, snarare än genom kemisk behandling, och de överförs för lagring på 225 liters ekfat som används i högst sex år.

Vinerna tappas sedan för att reduktionsprocessen ska kunna ske och för att vinet ska uppnå optimalt skick för att drickas.

Tempranillo: 100 % tempranillo som lagras på ekfat i minst 30 dagar.

Syrah: 100 % syrah som lagras på ekfat i minst sex månader.

Tempranillo och cabernet sauvignon: blandning av tempranillo och cabernet sauvignon som lagras på ekfat i sex månader.

Colección Privada: blandning av tempranillo och cabernet sauvignon som lagras på ekfat i minst 13 månader.

Cabernet Sauvignon de Familia: 100 % cabernet sauvignon. Lagras i minst 24 månader på fat. Lagringsprocessen slutförs genom att vinet får vila på flaska i 18 månader.

Petit verdot (sex månader) – 100 % petit verdot som lagras på ekfat i minst 6 månader.

Petit verdot (tolv månader) – 100 % petit verdot som lagras på ekfat i minst 12 månader.

Odlingsmetod

Under växtperioden utförs sommarbeskärning för att begränsa den naturliga tillväxten och förbättra avkastningen och därmed druvornas kvalitet.

Druvorna skördas på morgonen mellan kl. 5 och kl. 11 för att undvika att de skördas när temperaturen är hög, vilket säkerställer korrekt kallmacerering.

b.   Högsta avkastning

Tempranillo

12 000 kg druvor per hektar

Tempranillo

88,80 hektoliter per hektar

Cabernet sauvignon

9 000 kg druvor per hektar

Cabernet sauvignon

66,60 hektoliter per hektar

Syrah

13 000 kg druvor per hektar

Syrah

96,20 hektoliter per hektar

Chardonnay

9 000 kg druvor per hektar

Chardonnay

66,60 hektoliter per hektar

Petit verdot

12 000 kg druvor per hektar

Petit verdot

81,60 hektoliter per hektar

Merlot

8 500 kilo druvor per hektar

Merlot

62,90 hektoliter per hektar

6.   Avgränsat område

Det avgränsade området omfattar följande skiften i kommunen Argamasilla de Alba (Ciudad Real):

OMRÅDE/SKIFTE

| 109 | 62, 63 |
| --- | --- |
| 111 | 15, 30 och 9001 |
| 131 | 71 |
| 151 | 115 till 121, 190, 277, 278, 9001, 9002, 9004 till 9006, 9008, 9023 |
| 160 | 8 till 13, 15, 16, 17, 21 till 23, 30, 31, 9003, 9005, 9006 |
| 161 | 14, 16 till 27, 31 till 33, 35, 9001 till 9004 |
| 162 | 1, 3 till 5, 7 till 8, 11 till 13, 17 till 18, 9001, 9002 |
| 163 | 1, 3, 4, 6 till 21, 9001, 9004 |
| 171 | 1, 3 till 7, 9004 till 9009, 011 till 012 |
| 173 | 2, 3, 9001, 9006, |
| 174 | 1, 3 till 12, 14, 15, 19, 20, 22, 23, 9001, 9003 till 9011, 9013 till 9020 |
| 175 | 1, 9001, 9002 |
| 176 | 3 till 18, 9001, 9003 |
| 177 | 18 till 23, 25 till 32, 66 till 72, 74, 89 till 111, 113, 114, 115, 118, 121, 124, 126, 127, 133, 9001 till 9005, 9008 till 9014, 9019, 9022, 9024 till 9029 |
| 178 | 6, 7, 9, 12 till 24, 30 till 31, 34 till 38, 40 till 60, 9001 till 9004, 9006 till 9061 |
| 180 | 1, 2, 5, 9, 9005 till 9007 |
| 181 | 60, 9001, 9002 |
| 194 | 45, 71, 73, 74, 76, 79, 82, 9002, 9009, 9011, 9028, 8 |
| 195 | 10 till 20, 22 till 28, 30, 32, 33, 35, 37 till 57, 86, 88, 93, 94, 95, 96, 99 till 108, 112, 114, 118, 119, 9001 till 9006, 9008 till 9014, 9016 to 9018 |

109

62, 63

111

15, 30 och 9001

131

71

151

115 till 121, 190, 277, 278, 9001, 9002, 9004 till 9006, 9008, 9023

160

8 till 13, 15, 16, 17, 21 till 23, 30, 31, 9003, 9005, 9006

161

14, 16 till 27, 31 till 33, 35, 9001 till 9004

162

1, 3 till 5, 7 till 8, 11 till 13, 17 till 18, 9001, 9002

163

1, 3, 4, 6 till 21, 9001, 9004

171

1, 3 till 7, 9004 till 9009, 011 till 012

173

2, 3, 9001, 9006,

174

1, 3 till 12, 14, 15, 19, 20, 22, 23, 9001, 9003 till 9011, 9013 till 9020

175

1, 9001, 9002

176

3 till 18, 9001, 9003

177

18 till 23, 25 till 32, 66 till 72, 74, 89 till 111, 113, 114, 115, 118, 121, 124, 126, 127, 133, 9001 till 9005, 9008 till 9014, 9019, 9022, 9024 till 9029

178

6, 7, 9, 12 till 24, 30 till 31, 34 till 38, 40 till 60, 9001 till 9004, 9006 till 9061

180

1, 2, 5, 9, 9005 till 9007

181

60, 9001, 9002

194

45, 71, 73, 74, 76, 79, 82, 9002, 9009, 9011, 9028, 8

195

10 till 20, 22 till 28, 30, 32, 33, 35, 37 till 57, 86, 88, 93, 94, 95, 96, 99 till 108, 112, 114, 118, 119, 9001 till 9006, 9008 till 9014, 9016 to 9018

7.   Huvudsaklig(a) druvsort(er)

CABERNET SAUVIGNON

PETIT VERDOT

SYRAH

TEMPRANILLO – CENCIBEL

8.   Beskrivning av sambandet

”OMGIVNING (NATURLIGA OCH MÄNSKLIGA FAKTORER)”

Området för ”Los Cerrillos” omfattar hela Vega Alta-delen av floden Guadiana. Det 60 km2 stora området börjar vid källan till floden Guadiana, 3 km uppströms Peñarroya-dammen, och sträcker sig över 7 km nedströms dammen mot Argamasilla de Alba, vilket även visas på den militära karta över Spanien som ritades 1975.

Guadiana-floden rinner genom det avgränsade området, som är beläget vid Peñarroya-reservoaren på 695 meters höjd över havet och omges av kullar som fungerar som en topografisk broms för växtperioden; kullarna mildrar de höga nattemperaturer som stimulerar druvornas polyfenoliska mognad och förbättrar ventilationen.

Jordmånen består främst av kalksten. Bergarten är huvudsakligen märgel, en blandning av okonsoliderad kalksten och lera. Den har en lerartad textur och ett pH-värde på runt 8.

Området har ett kontinentalt medelhavsklimat som kännetecknas av heta somrar och kalla vintrar. Temperatursvängningarna kan ibland nå 45 °C och dag- och nattemperaturerna skiljer sig stort under hela året. Himlen är klar 80 % av året med vanligtvis över 2 500 årliga soltimmar.

På grund av ”Los Cerrillos” närhet till Guadiana-floden skiljer sig detta område avsevärt från de angränsande områdena. Det har mycket högre nederbörd än resten av Kastilien-La Mancha och temperaturerna är inte lika extrema som i de omgivande områdena söder- och västerut. Skörden sker runt 15–20 dagar senare än i resten av området.

Processen délestage används under hela alkoholjäsningen: man använder vinframställningsmetoder där de druvor som framställs till vin inte pressas, utan i stället genomgår statisk dränering för att få en must som trycks ut av druvornas egen tyngd, vilket leder till hektoliter per hektar-avkastningar på 62–68 %; vinerna klaras på naturlig väg genom dekantering.

”BESKRIVNING AV VINET”

Rött vin med purpuraktig eller körsbärsröd färg och violetta eller vinröd-rödbruna inslag. Aromen kännetecknas av frukt med blommiga dofter eller mogen frukt med lakritstoner och balsamiska inslag. Smaken är frisk, behaglig och välstrukturerad med rika och krämiga inslag efter lagring.

Till följd av allt ovanstående kan vinernas alkoholhalt överstiga 14 %. I kombination med en lämplig syrahalt passar denna alkoholhalt perfekt, vilket gör det mycket viktigt att fastslå bästa möjliga skördetid genom att noggrant kontrollera druvornas mognad.

Vinerna har en polyfenolhalt på upp till 80 milliekvivalenter per liter och är extraktrika, aromatiska och fint färgade, med upp till 18 absorbansenheter (summan av absorbansen vid 420, 520 och 620 nanometer) i färgpoäng och en antocyaninhalt på upp till 800 milligram per liter.

”SAMBAND”

Platsen för det avgränsade området med plio-kvartära lösa material, hård kalksten, märgel och ockra ger fint färgade viner med den karakteristiska mineraliseringen, som kan uppnå så många som 18 färgpoäng.

Guadiana-floden rinner igenom ”Los Cerrillos”-vingården, som är belägen bredvid Peñarroya-reservoaren på 695 meters höjd över havet, omgiven av kullar. Det innebär att temperaturen i området är sval, vilket främjar fotosyntes och bildande av bär och socker. Det sänker pH-värdet, ökar syrahalten och leder till en fenolföreningshalt på upp till 80 milliekvivalenter per liter och en högre antocyaninhalt (upp till 800 milligram per liter).

Användningen av processen délestage under hela alkoholjäsningen, metoden att inte pressa druvorna samt den naturliga klarningsprocessen genom dekantering ger upphov till viner med mer blommiga än fruktiga aromer och lagrade viner med kryddiga, rostade toner av lakrits och balsamiska inslag.

Även om det avgränsade området omgärdas av den skyddade ursprungsbeteckningen La Mancha skiljer sig dess egenskaper avsevärt från det angränsade avgränsade området vad gäller följande faktorer:

Naturliga faktorer:

Guadiana-floden rinner igenom vingården, som är belägen bredvid Peñarroya-reservoaren på 695 meters höjd över havet, omgiven av kullar.

Jordmånen består främst av kalksten. Bergarten är huvudsakligen märgel, en blandning av okonsoliderad kalksten och lera. Området har ett klimat som kännetecknas av heta somrar och kalla vintrar. Det förekommer sen frost under våren, vilket har gjort det nödvändigt att installera några av de få system för skydd mot frost som fungerar genom inversion i Spanien, och de enda i Kastilien-La Mancha, för att kontrollera den kraftiga frosten under våren och kontrollera morgondaggen och hålla vinrankorna torra under skörden.

Mänskliga faktorer:

De tydligaste skillnaderna i framställningsmetoderna för ”Los Cerrillos”-viner och de som följs för den angränsande skyddade ursprungsbeteckningen La Mancha gäller de oenologiska metoderna, eftersom de druvor som används till vinframställning inte pressas, utan genomgår statisk dränering för att få en must som trycks ut av druvornas egen tyngd, vilket leder till en hektoliter per hektar-avkastning på 62–68 %; vinerna klareras på naturlig väg genom dekantering.

När det gäller vinernas egenskaper är de största skillnaderna (när man tar lagrade röda viner som referens, eftersom detta är den enda typ som framställs vid ”Los Cerrillos”) följande:

| LA MANCHA SUB | LOS CERRILLOS | SKILLNADER |
| --- | --- | --- |
| ≥11,5 volymprocent | ≥12,5 volymprocent | Högre alkoholhalt |
| ≤10 mek/l | ≤15 mek/l | Högre halt av flyktiga syror |
| 74 % | 68 % | Färre hl/ha |
| --- | >40 mek/l | Mer polyfenoler |

LA MANCHA SUB

LOS CERRILLOS

SKILLNADER

≥11,5 volymprocent

≥12,5 volymprocent

Högre alkoholhalt

≤10 mek/l

≤15 mek/l

Högre halt av flyktiga syror

74 %

68 %

Färre hl/ha

---

>40 mek/l

Mer polyfenoler

Mot bakgrund av den kalkiga jordmånen, märgelberget, höjden över havet och flodens inverkan finns det bara en vinproducerande vingård i det avgränsade området och den ägs av sökanden.

Det är viktigt att notera att det avgränsade området omfattar 1 570 hektar som tillhör olika ägare, men att inga andra vinstockar har planerats och inga andra vinproducenter finns där. Avgränsningen utfördes därför på grundval av miljöförhållandena, enligt beskrivningen ovan.

Om andra producenter skulle börja bedriva verksamhet i det avgränsade geografiska området i framtiden får även dessa använda det registrerade namnet, förutsatt att de uppfyller villkoren i specifikationen. Detta scenario är högst troligt eftersom det avgränsade området täcker 1 570 hektar och därmed har plats för fler vinerier.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Förpackning i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Vinerna kommer att tappas i produktionsområdet eftersom framställningen i samtliga fall avslutas med en andra period av lagring på flaska. Under denna period pågår en reduktionsprocess som förbättrar vinernas kvalitet och rundar av smaken. De är redo att konsumeras när de får de organoleptiska egenskaper som angetts för varje typ av vin i specifikationen.

Länk till produktspecifikationen

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/Mod_Pliego_condiciones_Los_Cerrillos_20200728.pdf

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 25.2.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/36

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU)2019/33

(2021/C 65/13)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”FINCA ÉLEZ”

PDO-ES-A0053-AM03

Datum för meddelandet: 16 november 2020

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

Titel

TILLÄGG AV ANALYTISKA PARAMETRAR FÖR ROSÉVINER I BESKRIVNINGEN AV VINERNA

Avsnitt 2.1 ”Parametrar som ska beaktas, analysgränser och toleranser” i produktspecifikationen. Ändringen berör också avsnittet ”Beskrivning av vinet eller vinerna” i det sammanfattande dokumentet.

Beskrivning och motivering

Rosévin läggs till i beskrivningen av vinerna och därmed definieras de analytiska parametrarna.

NY BESKRIVNING

| 2.1.9 | Rosévin






  — | Lägsta verkliga alkoholhalt i volymprocent 12 % |
| --- | --- | --- |

2.1.9

—

Lägsta verkliga alkoholhalt i volymprocent 12 %

| — | Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent 12 % |
| --- | --- |

—

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent 12 %

| — | Lägsta totala syrahalt 4 g/l, uttryckt som vinsyra |
| --- | --- |

—

Lägsta totala syrahalt 4 g/l, uttryckt som vinsyra

| — | Högsta halt av flyktiga syror 16,7 mekv/l |
| --- | --- |

—

Högsta halt av flyktiga syror 16,7 mekv/l

| — | Högsta totala halt av svaveldioxid 150 mg/l |
| --- | --- |

—

Högsta totala halt av svaveldioxid 150 mg/l

| — | Lägsta halt av reducerande socker 10 g/l uttryckt som glukos |
| --- | --- |

—

Lägsta halt av reducerande socker 10 g/l uttryckt som glukos

MOTIVERING

Våra kunder efterfrågar rosévin. Därför ansöker vi om en ändring av produktspecifikationen för att öppna upp för en ny marknad så att vi kan erbjuda rosévin.

Titel

TILLÄGG AV ORGANOLEPTISKA EGENSKAPER FÖR ROSÉVIN I BESKRIVNINGEN AV VINERNA

– Avsnitt 2.2 ”Egenskaper som fastställs genom organoleptiska analyser” i produktspecifikationen. Ändringen berör också avsnittet ”Beskrivning av vinet eller vinerna” i det sammanfattande dokumentet.

Beskrivning och motivering

Rosévin har lagts till i beskrivningen av vinerna, därmed definieras de organoleptiska egenskaperna.

NY BESKRIVNING

| 2.2.9 | Rosévin:






  — | Utseende: klart och ljust med kraftiga rosa skiftningar. |
| --- | --- | --- |

2.2.9

—

Utseende: klart och ljust med kraftiga rosa skiftningar.

| — | Arom: mycket intensiv, tydlig med rostade toner och inslag av röda frukter och bär och jordgubbar. |
| --- | --- |

—

Arom: mycket intensiv, tydlig med rostade toner och inslag av röda frukter och bär och jordgubbar.

| — | Smak: mycket intensiv och fruktig med en bra balans mellan syra och alkoholhalt. |
| --- | --- |

—

Smak: mycket intensiv och fruktig med en bra balans mellan syra och alkoholhalt.

MOTIVERING

Våra kunder efterfrågar rosévin. Därför ansöker vi om en ändring av produktspecifikationen för att öppna upp för en ny marknad så att vi kan erbjuda rosévin.

Titel

TILLÄGG AV SÄRSKILDA OENOLOGISKA METODER FÖR ROSÉVIN

– Avsnitt 3 ”Särskilda oenologiska metoder” i produktspecifikationen. Ändringen berör också avsnittet ”Särskilda oenologiska metoder” i det sammanfattande dokumentet.

Beskrivning och motivering

De särskilda oenologiska metoderna som används vid framställningen av rosévin har lagts till i beskrivningen av vinerna.

NY BESKRIVNING

| 3.4.6 | Rosévin: följande druvsorter blandas i varierande proportioner: tempranillo, merlot, cabernet sauvignon och syrah. Alternativt används endast en av sorterna merlot, tempranillo, cabernet sauvignon eller syrah. Druvmusten ska rinna av under de sista två timmarna i tanken, och kyls sedan ned under 24 timmar. När 24 timmar har gått flyttas den klara och kylda druvmusten till jäskar. När musten uppnår en densitet på 1 015 överförs den till fat, där jäsningsprocessen slutförs, för att sedan lagras på jäsningsresterna under minst två månader. |
| --- | --- |

3.4.6

MOTIVERING

Som tidigare nämnts begär vi att den här vintypen ska inkluderas i produktspecifikationen eftersom den utgör en ny marknad för oss och att vissa kunder har bett oss att även saluföra den här typen av ”Vinos de Pago” (vin som framställs av enskilda vingårdar).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Finca Élez

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Ung chardonnay och unga röda viner

Chardonnay: gyllene till gul med medelhög färgintensitet. Stor aromatisk intensitet med huvudsakligen fruktiga och blommiga aromer. Bra balans mellan alkohol och syra.

Ungt rött vin med mycket hög färgintensitet, violetta och röda skiftningar, mycket intensiva framträdande aromer med en lång och rund eftersmak.

| * | Högsta totala alkoholhalt ska ligga inom de lagliga gränserna i enlighet med relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

*

| ** | Högsta svavelhalt: 150 mg/l för ung chardonnay. |
| --- | --- |

**

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 15 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 130 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

15

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

130

Delvis fatjäst chardonnay och fatlagrade röda viner samt viner av typen crianza och reserva

Chardonnay: gyllene till gul med medelhög färgintensitet.

Stor aromatisk intensitet med fruktiga och blommiga framträdande aromer, samt aromer som är specifika för lagringsprocessen.

Lång eftersmak, en tanninstruktur som balanseras med alkohol- och glycerininslag.

Lagrade röda viner bibehåller en hög färgintensitet, med violetta och röda toner. Med fortsatt lagring får de röda vinerna granatröda till terrakottaröda toner. Hög intensitet, fruktiga och djärva aromer som är specifika för lagringsprocessen. Komplext till smaken, förekomst av tanniner med ton av ek. God tanninstruktur, rund och lång eftersmak.

| * | Högsta totala alkoholhalt ska ligga inom de lagliga gränserna i enlighet med relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

*

| ** | Högsta svavelhalt: 150 mg/l för delvis fatjäst chardonnay |
| --- | --- |

**

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 15 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 130 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11,5

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

15

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

130

Chardonnay

Klar och ljus, gyllene till gul med medelhög färgintensitet.

Fruktiga och söta aromer som är specifika för lagringsprocessen, utan att sötman tar över. Medelhög intensitet.

Mycket intensiv smak, bra balans mellan syra och sötma.

| * | Högsta totala alkoholhalt ska ligga inom de lagliga gränserna i enlighet med relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 15 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 180 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

15

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

180

Rött vin ”Gran Reserva”

Röda och terrakottaröda toner. Mycket intensiv doft med tydliga aromer som är specifika för lagringsprocessen samt aromer av mogen frukt.

Tanniner med ton av ek och en bra tanninstruktur som inte är aggressiv.

| * | Högsta totala alkoholhalt ska ligga inom de lagliga gränserna i enlighet med relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 16,7 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 130 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

16,7

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

130

Rosévin

Klart och ljust med kraftiga rosa skiftningar. Arom: mycket intensiv, tydlig med inslag av röda frukter och jordgubbar. Smak: mycket intensiv, fruktig, med en bra balans mellan syra och alkoholhalt.

| * | Högsta totala alkoholhalt ska ligga inom de lagliga gränserna i enlighet med relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 16,7 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 150 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

16,7

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

150

5.   Vinframställningsmetoder

a)   Särskilda oenologiska metoder

Särskilda oenologiska metoder

Trycket under pressningen får ge högst 70 liter för varje 100 kg skördade druvor. Högsta tillåtna tryck under pressning är 2 kg/cm2.

För chardonnay-viner ska macereringen ske i en trycktank under minst två timmar och under minst fyra timmar för chardonnay av sen skörd. Homogenisering sker i tankar under 24–72 timmar. Minst 10 % ska jäsa på nya eller under ett år gamla ekfat med en högsta kapacitet på 500 l.

Vinet ska vila på ekfat i 2–12 månader.

Fatlagrade röda viner och viner av typen crianza genomgår jäsning och macerering under minst 10 dagar i en temperatur på 25–30 oC; minst 15 dagar för viner av typen reserva och gran reserva.

b)   Högsta avkastning

Cabernet sauvignon

9 000 kilogram druvor per hektar

Cabernet sauvignon

66 hektoliter per hektar

Tempranillo

12 000 kg druvor per hektar

Tempranillo

88,80 hektoliter per hektar

Merlot

8 500 kilo druvor per hektar

Merlot

62,90 hektoliter per hektar

Syrah

13 000 kg druvor per hektar

Syrah

96,20 hektoliter per hektar

Chardonnay

9 000 kg druvor per hektar

Chardonnay

66,60 hektoliter per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

Vingården ligger i kommunen El Bonillo i provinsen Albacete.

7.   Huvudsakliga druvsorter

CABERNET SAUVIGNON

CHARDONNAY

TEMPRANILLO – CENCIBEL

8.   Beskrivning av sambandet

Vingården ligger på 1 080 meters höjd och har ett kontinentalt klimat med mycket torr luft och stora temperaturskillnader mellan dag och natt under mognadsperioden. Ler- och kalkjorden är mager, stenig och väldränerad med ett basiskt pH-värde på cirka 8.

Vinerna är balanserade med god syra och vanligtvis en relativt hög alkoholhalt, vilket ger friska viner som är bättre anpassade att lagras. Dessa viner blir bättre med åren och har drag av färska frukter med högre syra, tillsammans med en blommig karaktär och mineralitet, och liknar kontinentala viner snarare än typiska Medelhavsviner, med aromer av medelhög intensitet. De är eleganta, balanserade och friska.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Inga

Länk till produktspecifikationen

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/MOD-PLIEGO_FINCA_ELEZ_20200612-III.pdf

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 25.2.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/42

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av
  en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn
  enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU)
  2019/33

(2021/C 65/14)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Casa del Blanco”

PDO-ES-A0060-AM02

Datum för meddelandet: 16.11.2020

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Justering av analytiska parametrar på grund av tillägget av nya sorter och unga viner (avsnitt 2.1 i produktspecifikationen och punkt 3 i det sammanfattande dokumentet)

Beskrivning och motivering

Tillägget av två nya sorter, garnacha och airén, och framställningen av unga viner av dessa och andra sorter, kräver en omdefiniering av de analytiska parametrarna. Därför måste de analytiska egenskaperna för de vita och röda vinerna justeras för dessa nya viner.

Det geografiska området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Casa del Blanco” innefattar ett skifte med garnacha och ett skifte med airén. Unga viner som framställs av dessa och andra sorter bibehåller egenskaperna och profilen hos övriga viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Casa del Blanco”, med höga halter av litium. I ljuset av efterfrågan på marknaden, eftersom konsumenter i allt högre utsträckning efterfrågar unika, fruktiga viner som är mjuka i gommen och framhäver druvans smak, begär vi en ändring av produktspecifikationen för att lägga till de analytiska egenskaperna hos de unga viner som framställs med dessa druvsorter.

Typ av ändring: standard

Genom att justera de analytiska egenskaperna hos vinerna bibehålls den enskilda vinkategori som godkänts i produktspecifikationen, nämligen kategori 1 i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december. Ingen kategori modifieras, läggs till eller stryks i och med denna ändring. Den omfattas därför inte av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

2.   Ändring av terminologin relaterad till de analytiska parametrarna för det reducerande sockret, i enlighet med gällande förordningar (avsnitt 2.1.1 i produktspecifikationen. det sammanfattande dokumentet påverkas inte)

Beskrivning och motivering

Den analytiska parametern ”reducerande socker” har ändrats till ”totalt sockerinnehåll mätt i fruktos och glukos” i enlighet med artikel 20 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/34 av den 17 oktober 2018, som anger hur det totala sockerinnehållet mätt i fruktos och glukos ska fastställas.

Typ av ändring: standard

Genom denna ändring anpassas den term som används för de fysikaliska och kemiska egenskaperna, men detta innebär inte att slutprodukten förändras. Den har kvar samma egenskaper och profil som beskrivs i sambandet, vilka följer av samspelet mellan miljömässiga och mänskliga faktorer. Ändringen anses därför inte omfattas av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

3.   Ändringar av de organoleptiska egenskaperna (avsnitt 2.2 i specifikationen och punkt 3 i det sammanfattande dokumentet)

Beskrivning och motivering

Införandet av standarden UNE-EN-ISO 17065 för certifiering gör det nödvändigt att ändra den organoleptiska beskrivningen av de berörda skyddade vinerna så att deras egenskaper kan kopplas till deskriptorer som kan bedömas av en sensorisk panel som uppfyller kriterierna i standarden UNE-EN-ISO 17025.

Typ av ändring: standard

Denna ändring anpassar de organoleptiska egenskaperna så att de kan bedömas på ett bättre sätt vid en sensorisk analys. Detta medför inte någon ändring av produkten, som har kvar samma egenskaper och profil som beskrivs i sambandet, vilka följer av samspelet mellan miljömässiga och mänskliga faktorer. Ändringen anses därför inte omfattas av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

4.   Definition av de organoleptiska egenskaperna som följer av tillägget av viner framställda av de nya sorterna och unga viner (avsnitt 2.2 i produktspecifikationen – det sammanfattande dokumentet påverkas inte)

Beskrivning och motivering

Tillägget av två nya sorter, airén och garnacha, och framställningen av unga viner med användning av dessa och andra sorter, gör det nödvändigt att definiera de analytiska parametrarna för dessa viner.

Det geografiska området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Casa del Blanco” innefattar ett skifte med garnacha och ett skifte med airén. Unga viner som framställs av dessa och andra sorter bibehåller egenskaperna och profilen hos övriga viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Casa del Blanco”, med höga halter av litium. I ljuset av efterfrågan på marknaden, eftersom konsumenter i allt högre utsträckning efterfrågar unika, fruktiga viner, begär vi en ändring av produktspecifikationen för att lägga till de analytiska egenskaperna hos de unga viner som framställs av dessa druvsorter.

Typ av ändring: standard

Genom att lägga till de organoleptiska egenskaperna för dessa sorter bibehålls den enda vinkategori som godkänts i produktspecifikationen, nämligen kategori 1 i del II i bilaga VII till förordning (EU) 1308/2013 av den 17 december. Det anses därmed att denna ändring inte består av en ändring, en strykning eller ett tillägg av någon vinkategori. Den omfattas därför inte av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

5.   Anpassning av särskilda oenologiska metoder tillämpliga på vita och röda viner (avsnitt 3 i produktspecifikationen – det sammanfattande dokumentet påverkas inte)

Beskrivning och motivering

Tillägget av två nya sorter, garnacha och airén, och införandet av en ny metod för framställning av unga viner med användning av dessa och andra sorter, gör det nödvändigt att definiera produktionsmetoden.

Den nominella förpackningsvolymen har ökats till minst 750 ml.

I ljuset av de omständigheter som beskrivs i avsnitten ovan fastställs i detta avsnitt de särskilda oenologiska metoderna för att producera de nya typer av vin som lagts till. För att anpassa vinerna till rådande trender när det gäller lagring måste vinet lagras på ekfat med en kapacitet på minst 225 liter. Dessutom, eftersom konsumenterna efterfrågar olika förpackningsstorlekar, har den nominella förpackningsvolymen ökats till minst 750 ml.

Typ av ändring: standard

Denna ändring påverkar inte egenskaperna, profilen eller identiteten hos viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Casa del Blanco”. Ändringen anses därför inte omfattas av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

6.   Översyn av de avgränsade vinodlingsskiftena inom det geografiska området (avsnitt 4 i produktspecifikationen – det sammanfattande dokumentet påverkas inte)

Beskrivning och motivering

Efterfrågan på viner framställda av airén-druvor har ökat framför allt på utländska marknader under sommarsäsongen. På dessa marknader efterfrågas viner med friskare profil, lättare doft och mer eftersmak, vilket gör dem lättare än andra mer aromatiska sorter. I det geografiska område som gränsar till området med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Casa del Blanco” ligger ett skifte med druvor av sorten airén som planterades 1945 och 1962. Det finns också ett skifte med druvor av sorten garnacha som planterades 2006. Båda skiftena gränsar till de vinodlingsskiften som beskrivs i produktspecifikationen. Den största delen av skiftet med garnacha omges av de vinodlingsskiften som redan beskrivs i produktspecifikationen. Av detta skäl, och eftersom de har samma egenskaper som det avgränsade geografiska området när det gäller klimat, jordmån och terräng (dessa skiften har också höga halter av litium), begär vi en ändring av produktspecifikationen för att inkludera dessa skiften i det avgränsade området.

Typ av ändring: standard

Inkluderandet av dessa skiften innebär ingen förändring av sambandet eftersom de naturliga och mänskliga faktorerna är samma både i det utvidgade området och det ursprungliga avgränsade området. Dessutom bibehåller de producerade vinerna egenskaperna och profilen hos vinerna med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Casa del Blanco”. Ändringen anses därför inte omfattas av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

7.   Tillägg av sorterna garnacha och airén (avsnitt 6 i produktspecifikationen – det sammanfattande dokumentet påverkas inte)

Beskrivning av orsakerna

Eftersom det vita endruvsvin som framställs av airén-druvor och det röda flerdruvsvin som framställs av garnacha-druvor har lagts till avsnittet med beskrivning av vinerna i produktspecifikationen inkluderas dessa sorter i detta stycke.

Typ av ändring: standard

Eftersom detta vita endruvsvin som framställs av airén-druvor och det röda flerdruvsvin som framställs av garnacha-druvor har lagts till avsnittet med beskrivning av vinerna har, av de skäl som anges i punkt 1, sorterna airén och garnacha också lagts till. Ändringen anses därför inte omfattas av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

8.   Uppdaterad hänvisning till lagstiftning (avsnitt 8 i produktspecifikationen – det sammanfattande dokumentet påverkas inte)

Beskrivning och motivering

I första och andra stycket i avsnitt 8 i produktspecifikationen ersätts hänvisningarna till de upphävda förordningarna med en hänvisning till gällande förordningar, och de traditionella uttrycken har uppdaterats, i likhet med användningen av de hänvisningar som omfattas av kungligt dekret 1363/2011 av den 7 oktober som genomför EU-lagstiftning om märkning, presentation och identifiering av vissa vinprodukter, som har lagts till i tredje stycket.

Typ av ändring: standard

Denna ändring är en uppdatering av lagstiftningen. Ändringen anses därför inte omfattas av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

9.   Uppdaterad hänvisning till lagstiftning (avsnitt 9.2 i produktspecifikationen – det sammanfattande dokumentet påverkas inte)

Beskrivning och motivering

I tredje och nionde stycket i avsnitt 9.2 i produktspecifikationen har hänvisningarna till de upphävda förordningarna ersatts av gällande förordningar.

Typ av ändring: standard

Denna ändring är en uppdatering av lagstiftningen. Ändringen anses därför inte omfattas av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) 2019/33.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Casa del Blanco

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Rött vin

Koncentrationen av litiumjoner i dessa viner är upp till 10 gånger högre än i viner från det omgivande området, och det finns en korrelation mellan de skiften som innehåller mer litium och de viner som innehåller en större koncentration av metallen.

De röda vinerna är körsbärsfärgade eller mörkröda och har kraftig arom. De är smakrika, tunga och starka.

| * | Högsta totala alkoholhalt ska ligga inom de lagliga gränserna i enlighet med relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 16,7 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 120 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12,5

Lägsta totala syrahalt

5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

16,7

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

120

Vitt vin

De vita vinerna är rena och klara med arom av vita bär och halmgul färg som är gyllene vid kanterna. De är friska och behagliga med välbalanserad syra. Lång och välbalanserad eftersmak.

| * | Högsta totala alkoholhalt ska ligga inom de lagliga gränserna i enlighet med relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11,50 |
| Lägsta totala syrahalt | 6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 16 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 120 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11,50

Lägsta totala syrahalt

6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

16

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

120

5.   Vinframställningsmetoder

a.   Särskilda oenologiska metoder

Särskilda oenologiska metoder

I vita viner sedimenteras den must som fås genom att man krossar och pressar den avstjälkade skörden vid en temperatur på mellan 10 och 15 oC under minst 18 timmar. Kontrollerad jäsning av musten sker sedan vid en temperatur på mellan 13 och 21 oC.

I röda viner genomgår varje druvsort alkoholjäsning för sig med skalen under en period på minst 10 dagar vid en temperatur på mellan 22 oC och 32 oC. Varje sort lagras för sig på franska och amerikanska ekfat under minst 12 månader. Därefter blandas vinerna och lagras på flaska i minst 12 månader.

b.   Högsta avkastning

7 500 kilo druvor per hektar

52,5 hektoliter per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

Vingården ligger i kommunen Manzanares (Ciudad Real).

7.   Huvudsakliga druvsorter

CABERNET SAUVIGNON

MERLOT

PETIT VERDOT

SYRAH

TEMPRANILLO – CENCIBEL

8.   Beskrivning av sambandet

Vingården är belägen på 1 080 meters höjd, har ett kontinentalt klimat med mycket torr luft och en betydande temperaturskillnad mellan dag och natt under mognadsperioden. Den ler- och kalkhaltiga jorden är näringsfattig, stenig och väldränerad med ett basiskt pH-värde på omkring 8.

Vinerna är balanserade med god syra och en vanligtvis relativt hög alkoholhalt, vilket ger friska viner som är bättre anpassade att lagras. Dessa viner blir bättre med åren och har drag av färska frukter med högre syra, tillsammans med en blommig karaktär och mineralitet, och liknar kontinentala viner snarare än typiska Medelhavsviner, med aromer av medelhög intensitet. De är eleganta, balanserade och friska.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

INGA

Länk till produktspecifikationen

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/PC_Mod_Casa_del_Blanco_20200721_mp.pdf

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---