# Euroopa Liidu C 168/8. j

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 168 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 48. köide8. juuli 2005 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 168

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

48. köide8. juuli 2005

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Nõukogu |
| 2005/C 168/1 | ELi narkootikumidealane tegevuskava (2005—2008) | 1 |
| | Komisjon |
| 2005/C 168/2 | Euro vahetuskurss | 19 |
| 2005/C 168/3 | Teatis selliste kontrollitavate ainete kasutajatele Euroopa Liidus, mille oluline kasutus on ühenduses 2006. aastal lubatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta | 20 |
| 2005/C 168/4 | Komisjoni teatis, mis käsitleb likvideeritava ESTÜ finantsaruannet (tegevusaruanne ning raamatupidamisaruanded) seisuga 31. detsember 2004 | 24 |
| 2005/C 168/5 | Kombineeritud nomenklatuuri (KN) ühetaoline kohaldamine (Kaupade klassifitseerimine) | 25 |
| 2005/C 168/6 | Teatis Euroopa Liidu ettevõtjatele, kes 2006. aastal kavatsevad eksportida osoonikihti kahandavaid kontrollitavaid aineid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta | 27 |
| 2005/C 168/7 | Teatis Euroopa Liidu ettevõtjatele, kes 2006. aastal kavatsevad importida osoonikihti kahandavaid kontrollitavaid aineid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta | 33 |
| 2005/C 168/8 | Prantsuse valitsuse teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Teatis vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimiseks ainuõigusega tegevusloa ehk nn Moret-sur-Loing'i loa taotlemise kohta)
   (
  1
  ) | 40 |
| 2005/C 168/9 | Riigiabi — Ühendkuningriik — Riigiabi nr C 16/2005 (ex N 232/2004) — Tote'i kavandatav müük Racing Trust'ile — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  ) | 41 |
| 2005/C 168/0 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.3873 — DAIG/Viterra) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  ) | 50 |
| 2005/C 168/1 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3751 — Novartis/Hexal) (
  1
  ) | 51 |
| 2005/C 168/2 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3843 — Macquairie/CDPQ/Yellow Brick Road) (
  1
  ) | 51 |
| 2005/C 168/3 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3816 — Apax/Mölnlycke) (
  1
  ) | 52 |
| 2005/C 168/4 | Komisjoni arvamus, 1. juuli 2005, mis käsitleb Belgias asuva Belgoprocess plc hoones 131X (Pamela) asukohaga 1 tehtavatest muudatustest tulenevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kooskõlas EURATOMi asutamislepingu artikliga 37 | 53 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Nõukogu

2005/C 168/1

ELi narkootikumidealane tegevuskava (2005—2008)

1

Komisjon

2005/C 168/2

Euro vahetuskurss

19

2005/C 168/3

Teatis selliste kontrollitavate ainete kasutajatele Euroopa Liidus, mille oluline kasutus on ühenduses 2006. aastal lubatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta

20

2005/C 168/4

Komisjoni teatis, mis käsitleb likvideeritava ESTÜ finantsaruannet (tegevusaruanne ning raamatupidamisaruanded) seisuga 31. detsember 2004

24

2005/C 168/5

Kombineeritud nomenklatuuri (KN) ühetaoline kohaldamine (Kaupade klassifitseerimine)

25

2005/C 168/6

Teatis Euroopa Liidu ettevõtjatele, kes 2006. aastal kavatsevad eksportida osoonikihti kahandavaid kontrollitavaid aineid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta

27

2005/C 168/7

Teatis Euroopa Liidu ettevõtjatele, kes 2006. aastal kavatsevad importida osoonikihti kahandavaid kontrollitavaid aineid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta

33

2005/C 168/8

Prantsuse valitsuse teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Teatis vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimiseks ainuõigusega tegevusloa ehk nn Moret-sur-Loing'i loa taotlemise kohta)
   (
  1
  )

(Teatis vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimiseks ainuõigusega tegevusloa ehk nn Moret-sur-Loing'i loa taotlemise kohta)

1

40

2005/C 168/9

Riigiabi — Ühendkuningriik — Riigiabi nr C 16/2005 (ex N 232/2004) — Tote'i kavandatav müük Racing Trust'ile — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  )

Tote

Racing Trust

1

41

2005/C 168/0

Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.3873 — DAIG/Viterra) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  )

1

50

2005/C 168/1

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3751 — Novartis/Hexal) (
  1
  )

1

51

2005/C 168/2

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3843 — Macquairie/CDPQ/Yellow Brick Road) (
  1
  )

1

51

2005/C 168/3

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3816 — Apax/Mölnlycke) (
  1
  )

1

52

2005/C 168/4

Komisjoni arvamus, 1. juuli 2005, mis käsitleb Belgias asuva Belgoprocess plc hoones 131X (Pamela) asukohaga 1 tehtavatest muudatustest tulenevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kooskõlas EURATOMi asutamislepingu artikliga 37

53

| | III   Teatised |
| --- | --- |
| | Komisjon |
| 2005/C 168/5 | Kaudse TTA-tegevuse konkursikutsed teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogrammis Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine — Temaatiline eelisvaldkond Eluteadused, genoomika ja biotehnoloogia tervishoius — Konkursikutse tunnus: FP6-2005-LIFESCIHEALTH-6, FP6-2005-LIFESCIHEALTH-7 | 54 |
| 2005/C 168/6 | Kaudse TTA-tegevuse konkursikutsed teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogrammis Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine — Eelisvaldkond: Lennundus ja kosmoseuuringud, Säästvad energiasüsteemid ning Säästev maismaa- ja meretransport — Pakkumiskutse tunnus: FP6-2005-TREN-4-Aero/FP6-2005-TREN-4 | 64 |

III   Teatised

Komisjon

2005/C 168/5

Kaudse TTA-tegevuse konkursikutsed teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogrammis Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine — Temaatiline eelisvaldkond Eluteadused, genoomika ja biotehnoloogia tervishoius — Konkursikutse tunnus: FP6-2005-LIFESCIHEALTH-6, FP6-2005-LIFESCIHEALTH-7

54

2005/C 168/6

Kaudse TTA-tegevuse konkursikutsed teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogrammis Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine — Eelisvaldkond: Lennundus ja kosmoseuuringud, Säästvad energiasüsteemid ning Säästev maismaa- ja meretransport — Pakkumiskutse tunnus: FP6-2005-TREN-4-Aero/FP6-2005-TREN-4

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Nõukogu

| 8.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/1

---

ELi narkootikumidealane tegevuskava (2005—2008)

(2005/C 168/01)

Sissejuhatus

Uimastid kui nähtus on Euroopa kodanike üks suurimaid probleeme ja kujutab tõsist ohtu Euroopa ühiskonna julgeolekule ja tervisele. ELis on kuni kaks miljonit probleemset uimastitarbijat. Uimastitarbimine on saavutanud kõigi aegade kõrgeima taseme, eriti noorte seas. HIV/AIDSi esinemissagedus uimastitarbijate hulgas tekitab üha enam muret mitmetes liikmesriikides. Kõikidel tasanditel uimastikaubanduse vastase range seisukoha võtmise olulisus ja vajadus uimastikaubanduse vastases võitluses riikidevahelise ja kooskõlastatud lähenemise järele on leidnud kajastamist raamotsuse (millega kehtestatakse miinimumeeskirjad uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta) (1) vastuvõtmises. Võttes arvesse uimastiprobleemi ülemaailmset taset, võtab EL meetmeid erinevate poliitiliste instrumentide abil, nagu uimastitealane dialoog maailma erinevate piirkondadega. Nimetatud ülemaailmsele probleemile reaalse ja tõhusa vastuse leidmine jääb Euroopa Liidu jaoks poliitiliseks eeliseesmärgiks.

2004. aasta detsembris kiitis Euroopa Ülemkogu heaks ELi narkostrateegia (2005—2012), milles on sätestatud tegevusraamistik, eesmärgid ja prioriteedid kahele järjestikusele komisjoni poolt esitatavale nelja aasta tegevuskavale. Nimetatud strateegia moodustab lahutamatu osa mitmeaastasest “Haagi programmist”, mille eesmärgiks on tugevdada vabadust, julgeolekut ja õiglust ELis (2).

Strateegial on mitu olulist eesmärki:

| — | saavutada kõrgetasemeline tervisekaitse, heaolu ja sotsiaalne ühtsus, täiendades liikmesriikide võetud meetmeid uimastitarbimise, uimastisõltuvuse ning ühiskonnale ja inimeste tervisele uimastitest tuleneva kahju ennetamisel ja vähendamisel; |
| --- | --- |

—

saavutada kõrgetasemeline tervisekaitse, heaolu ja sotsiaalne ühtsus, täiendades liikmesriikide võetud meetmeid uimastitarbimise, uimastisõltuvuse ning ühiskonnale ja inimeste tervisele uimastitest tuleneva kahju ennetamisel ja vähendamisel;

| — | tagada elanikkonna kõrge turvalisus, rakendades selleks uimastite tootmise, piiriülese uimastikaubanduse ja lähteainete kuritarvitamise vastaseid meetmeid ja tugevdades ühtsel lähenemisel põhineva tulemusliku koostöö kaudu uimastitega seotud kuritegevuse vastaseid ennetavaid meetmeid, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse ELi saavutusi ja väärtusi põhiõiguste ja põhivabaduste osas; |
| --- | --- |

—

tagada elanikkonna kõrge turvalisus, rakendades selleks uimastite tootmise, piiriülese uimastikaubanduse ja lähteainete kuritarvitamise vastaseid meetmeid ja tugevdades ühtsel lähenemisel põhineva tulemusliku koostöö kaudu uimastitega seotud kuritegevuse vastaseid ennetavaid meetmeid, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse ELi saavutusi ja väärtusi põhiõiguste ja põhivabaduste osas;

| — | tugevdada ELi koordineerimismehhanisme, tagamaks, et siseriiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil võetavad meetmed täiendavad üksteist ja suurendavad uimastialaste poliitikate tõhusust nii ELi siseselt kui ka tema suhetes teiste rahvusvaheliste partneritega. Viimane eeldab Euroopa seisukohtade selgemat väljendamist rahvusvahelistel foorumitel (nagu ÜRO ja tema spetsialiseeritud allasutused) selliselt, et see kajastaks ELi kui kõnealuse valdkonna rahastaja valitsevat seisundit. |
| --- | --- |

—

tugevdada ELi koordineerimismehhanisme, tagamaks, et siseriiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil võetavad meetmed täiendavad üksteist ja suurendavad uimastialaste poliitikate tõhusust nii ELi siseselt kui ka tema suhetes teiste rahvusvaheliste partneritega. Viimane eeldab Euroopa seisukohtade selgemat väljendamist rahvusvahelistel foorumitel (nagu ÜRO ja tema spetsialiseeritud allasutused) selliselt, et see kajastaks ELi kui kõnealuse valdkonna rahastaja valitsevat seisundit.

Strateegia keskendub uimastipoliitika kahele peamisele mõõtmele, milleks on nõudluse ja pakkumise vähendamine. Lisaks hõlmab see mitmeid läbivaid teemasid: rahvusvaheline koostöö, teadusuuringud, teave ja tulemuste hindamine.

Komisjoni kavandatud ja nõukogu poolt mõningate muudatustega vastu võetud tegevuskavas arvestatakse komisjoni ELi narkostrateegia ja ELi narkootikumidealase tegevuskava (2000—2004) lõplikku hindamist. (3) Selles keskendutakse eeskätt neile valdkondadele, mille täiendava edasiarendamise vajadusele hindamise tulemusena tähelepanu juhiti. Kavas püstitatakse uuesti mitmed eelmise tegevuskava raames täitmata jäänud eesmärgid. Vastava võrgulehekülje kaudu on komisjon läbi viinud ka esialgse arutelu kodanikuühiskonnaga edasise poliitika osas. Tegevuskava täitmise käigus laiendab komisjon tunduvalt sellist arvamustevahetust, püüdes kogu ELi ulatuses kaasata erinevaid kodanikuühiskonna esindajaid dialoogi selle üle, kuidas oleks kõige parem uimastiprobleemidega võidelda.

Lõppeesmärki silmas pidades tuleks selgelt mõista, et ei strateegia ega tegevuskava ei ole eesmärgid omaette; ka juhul, kui kõik neis toodud eesmärgid täidetakse, peame konstateerima läbikukkumist juhul, kui tulemuseks ei ole uimastiprobleemi ulatuse mõõdetav vähenemine meie ühiskonnas. Seda ootavad Euroopa kodanikud. Tegevuskava lõppeesmärk on vähendada märgatavalt uimastitarbimise levikut elanikkonna seas ja kahandada ebaseaduslike uimastite tarbimisest ning nendega kaubitsemisest ühiskonnale ja inimeste tervisele tulenevat kahju. Tegevuskavaga püütakse luua raamistik tasakaalustatud lähenemisele, mis käsitleks nii nõudluse kui ka pakkumise vähendamist mitmete konkreetsete meetmete abil.

Nimetatud meetmed on valitud järgmiste kriteeriumide alusel:

| — | ELi tasandil rakendatavad meetmed peavad andma selgelt täheldatavat lisaväärtust ning realistlikke ja mõõdetavaid tulemusi. |
| --- | --- |

—

ELi tasandil rakendatavad meetmed peavad andma selgelt täheldatavat lisaväärtust ning realistlikke ja mõõdetavaid tulemusi.

| — | Meetmed peavad end ära tasuma ja aitama otseselt kaasa vähemalt ühe strateegias sätestatud eesmärgi või prioriteedi täitmisele. |
| --- | --- |

—

Meetmed peavad end ära tasuma ja aitama otseselt kaasa vähemalt ühe strateegias sätestatud eesmärgi või prioriteedi täitmisele.

| — | Igas valdkonnas rakendatavate meetmete arv peab olema suunatud ja realistlik. |
| --- | --- |

—

Igas valdkonnas rakendatavate meetmete arv peab olema suunatud ja realistlik.

Metoodika osas on komisjon ja nõukogu koostanud käesoleva tegevuskava mitte poliitiliste eesmärkide staatilise loendi, vaid poliitika teostamise dünaamilise vahendina. Tegevuskava järgib strateegia ülesehitust ja eesmärke ning keskendub konkreetsetele tulemustele kindlates prioriteetsetes valdkondades. Iga meetme kohta on antud selle hindamiseks vajalikud vahendid ja näitajad. Need töötati välja Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Seirekeskuse (EMCDDA) ja Europoli abiga, kes aitavad komisjonil tegevuskava täitmist jälgida. Sellele tuginedes avaldab komisjon aastaaruande ja teeb vajaduse korral ettepanekuid paranduste sisseviimiseks.

Vastutus meetmete elluviimise ja tähtaegade eest on kavas selgelt määratletud. Et kava täitmisel graafikus püsida, esitatakse soovitusi nende meetmete täitmiseks või mittetäitmise põhjuste väljaselgitamiseks, mille tähtajad on möödunud või mida ilmselt ei suudeta tähtajaks täita. Komisjon viib 2008. aastal läbi kava mõjude hindamise eesmärgiga esitada teine tegevuskava aastateks 2009—2012. Komisjon viib läbi strateegia ja tegevuskava lõpliku hindamise 2012. aastal. Nimetatud hindamised väljuvad pelgalt tegevuskava raamidest ja annavad EMCDDA ning Europoli tehtud töö põhjal üldpildi uimastitarbimise seisust Euroopas.

Käesoleva tegevuskava eesmärgid on ambitsioonikad, kuid see on kooskõlas ELi kodanike ees seisvate probleemide tõsidusega. Kavas on arvestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega ning jäetud küllalt ruumi kohaliku, piirkondliku, siseriikliku ja rahvusvahelise tasandi meetmetele, julgustades samas kõiki osalisi uurima, kuidas need meetmed võiksid üksteist vastastikku toetada ja ELi narkostrateegia eesmärkide täitmisele kaasa aidata.

| KOOSKÕLASTAMINE |
| --- |
| Määratletav tulemus:
  Kooskõlastamine on eduka narkootikumidevastase strateegia loomisel ja juhtimisel võtmeküsimus. Uimastipoliitika kooskõlastamine ELi tasandil peaks toimuma HDG kaudu. HDG peaks regulaarselt tähelepanu osutama uimastipoliitika välisaspektidele. Riiklikud asutused, kes vastutavad uimastitega seotud küsimuste ja uimastipoliitika kooskõlastamise eest, aitavad kaasa ELi tegevuskavade praktilisele rakendamisele riiklike kavade rakendamise raames.
  (Seotud strateegiaprioriteetidega 17, 18, 19, 20 ja 21) |
| Eesmärk | Meede | Ajakava (4) | Vastutaja (5)
   (6)
   (7) | Hindamisvahend/näitaja |
| 1. | Tasakaalustatud, multidistsiplinaarse lähenemise tagamine |

KOOSKÕLASTAMINE

Määratletav tulemus:

Kooskõlastamine on eduka narkootikumidevastase strateegia loomisel ja juhtimisel võtmeküsimus. Uimastipoliitika kooskõlastamine ELi tasandil peaks toimuma HDG kaudu. HDG peaks regulaarselt tähelepanu osutama uimastipoliitika välisaspektidele. Riiklikud asutused, kes vastutavad uimastitega seotud küsimuste ja uimastipoliitika kooskõlastamise eest, aitavad kaasa ELi tegevuskavade praktilisele rakendamisele riiklike kavade rakendamise raames.

(Seotud strateegiaprioriteetidega 17, 18, 19, 20 ja 21)

Eesmärk

Meede

Ajakava (4)

Vastutaja (5)
   (6)
   (7)

Hindamisvahend/näitaja

1.

Tasakaalustatud, multidistsiplinaarse lähenemise tagamine

Uimastialase riikliku strateegia ja ühe või mitu tegevuskava vastu võtmine liikmesriikide poolt, arvestades seejuures vajalikul määral oma siseriikliku õiguse ja haldusstruktuuriga, ning siseriiklike strateegiate/tegevuskavade vastavuse tagamine EL strateegiatega/tegevuskavadega.

2007

LR

KOMi aastaaruanded siseriiklike strateegiate/tegevuskava kohta (koostöös EMCDDAga).

| 2. | Tõhus kooskõlastamine ELi ja siseriiklikul tasandil |
| --- | --- |

2.

Tõhus kooskõlastamine ELi ja siseriiklikul tasandil

Täielikult toimiva uimastialase kooskõlastusmehhanismi loomine liikmesriikide ja komisjoni poolt ning isiku, osakonna või asutuse määramine uimastitealaseks koordinaatoriks.

2007

LR

KOM

LR teavitavad KOMi olemasolevatest siseriiklikest kooskõlastusstruktuuridest.

KOMi aastaaruanded siseriiklike struktuuride kohta (koostöös EMCDDAga).

| 3. | Kodanikuühiskonna kaasatuse suurendamine |
| --- | --- |

3.

Kodanikuühiskonna kaasatuse suurendamine

| 1. | Kodanikuühiskonnaga tulemusliku koostöö tegemise mooduste kohta rohelise raamatu väljaandmine komisjoni poolt. |
| --- | --- |

1.

Kodanikuühiskonnaga tulemusliku koostöö tegemise mooduste kohta rohelise raamatu väljaandmine komisjoni poolt.

2006

KOM

KOMi roheline raamat.

| 2. | Liikmesriigid annavad kodanikuühiskonnale võimaluse avaldada oma arvamust. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid annavad kodanikuühiskonnale võimaluse avaldada oma arvamust.

2007

LR

Liikmesriikide aruanne HDGle 2008. aastaks.

| 4. | Tõhus kooskõlastamine nõukogus |
| --- | --- |

4.

Tõhus kooskõlastamine nõukogus

| 1. | HDG tegevuse keskendumine ELi tegevuskava rakendamise seirele. |
| --- | --- |

1.

HDG tegevuse keskendumine ELi tegevuskava rakendamise seirele.

Pidev

Nõukogu

KOMi iga-aastane arenguülevaade.

| 2. | HDG määramine nõukogus ELi uimastitealase poliitika koordineerimise juhtivaks foorumiks. HDG ja uimastiküsimustega, sealhulgas välissuhetega, tegelevate nõukogu teiste töörühmade vaheline tõhus kooskõlastamine (näiteks politseikoostöö töörühm, tollikoostöö töörühm, organiseeritud kuritegevuse valdkondadevaheline töörühm, rahvatervise töögrupp jne). |
| --- | --- |

2.

HDG määramine nõukogus ELi uimastitealase poliitika koordineerimise juhtivaks foorumiks. HDG ja uimastiküsimustega, sealhulgas välissuhetega, tegelevate nõukogu teiste töörühmade vaheline tõhus kooskõlastamine (näiteks politseikoostöö töörühm, tollikoostöö töörühm, organiseeritud kuritegevuse valdkondadevaheline töörühm, rahvatervise töögrupp jne).

Pidev

EIR

Nõukogu

Teiste nõukogu töögruppide (või eesistujariigi) aruanded HDGle uimastitega seotud küsimustes.

HDG uimastite ja välissuhete küsimustes peetavate arutelude tulemused edastatakse asjakohastele töörühmadele ja vastupidi.

| 5. | Süstemaatiline uimastitealase poliitikaga arvestamine suhete ja lepingute sõlmimisel asjakohaste kolmandate riikidega |
| --- | --- |

5.

Süstemaatiline uimastitealase poliitikaga arvestamine suhete ja lepingute sõlmimisel asjakohaste kolmandate riikidega

| 1. | Tagamine, et erinevate piirkondade jaoks koostatud ELi tegevuskavade vastuvõtmine toimuks üksnes tingimusel, et nende täitmiseks eraldatakse piisavalt ressursse. |
| --- | --- |

1.

Tagamine, et erinevate piirkondade jaoks koostatud ELi tegevuskavade vastuvõtmine toimuks üksnes tingimusel, et nende täitmiseks eraldatakse piisavalt ressursse.

Pidev

Nõukogu

KOMi aruanne 2008. aastaks.

| 2. | Kolmandate riikide/piirkondadega sõlmitavatesse uutesse lepingutesse eraldi sätte lisamine uimastitealase koostöö kohta. HDG teavitamine asjakohaste läbirääkimiste alustamisest. |
| --- | --- |

2.

Kolmandate riikide/piirkondadega sõlmitavatesse uutesse lepingutesse eraldi sätte lisamine uimastitealase koostöö kohta. HDG teavitamine asjakohaste läbirääkimiste alustamisest.

Iga-aastane

Nõukogu

KOM

Uute lepingute arv, kus uimastialane koostöö on eraldi välja toodud.

| 6. | Regulaarne foorum tegevuse kooskõlastamiseks ELi tasandil |
| --- | --- |

6.

Regulaarne foorum tegevuse kooskõlastamiseks ELi tasandil

Uimastitealastele koordinaatoritele eesistujariigi poolt võimaluse loomine kokku tulla, et vahetada teavet oma riikides toimuva arengu kohta, uurida koostöö laiendamise võimalusi ja keskenduda ELi tegevuskava rakendamisele.

Kaks korda aastas

EIR

LR

KOM

Nõupidamiste tulemused.

NÕUDLUSE VÄHENDAMINE

Määratletav tulemus:

Uimastite tarbimise, uimastisõltuvuse ja uimastitega seotud tervisekahjustuste ja sotsiaalsete riskide mõõdetav vähendamine tõhusa ja tervikliku igakülgse teadmistepõhise nõudluse vähendamise süsteemi arendamise ja parandamise, mis hõlmab ELi liikmesriikides võetavaid meetmeid ennetamise, varajase sekkumise, ravi, kahjude vähendamise, taastusabi ja ühiskonda taasintegreerimise valdkonnas. Uimastite nõudluse vähendamise meetmete puhul tuleb arvesse võtta sotsiaalseid ja tervisega seotud probleeme, mis on tingitud ebaseaduslike psühhoaktiivsete ainete tarbimisest ja mitmete eri uimastite segatarbimisest seoses selliste legaalsete psühhoaktiivsete ainetega nagu tubakas, alkohol ja ravimid.

(Seotud strateegiaprioriteetidega 23, 24 ja 25)

Eesmärk

Meede

Tähtaeg

Vastutaja

Hindamisvahend/näitaja

| 7. | Uimastinõudluse vähendamise meetmete ulatuse ja nende tulemuslikkuse suurendamine ning kättesaadavuse parandamine |
| --- | --- |

7.

Uimastinõudluse vähendamise meetmete ulatuse ja nende tulemuslikkuse suurendamine ning kättesaadavuse parandamine

Uimastinõudluse vähendamise programmide ulatuse suurendamine ning nende kättesaadavuse, kvaliteedi ja hindamise parandamine ning hinnatud parimate tavade tõhusa levitamise tagamine.

EMCDDA' EDDRA (uimastinõudluse vähendamise meetme vahetusprogramm) andmebaasi ja teiste andmebaaside senisest tulemuslikum kasutamine ja regulaarne ajakohastamine.

2007

LR

EMCDDA

Uimastinõudluse meetmete tõhusust ja neile juurdepääsu käsitlevad kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed analüüsid (EMCDDA ravinõudluse näitajad, EDDRA andmeanalüüsid).

Uimastitarbimine ja suhtumine uimastitega seotud ohtudesse elanikkonnas ja koolides (EMCDDA).

| 8. | Koolides korraldatavate ennetusprogrammide tulemuslikkuse ja kättesaadavuse parandamine vastavalt siseriiklikule õigusele |
| --- | --- |

8.

Koolides korraldatavate ennetusprogrammide tulemuslikkuse ja kättesaadavuse parandamine vastavalt siseriiklikule õigusele

| 1. | Nii lubatud kui keelatud uimastite ja psühhoaktiivsete ainete, samuti polünarkootiliste ainete tarbimist hõlmavate laiaulatuslike, tõhusate ja hinnatud ennetusprogrammide koolide õppekavadesse võtmise või nende võimalikult laia rakendamise tagamine. |
| --- | --- |

1.

Nii lubatud kui keelatud uimastite ja psühhoaktiivsete ainete, samuti polünarkootiliste ainete tarbimist hõlmavate laiaulatuslike, tõhusate ja hinnatud ennetusprogrammide koolide õppekavadesse võtmise või nende võimalikult laia rakendamise tagamine.

2007

LR

LR arv, kes on rakendanud laiaulatuslikud tõhusad programmid psühhoaktiivsete ainete kasutamise ennetamise kohta koolis; programmidega haaratud õpilaste osakaal.

| 2. | Avaliku teenistuse, koolide ja asjakohaste valitsusväliste organisatsioonide vaheliste ühiste ennetusprogrammide rakendamise ja arendamise toetamine. |
| --- | --- |

2.

Avaliku teenistuse, koolide ja asjakohaste valitsusväliste organisatsioonide vaheliste ühiste ennetusprogrammide rakendamise ja arendamise toetamine.

2007

LR

Sama

| 9. | Sihtrühmade uute mõjutamismeetodite ning valikulise ennetamise loomine, arendamine ja parandamine, näiteks kasutades erinevaid meediakanaleid ja uut infotehnoloogiat |
| --- | --- |

9.

Sihtrühmade uute mõjutamismeetodite ning valikulise ennetamise loomine, arendamine ja parandamine, näiteks kasutades erinevaid meediakanaleid ja uut infotehnoloogiat

Teatud sihtrühmadele (näiteks uimastikaubitsejatele, sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevatele inimrühmadele, sotsiaalselt tõrjutud lastele ja riskiperekondadele, noortele väljaspool kooli) ja eluvaldkondadele (näiteks uimastitarbimine sõiduki juhtimisel, tööl, meelelahutuskohtades) suunatud ennetusprogrammide väljatöötamine ja täiustamine, võttes arvesse soolisi erinevusi

2008

LR

KOM

Teatud sihtrühmadele mõeldud ennetusprogrammide kättesaadavuse määr (EMCDDA).

Komisjoni uuring alkoholi, uimastite ja ravimite mõju kohta sõiduki juhtimisel 2008. aastaks.

Tööl kavad rakendanud liikmesriikide arv, kes on rakendanud programmid töökohas.

Meelelahutusasutustele suunatud ennetusprogrammide arv, ulatus ja tulemuslikkuse hinnang (EMCDDA).

| 10. | Riskitegurite varase avastamise ja varase sekkumise meetodite täiustamine |
| --- | --- |

10.

Riskitegurite varase avastamise ja varase sekkumise meetodite täiustamine

| 1. | Erinevate sihtrühmade, eelkõige noorte poolt uimastite kasutamise ja levikuga seotud riskitegurite avastamine varase sekkumise programmide ja töötajate koolituse huvides |
| --- | --- |

1.

Erinevate sihtrühmade, eelkõige noorte poolt uimastite kasutamise ja levikuga seotud riskitegurite avastamine varase sekkumise programmide ja töötajate koolituse huvides

Pidev

LR

Liikmesriigi aruanne erinevate sihtrühmade, eriti noorte poolt uimastite kasutamisega seotud riskitegurite avastamise kohta.

| 2. | Potentsiaalsete uimastitarbijatega, eriti noortega kokku puutuvate asjakohaste töötajate koolituse tagamine |
| --- | --- |

2.

Potentsiaalsete uimastitarbijatega, eriti noortega kokku puutuvate asjakohaste töötajate koolituse tagamine

Pidev

LR

Vastavat väljaõpet saavate töötajate hinnangulist osakaalu käsitlev LR aruanne 2008. aastaks.

Esmakordselt uimasteid tarbinute/esmakordselt ravi vajanute vanus (EMCDDA)

| 3. | Varase sekkumise programmide, sealhulgas psühhoaktiivsete ainete proovimisega seotud meetmete rakendamine. |
| --- | --- |

3.

Varase sekkumise programmide, sealhulgas psühhoaktiivsete ainete proovimisega seotud meetmete rakendamine.

Pidev

LR

Rakendatud varaste sekkumise programmide arv (EMCDDA).

Mõjutatud elanikkond, hinnanguliselt (EMCDDA).

| 11. | Suunatud ja mitmekesiste ravi- ja rehabilitatsiooniprogrammide olemasolu ja kättesaadavuse tagamine |
| --- | --- |

11.

Suunatud ja mitmekesiste ravi- ja rehabilitatsiooniprogrammide olemasolu ja kättesaadavuse tagamine

| 1. | Erinevaid psühhosotsiaalseid ja farmakoloogilisi lähenemisviise hõlmavate ja ravivajadustele vastavate tõenduspõhiste ravimeetodite kättesaadavus |
| --- | --- |

1.

Erinevaid psühhosotsiaalseid ja farmakoloogilisi lähenemisviise hõlmavate ja ravivajadustele vastavate tõenduspõhiste ravimeetodite kättesaadavus

Pidev

LR

Ravinõudluse ja ravivõimaluste kättesaadavuse näitajad (EMCDDA)

| 2. | Strateegiate ja suuniste väljatöötamine, et suurendada teenuste olemasolu ja kättesaadavust neile uimastitarbijatele, kelleni olemasolevad teenused ei jõua. |
| --- | --- |

2.

Strateegiate ja suuniste väljatöötamine, et suurendada teenuste olemasolu ja kättesaadavust neile uimastitarbijatele, kelleni olemasolevad teenused ei jõua.

Pidev

LR

Ravinõudluse ja ravivõimaluste kättesaadavuse näitajad (EMCDDA)

| 3. | Rehabilitatsiooni- ja sotsiaalse reintegreerimisprogrammide kättesaadavuse ja ulatuse parandamine, pöörates erilist tähelepanu konkreetsetele uimasteid kasutavatele noortele suunatud (sotsiaalset, psühholoogilist, meditsiinilist laadi) teenustele. |
| --- | --- |

3.

Rehabilitatsiooni- ja sotsiaalse reintegreerimisprogrammide kättesaadavuse ja ulatuse parandamine, pöörates erilist tähelepanu konkreetsetele uimasteid kasutavatele noortele suunatud (sotsiaalset, psühholoogilist, meditsiinilist laadi) teenustele.

Pidev

LR

Nimetatud programmidega hõlmatud inimeste arv (EMCDDA).

| 4. | Ravi- ja rehabilitatsiooniprogrammide olemasolu kohta teabe levitamise korraldamine ja edendamine. |
| --- | --- |

4.

Ravi- ja rehabilitatsiooniprogrammide olemasolu kohta teabe levitamise korraldamine ja edendamine.

Pidev

LR

Siseriiklike ja kohalike kampaaniate arv (EMSDDA).

| 12. | Raviteenuste kvaliteedi parandamine |
| --- | --- |

12.

Raviteenuste kvaliteedi parandamine

Uimastisõltlaste ravi alase oskusteabe arendamise toetamine, jätkates samal ajal selles vallas parimate tavade vahetamise arendamist ja toetamist.

2008

Nõukogu

KOM

KOMi aruanne 2007. aastaks.

| 13. | Narkomaanidele vanglakaristuse määramise asemel alternatiivide ja narkomaanidest vangidele osutatavate teenuste arendamine |
| --- | --- |

13.

Narkomaanidele vanglakaristuse määramise asemel alternatiivide ja narkomaanidest vangidele osutatavate teenuste arendamine

| 1. | Uimastisõltlaste vanglakaristust asendavate alternatiivide tõhus kasutamine ja arendamine. |
| --- | --- |

1.

Uimastisõltlaste vanglakaristust asendavate alternatiivide tõhus kasutamine ja arendamine.

Pidev

LR

LR aruanne HDGle 2008. aastaks.

| 2. | Vangidele osutatavate ennetus-, ravi- ja kahjulike tagajärgede leevendamise teenuste, vanglast vabanejatele osutatavate reintegreerimisteenuste ja vanglates toimuva uimastitarbimise jälgimise/analüüsimise meetodite täiustamine. |
| --- | --- |

2.

Vangidele osutatavate ennetus-, ravi- ja kahjulike tagajärgede leevendamise teenuste, vanglast vabanejatele osutatavate reintegreerimisteenuste ja vanglates toimuva uimastitarbimise jälgimise/analüüsimise meetodite täiustamine.

Pidev

LR

KOM

KOMi soovitusettepanek 2007. aastaks.

| 14. | Uimastitarbimisega seotud terviseriskide ennetamine |
| --- | --- |

14.

Uimastitarbimisega seotud terviseriskide ennetamine

Nõukogu soovituse (uimastisõltuvusega seotud tervisekahjustuste ennetamise ja leevendamise kohta) rakendamine

Pidev

LR

KOMi aruanne 2006. aastaks.

| 15. | Kahjulike tagajärgede leevendamise teenuste olemasolu ja kättesaadavus |
| --- | --- |

15.

Kahjulike tagajärgede leevendamise teenuste olemasolu ja kättesaadavus

Uimastisõltlastele kõikidele asjakohastele teenustele ja ravivõimalustele, mis on mõeldud kahjulike tagajärgede vähendamiseks, juurdepääsu tagamine, võttes nõuetekohaselt arvesse siseriiklikku õigust.

Pidev

LR

Ravinõudluse ja ravivõimaluste kättesaadavuse näitajad (EMCDDA).

LRs erinevate kahjulikke tagajärgede vähendamise olemasolevate teenuste analüüs (EMCDDA).

| 16. | HIV/AIDSi, hepatiit C ja muude vere kaudu levivate nakkushaiguste leviku ennetamine |
| --- | --- |

16.

HIV/AIDSi, hepatiit C ja muude vere kaudu levivate nakkushaiguste leviku ennetamine

Laiaulatuslike ja kooskõlastatud siseriiklike ja/või piirkondlike HIV/AIDSi, hepatiit C ja muude vere kaudu levivate nakkushaiguste tõrje programmide rakendamise tagamine. Nimetatud programmid tuleks sisse viia üldistesse sotsiaal- ja tervishoiuteenustesse.

Pidev

LR

KOM

HIV, hepatiit C ja teiste nakkushaiguste levimuse näitajad (EMCDDA).

| 17. | Uimastitega seotud surmajuhtude arvu vähendamine |
| --- | --- |

17.

Uimastitega seotud surmajuhtude arvu vähendamine

Uimastitega seotud surmajuhtumite vähendamise seadmine konkreetseks eesmärgiks kõigil tasanditel koos spetsiaalselt selleks kavandatud sekkumismeetmetega, nagu näiteks mõjualas, st tänavatel, töötamise edendamine hea koolituse saanud tervishoiutöötajate abiga.

Pidev

LR

Uimastitega seotud surmajuhtude näitaja (EMCDDA).

PAKKUMISE VÄHENDAMINE

Määratletav tulemus:

Uimastite tootmise, uimastite lähteainete, sealhulgas ELi imporditavate sünteetiliste lähteainete kõrvalesuunamise, uimastikaubanduse ja terrorismi rahastamise ning uimastikuritegevusega seotud rahapesu vastaste õiguskaitsealaste sekkumiste ja meetmete tõhususe, efektiivsuse ja nendega seotud teadmistebaasi mõõdetav parandamine ELi ja tema liikmesriikide poolt. Selle saavutamiseks tuleb keskenduda organiseeritud narkokuritegevusele, kasutada olemasolevaid vahendeid ja raamistikke, teha vajadusel piirkondlikku või temaatilist koostööd ja otsida teid narkokuritegevust ennetavate meetmete intensiivistamiseks.

(Seotud strateegiaprioriteetidega 27.1, 27.2, 27.3 ja 27.4)

Eesmärk

Meede

Tähtaeg

Vastutaja

Hindamisvahend/näitaja

| 18. | Õigusaitsealase koostöö arendamine ja tugevdamine liikmesriikide vahel ja vajadusel Europoli, Eurojusti, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega rahvusvahelise organiseeritud uimastitootmise ja -kaubanduse küsimustes |
| --- | --- |

18.

Õigusaitsealase koostöö arendamine ja tugevdamine liikmesriikide vahel ja vajadusel Europoli, Eurojusti, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega rahvusvahelise organiseeritud uimastitootmise ja -kaubanduse küsimustes

| 1. | Rakendada:






  — | õiguskaitse rakenduslikud projektid, nagu näiteks ühised uurimisrühmad, ühised tollioperatsioonid ja ühised uurimised; |
| --- | --- | --- |

1.

Rakendada:

—

õiguskaitse rakenduslikud projektid, nagu näiteks ühised uurimisrühmad, ühised tollioperatsioonid ja ühised uurimised;

| — | õiguskaitse jälitusprojektid, et parandada nii jälitusalase teabe kui ka tegelike sekkumiste kvaliteeti. Nimetatud projektid peavad hõlmama vähemalt kahte liikmesriiki ja keskenduma uimastite tootmisele, ebaseaduslikule piiriülesele uimastikaubandusele ja nimetatud tegevustes osalevatele kuritegelikele võrgustikele. |
| --- | --- |

—

õiguskaitse jälitusprojektid, et parandada nii jälitusalase teabe kui ka tegelike sekkumiste kvaliteeti. Nimetatud projektid peavad hõlmama vähemalt kahte liikmesriiki ja keskenduma uimastite tootmisele, ebaseaduslikule piiriülesele uimastikaubandusele ja nimetatud tegevustes osalevatele kuritegelikele võrgustikele.

Pidev

LR (8)

Europol

Eurojust

Algatatud või lõpuleviidud ühiste rakenduslike projektide ja õiguskaitse jälitusprojektide arv.

Konfiskeeritud uimastite ja lähteainete kogused ja väärtus.

Kahjutuks tehtud kuritegelike grupeeringute arv.

Likvideeritud ebaseaduslike laboratooriumite arv.

| 2. | Europoli rakendusliku ja strateegilise potentsiaali täielik kasutamine, tuginedes Europoli ja tema siseriiklike üksuste vahelisele olemasolevale koostööle ning parandades jälitusalast teavet nõudluse ja leviku osas järgmiselt:






  — | liikmesriigi parandavad järjepidevust Europoli konventsiooni sätete kohaselt (mis käsitlevad teabe vahetust) asutusele edastatud sellise asjakohase jooksva teabe osas, mis käsitleb uimastikaubandusega tegelevate rühmasid ja tarnemarsruute; |
| --- | --- | --- |

2.

Europoli rakendusliku ja strateegilise potentsiaali täielik kasutamine, tuginedes Europoli ja tema siseriiklike üksuste vahelisele olemasolevale koostööle ning parandades jälitusalast teavet nõudluse ja leviku osas järgmiselt:

—

liikmesriigi parandavad järjepidevust Europoli konventsiooni sätete kohaselt (mis käsitlevad teabe vahetust) asutusele edastatud sellise asjakohase jooksva teabe osas, mis käsitleb uimastikaubandusega tegelevate rühmasid ja tarnemarsruute;

| — | liikmesriigid parandavad hangitud teabe Europolile edastamise järjepidevust; |
| --- | --- |

—

liikmesriigid parandavad hangitud teabe Europolile edastamise järjepidevust;

| — | Europol tagab, et kogutud teave on kättesaadav liikmesriikidele operatiivseks ja strateegiliseks kasutamiseks; |
| --- | --- |

—

Europol tagab, et kogutud teave on kättesaadav liikmesriikidele operatiivseks ja strateegiliseks kasutamiseks;

| — | Europol esitab nimetatud teabele põhinevaid strateegilisi ohuhinnanguid; |
| --- | --- |

—

Europol esitab nimetatud teabele põhinevaid strateegilisi ohuhinnanguid;

| — | hinnatakse jälitusandmete kogumise, analüüsimise, levitamise ja sellest tuleneva operatiivse tegutsemise tsükli edukust ja rakenduslikku mõju ning tehakse vajalikke täiendusi. |
| --- | --- |

—

hinnatakse jälitusandmete kogumise, analüüsimise, levitamise ja sellest tuleneva operatiivse tegutsemise tsükli edukust ja rakenduslikku mõju ning tehakse vajalikke täiendusi.

Pidev

LR

Europol

Europoli aruanded.

| 3. | EL välispiiridel kontrolli tugevdamine, et peatada uimastite voolu kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

3.

EL välispiiridel kontrolli tugevdamine, et peatada uimastite voolu kolmandatest riikidest.

Pidev

LR

Välispiiridel konfiskeeritud uimastite ja lähteainete kogused ja väärtus.

Liikmesriikide aruanded välispiiridel kontrolli tugevdamiseks teenistuste poolt võetud meetmete kohta.

| 4. | Konkreetsete meetmete võtmine piiriülese uimastikaubanduse vastases võitluses ELis. |
| --- | --- |

4.

Konkreetsete meetmete võtmine piiriülese uimastikaubanduse vastases võitluses ELis.

Pidev

LR

Liikmesriikide aruanded konkreetsete võetud meetmete kohta.

| 5. | Heroiini ja kokaiini kohtuekspertiisi analüüsi tulemuste (profiili määratlemise kohta) õiguskaitse strateegilistel ja rakenduslikel eesmärkidel kasutamise strateegia arendamise teostatavuse hindamine. |
| --- | --- |

5.

Heroiini ja kokaiini kohtuekspertiisi analüüsi tulemuste (profiili määratlemise kohta) õiguskaitse strateegilistel ja rakenduslikel eesmärkidel kasutamise strateegia arendamise teostatavuse hindamine.

2006

LR

Soovitusi sisaldav teostatavuse aruanne valmis.

| 19. | Heroiini, kokaiini ja kanepi tootmise ja piiriülese uimastikaubanduse vähendamine |
| --- | --- |

19.

Heroiini, kokaiini ja kanepi tootmise ja piiriülese uimastikaubanduse vähendamine

Ühiste multidistsiplinaarsete rakenduslike ja jälitusandmete kogumise projekti rakendamine, parimate tavade jagamine ja uimastite vastase töö suurendamine. Nimetatud töö suunamine välisriikidele ja piirkondadele, mis on seotud heroiini, kokaiini ja kanepi tootmise ja piiriülese uimastikaubandusega ELi.

Pidev

LR

Europol

Algatatud või lõpuleviidud operatsioonide arv.

Konfiskeeritud heroiini, kokaiini ja kanepi kogused ja väärtus.

Kahjutuks tehtud kuritegelike grupeeringute arv.

| 20. | Sünteetiliste uimastite (ATS) tootmise ja pakkumise vähendamine |
| --- | --- |

20.

Sünteetiliste uimastite (ATS) tootmise ja pakkumise vähendamine

| 1. | Operatsioonide ja jälitusandmete kogumist käsitlevate projektide arendamine, et ennetada ja võidelda sünteetiliste uimastite tootmise ja kaubanduse vastu. Nimetatud operatsioonid peaksid hõlmama vähemalt kahte liikmesriiki. Seetõttu tuleks täiel määral ära kasutada Synergy projekti. |
| --- | --- |

1.

Operatsioonide ja jälitusandmete kogumist käsitlevate projektide arendamine, et ennetada ja võidelda sünteetiliste uimastite tootmise ja kaubanduse vastu. Nimetatud operatsioonid peaksid hõlmama vähemalt kahte liikmesriiki. Seetõttu tuleks täiel määral ära kasutada Synergy projekti.

Pidev

LR (9)

Europol

Algatatud või lõpuleviidud ühiste operatsioonide ja luureandmete kogumise projektide arv.

Konfiskeeritud sünteetiliste uimastite ja nende lähteainete kogused ja väärtus.

Kahjutuks tehtud kuritegelike grupeeringute arv.

Likvideeritud ebaseaduslike laboratooriumite arv.

| 2. | ELi tasandil pikaajalise lahenduse väljatöötamine, et kasutada sünteetiliste uimastite profiili määratlemiseks läbi viidava kohtuekspertiisi analüüsi tulemusi õiguskaitse strateegilistel ja rakenduslikel eesmärkidel. Nimetatud tulemus tuleks välja töötada õiguskaitseorganite ja kohtuekspertiisi asutuste koostöös ning tuginedes kogemustele antud vallas. |
| --- | --- |

2.

ELi tasandil pikaajalise lahenduse väljatöötamine, et kasutada sünteetiliste uimastite profiili määratlemiseks läbi viidava kohtuekspertiisi analüüsi tulemusi õiguskaitse strateegilistel ja rakenduslikel eesmärkidel. Nimetatud tulemus tuleks välja töötada õiguskaitseorganite ja kohtuekspertiisi asutuste koostöös ning tuginedes kogemustele antud vallas.

2008

LR

KOM

Europol

Pikaajalise lahenduse väljatöötamise aruanne. (10)

| 3. | Nõukogu otsuse (uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta) täielik rakendamine. |
| --- | --- |

3.

Nõukogu otsuse (uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta) täielik rakendamine.

Pidev

Nõukogu

LR

KOM

Europol

EMCDDA

Euroopa Ravimihindamisamet

Europoli/EMCDDA iga-aastane nõukogule, Euroopa Parlamendile ja komisjonile esitatav aruanne.

| 21. | Võitlus raske kuritegevusega seoses keemiliste lähteainete kuritarvitamise ja salakaubaveoga, tugevdades õiguskaitsealast koostööd liikmesriikide vahel ja vajaduse korral Europoli, Eurojusti, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

21.

Võitlus raske kuritegevusega seoses keemiliste lähteainete kuritarvitamise ja salakaubaveoga, tugevdades õiguskaitsealast koostööd liikmesriikide vahel ja vajaduse korral Europoli, Eurojusti, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

Õiguskaitseprojektide rakendamine (näiteks Lähteainete Euroopa Ühisüksus). Nimetatud projektid peaksid hõlmama vähemalt kahte liikmesriiki.

Pidev

LR (11)

Europol

Eurojust

Algatatud või lõpuleviidud õiguskaitseprojektide arv.

Konfiskeeritud uimastite ja lähteainete kogused ja väärtus.

Kahjutuks tehtud kuritegelike grupeeringute arv.

| 22. | Lähteainete, eriti ELi imporditavate sünteetiliste uimastite lähteainete kuritarvitamise ennetamine |
| --- | --- |

22.

Lähteainete, eriti ELi imporditavate sünteetiliste uimastite lähteainete kuritarvitamise ennetamine

| 1. | ELi uimastite lähteaineid käsitleva seadusandluse rakendamine, eriti koostöö LR vahel sünteetiliste uimastite lähteainete impordi kontrollimisel. Välispiiridel toimuva kontrolli tugevdamine tolli- ka teiste pädevate asutuste poolt ning ühendusesisese kontrolli tugevdamine. |
| --- | --- |

1.

ELi uimastite lähteaineid käsitleva seadusandluse rakendamine, eriti koostöö LR vahel sünteetiliste uimastite lähteainete impordi kontrollimisel. Välispiiridel toimuva kontrolli tugevdamine tolli- ka teiste pädevate asutuste poolt ning ühendusesisese kontrolli tugevdamine.

Pidev

LR (12)

KOM

Konfiskeeritud/peatatud saadetiste arv.

| 2. | ÜRO Rahvusvahelise Narkootikumide Kontrollinõukogu rahvusvaheliste operatsioonide, eelkõige projekti “Prisma”, toetamine. |
| --- | --- |

2.

ÜRO Rahvusvahelise Narkootikumide Kontrollinõukogu rahvusvaheliste operatsioonide, eelkõige projekti “Prisma”, toetamine.

Pidev

LR

KOM

Europol

Konfiskeeritud/peatatud saadetiste arv.

| 3. | Koostöö tugevdamine lähteainete kontrolli osas pädevate liikmesriikide asutuste ja tööstuse vahel. |
| --- | --- |

3.

Koostöö tugevdamine lähteainete kontrolli osas pädevate liikmesriikide asutuste ja tööstuse vahel.

Pidev

LR

KOM

Vastastikuse mõistmise memorandumite/sarnaste kokkulepete arv tööstusega ja/või tööstusega peetavate seminaride arv.

Sellest tulenevate teatamiste ja uurimiste arv.

| 23. | Uimastikuritegevusega seotud rahapesu ja kogutud varade arestimise sihikulevõtmine |
| --- | --- |

23.

Uimastikuritegevusega seotud rahapesu ja kogutud varade arestimise sihikulevõtmine

| 1. | Järgmiste rakenduslike õiguskaitseprojektide rakendamine:






  i) | projektid uimastikaubandusega seotud organisatsioonide jälitamiseks, mis hõlmavad samaaegset põhjalikku kurjategijate (mis tahes liiki) rahaliste vahendite ja varade uurimist ning mille eesmärgiks on suurendada varade sissenõudmist ja seotud luureandmete koostamist/jagamist; ja |
| --- | --- | --- |

1.

Järgmiste rakenduslike õiguskaitseprojektide rakendamine:

i)

projektid uimastikaubandusega seotud organisatsioonide jälitamiseks, mis hõlmavad samaaegset põhjalikku kurjategijate (mis tahes liiki) rahaliste vahendite ja varade uurimist ning mille eesmärgiks on suurendada varade sissenõudmist ja seotud luureandmete koostamist/jagamist; ja

| ii) | projektid, mille eesmärgiks on ELis toimuvate ja EList konkreetsetesse kõrge riskiteguriga sihtkohtadesse väljaspool ELi ja lähteriikidesse suunduvate kuritegelike rahavoogude avastamine ja katkestamine. |
| --- | --- |

ii)

projektid, mille eesmärgiks on ELis toimuvate ja EList konkreetsetesse kõrge riskiteguriga sihtkohtadesse väljaspool ELi ja lähteriikidesse suunduvate kuritegelike rahavoogude avastamine ja katkestamine.

Nimetatud rakenduslikud õiguskaitseprojektid peaksid hõlmama vähemalt kahte liikmesriiki.

Pidev

LR (13)

Europol

Eurojust

Algatatud või lõpuleviidud rakenduslike õiguskaitseprojektide arv.

Uimastitega seotud uurimiste tulemusel konfiskeeritud sularaha ja varad.

Sissenõutud ja konfiskeeritud varade väärtuse suhe lõpetatud rakenduslike õiguskaitseprojektide arvu.

| 2. | Rahapesu andmebüroode vahelise teabevahetuse alase koostöö arendamine kasutades nimetatud büroode võrku nendevahelise teabevahetuse vahendina. |
| --- | --- |

2.

Rahapesu andmebüroode vahelise teabevahetuse alase koostöö arendamine kasutades nimetatud büroode võrku nendevahelise teabevahetuse vahendina.

2006

LR

Rahapesu andmebüroode võrku kasutavate LR arv.

| 3. | Siseriiklike multidistsiplinaarse üksuse loomise (kurjategijate rahaliste vahendite ja varade avastamiseks ja uurimiseks) võimaluse kaalumine. |
| --- | --- |

3.

Siseriiklike multidistsiplinaarse üksuse loomise (kurjategijate rahaliste vahendite ja varade avastamiseks ja uurimiseks) võimaluse kaalumine.

2008

LR

KOM

Nimetatud üksuste loomist kajastav KOMi aruanne.

| 4. | Liikmesriikide kuritegelikul viisil hangitud varade konfiskeerimise alase seadusandluse ja menetluste osas parimate tavade määratlemine ja hindamine, võttes arvesse kõiki asjakohaseid EL vahendeid. |
| --- | --- |

4.

Liikmesriikide kuritegelikul viisil hangitud varade konfiskeerimise alase seadusandluse ja menetluste osas parimate tavade määratlemine ja hindamine, võttes arvesse kõiki asjakohaseid EL vahendeid.

2007

KOM

| 5. | Parimate tavade uurimine nendes liikmesriikides, kes on loonud ja rakendanud siseriikliku fondi, mida kasutatakse uimasteid käsitlevate projektide rahastamiseks ning mida rahastatakse uimastitootmise ja -kaubandusega teenitud varade konfiskeerimisest saadud tuludega. |
| --- | --- |

5.

Parimate tavade uurimine nendes liikmesriikides, kes on loonud ja rakendanud siseriikliku fondi, mida kasutatakse uimasteid käsitlevate projektide rahastamiseks ning mida rahastatakse uimastitootmise ja -kaubandusega teenitud varade konfiskeerimisest saadud tuludega.

2007

KOM

Nimetatud fondi loonud ja rakendanud liikmesriikide parimaid tavasid käsitlev uuring.

| 24. | Uimastitootmise ja -kaubanduse ning terrorismi rahastamise vaheliste võimalike seoste uurimine |
| --- | --- |

24.

Uimastitootmise ja -kaubanduse ning terrorismi rahastamise vaheliste võimalike seoste uurimine

Uimastitootmise ja -kaubanduse ning terrorismi rahastamise vaheliste võimalike seoste määratlemine ning nimetatud teabe kasutamine uurimiste ja/või meetmete toetamiseks või algatamiseks.

2007

KOM

Europol

LR

Algatatud või lõpetatud uurimiste ja/või meetmete arv.

| 25. | Uimastitega seotud kuritegevuse ennetamise tugevdamine |
| --- | --- |

25.

Uimastitega seotud kuritegevuse ennetamise tugevdamine

| 1. | Mõiste “uimastitega seotud kuritegevus” osas ühismääratluse vastuvõtmine. |
| --- | --- |

1.

Mõiste “uimastitega seotud kuritegevus” osas ühismääratluse vastuvõtmine.

2007

Nõukogu

Komisjon

EMCDDA poolt esitatavate olemasolevate uuringute alusel koostatav komisjoni ettepanek.

| 2. | Kogemuste ja parimate tavade jagamine uimastite tänavatel leviku ennetamiseks ning tulemuste esitamine. |
| --- | --- |

2.

Kogemuste ja parimate tavade jagamine uimastite tänavatel leviku ennetamiseks ning tulemuste esitamine.

2007

LR

Nõukogu

Esitatud tulemused.

| 3. | Uuringu läbiviimine uimastitega seotud kuritegevuse tõkestamise kogemuste kohta kolmandates riikides. |
| --- | --- |

3.

Uuringu läbiviimine uimastitega seotud kuritegevuse tõkestamise kogemuste kohta kolmandates riikides.

2008

KOM

Uuringu lõpuleviimine.

| 26. | Uute meetodite ja parimate tavade arendamine, et võidelda uimastitega seotud kuritegevusega ja ennetada lähteainete kuritarvitamist, mis pannakse toime infotehnoloogia abil |
| --- | --- |

26.

Uute meetodite ja parimate tavade arendamine, et võidelda uimastitega seotud kuritegevusega ja ennetada lähteainete kuritarvitamist, mis pannakse toime infotehnoloogia abil

Liikmesriikide poolt andmete kogumine uimastitega seotud kuritegevuse ja infotehnoloogia abil toime pandud lähteainete kuritarvitamise kohta, et arendada uusi meetodeid ja parimaid tavasid nende nähtustega võitlemiseks.

2008

LR

Nõukogu

Esitatud tulemused.

| 27. | Õiguskaitseorganite väljaõppe tugevdamine |
| --- | --- |

27.

Õiguskaitseorganite väljaõppe tugevdamine

LR ja CEPOLi (Euroopa Politseiakadeemia) poolt nende pädevuse piires oma iga-aastastesse töökavadesse (koolituse osas) rohkem spetsiaalselt uimastitootmise ja -kaubanduse vastasele võitlusele suunatud õiguskaitseametnike koolituskursuste sisseviimine.

2006

LR

CEPOL

Vastavatesse töökavadesse täiendavate asjakohaste koolituste sisseviimine.

RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ

Määratletav tulemus:

Liikmesriikidevahelise ning liikmesriikide ja komisjoni vahelise kooskõlastamise tõhususe ja nähtavuse mõõdetav parandamine, edendades tasakaalustatud lähenemist uimastiprobleemile ja uimastite lähteainete probleemile suhetes rahvusvaheliste organisatsioonide, rahvusvaheliste foorumite ja kolmandate riikidega. Selle eesmärk on vähendada uimastite tootmist ja pakkumist Euroopas ning abistada kolmandaid riike poliitilise ja arengukoostöö raames prioriteetsetes valdkondades uimastite nõudluse vähendamisel.

(Seotud strateegiaprioriteetidega 27.5, 30.1, 30.2 ja 30.3)

Eesmärk

Meede

Tähtaeg

Vastutaja

Hindamisvahend/näitaja

| 28. | ELi ühisseisukohtade vastuvõtmine uimastite küsimustes rahvusvahelistel foorumitel |
| --- | --- |

28.

ELi ühisseisukohtade vastuvõtmine uimastite küsimustes rahvusvahelistel foorumitel

HDGs ja teistel rahvusvahelistel foorumitel ELi seisukohtade ettevalmistamine uimastiküsimusi käsitlevateks rahvusvahelisteks nõupidamisteks. ELi koordineerimiskoosolekute korraldamine samal ajal ÜRO narkootikumide komisjoni ja muude kohtumistega

Pidev

EIR

LR

KOM

Vastavateks rahvusvahelisteks nõupidamisteks ettevalmistatud ELi seisukohtade arv.

| 29. | ELi uimastiküsimustealase lähenemisviisi selge määratlemine ja propageerimine |
| --- | --- |

29.

ELi uimastiküsimustealase lähenemisviisi selge määratlemine ja propageerimine

Eesistujariik ja/või komisjon asuvad juhtivasse rolli ELi tasakaalustatud lähenemisviisi selgel määratlemisel ja propageerimisel.

Pidev

EIR

LR

KOM

EL avalduste arvu suhe siseriiklike avalduste arvu.

| 30. | ELi ühisresolutsioonide tutvustamine ja muude resolutsioonide esitamisele kaasaaitamine |
| --- | --- |

30.

ELi ühisresolutsioonide tutvustamine ja muude resolutsioonide esitamisele kaasaaitamine

ÜROs, eriti narkootikumide komisjonis, püüab eesistujariik jälgida, et resolutsioonid esitatakse ELi ühisresolutsioonidena ja/või et ELi toetaks muid resolutsioone.

Pidev

EIR

LR

KOM

EL ühisresolutsioonide ja muude resolutsioonide arv suhtes resolutsioonide koguarvuga.

Lähenemisnäitaja (vt dok 9099/05 CORDROGUE 27).

| 31. | ÜRO 1998. aasta peaassamblee narkootilisi aineid käsitlenud eriistungi tulemuste rakendamise lõpphinnangusse EL panuse koostamine |
| --- | --- |

31.

ÜRO 1998. aasta peaassamblee narkootilisi aineid käsitlenud eriistungi tulemuste rakendamise lõpphinnangusse EL panuse koostamine

| 1. | Teha ettepanek ÜRO narkootikumide komisjoni raames ühiste EL kriteeriumite osas poliitilise deklaratsiooni, uimastite nõudluse vähendamise juhtpõhimõtete deklaratsiooni ja maailma uimastiprobleemiga võitlemiseks tehtava rahvusvahelise koostöö tugevdamise meetmete (mis võeti vastu ÜRO 1998. aasta peaassamblee narkootilisi aineid käsitlenud eriistungil) rakendamise lõpphinnangu jaoks. |
| --- | --- |

1.

Teha ettepanek ÜRO narkootikumide komisjoni raames ühiste EL kriteeriumite osas poliitilise deklaratsiooni, uimastite nõudluse vähendamise juhtpõhimõtete deklaratsiooni ja maailma uimastiprobleemiga võitlemiseks tehtava rahvusvahelise koostöö tugevdamise meetmete (mis võeti vastu ÜRO 1998. aasta peaassamblee narkootilisi aineid käsitlenud eriistungil) rakendamise lõpphinnangu jaoks.

2006

KOM

Nõukogu

EIR

LR

Komisjoni algatusel põhinev EL ettepanek 2006. aasta narkootikumide komisjonile.

| 2. | Välja töötada EL ühine seisukoht poliitilise deklaratsiooni, uimastite nõudluse vähendamise juhtpõhimõtete deklaratsiooni ja maailma uimastiprobleemiga võitlemiseks tehtava rahvusvahelise koostöö tugevdamise meetmete (mis võeti vastu ÜRO 1998. aasta peaassamblee narkootilisi aineid käsitlenud eriistungil) rakendamise lõpphinnangu tulemuste kohta. |
| --- | --- |

2.

Välja töötada EL ühine seisukoht poliitilise deklaratsiooni, uimastite nõudluse vähendamise juhtpõhimõtete deklaratsiooni ja maailma uimastiprobleemiga võitlemiseks tehtava rahvusvahelise koostöö tugevdamise meetmete (mis võeti vastu ÜRO 1998. aasta peaassamblee narkootilisi aineid käsitlenud eriistungil) rakendamise lõpphinnangu tulemuste kohta.

2008

KOM

Nõukogu

EIR

LR

Komisjoni algatusel põhinev EL ühine seisukoht.

| 32. | Kandidaatriikide ja stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessis osalevate riikide toetamine |
| --- | --- |

32.

Kandidaatriikide ja stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessis osalevate riikide toetamine

Nimetatud riikidele tehnilise jms abi andmine, et tutvustada neile ELi acquis'd ja aidata neil võtta vajalikke meetmeid.

2008

LR

KOM

EMCDDA

Europol

Lõpuleviidud projektide arv; kulud ja nende osa nimetatud riikide abistamise kogukuludest.

| 33. | Kandidaatriikidele EMCDDA', Europoli ja Eurojusti töös osalemise võimaldamine (14) |
| --- | --- |

33.

Kandidaatriikidele EMCDDA', Europoli ja Eurojusti töös osalemise võimaldamine (14)

Lepingute sõlmimine kandidaatriikidega.

2008

Nõukogu

KOM

Sõlmitud koostöölepingute arv.

| 34. | Euroopa naaberriikide abistamine |
| --- | --- |

34.

Euroopa naaberriikide abistamine

| 1. | Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade uimastitealase osa rakendamine. |
| --- | --- |

1.

Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade uimastitealase osa rakendamine.

2008

LR

KOM

Rakendatud uimastitealaste sätete arv.

| 2. | ELi–Venemaa organiseeritud kuritegevuse vastase tegevuskava ning ühist vabadusel, turvalisusel ja õiglusel põhinevat ala käsitleva teejuhi uimastitealase osa rakendamine; Venemaaga (eelkõige nimetatud teejuhis) ja teiste naabermaadega suhete tugevdamise uurimine, et vähendada uimastitega seotud riske. |
| --- | --- |

2.

ELi–Venemaa organiseeritud kuritegevuse vastase tegevuskava ning ühist vabadusel, turvalisusel ja õiglusel põhinevat ala käsitleva teejuhi uimastitealase osa rakendamine; Venemaaga (eelkõige nimetatud teejuhis) ja teiste naabermaadega suhete tugevdamise uurimine, et vähendada uimastitega seotud riske.

2006

LR

KOM

Rakendatud uimastitealaste sätete arv.

| 35. | Uimastiküsimuste käsitlemise tagamine prioriteetide määramisel ELi koostöö osas kolmandate maade/piirkondadega |
| --- | --- |

35.

Uimastiküsimuste käsitlemise tagamine prioriteetide määramisel ELi koostöö osas kolmandate maade/piirkondadega

Uimastitega seotud projektide sisseviimine EL koostöösse kolmandate riikide/piirkondadega, eriti uimastiprobleemist mõjutatud riikide/piirkondadega tehtavasse koostöösse. Erilist tähelepanu tuleb pöörata järgmistele riikidele/piirkondadele abi osutamisele ja koostööle nendega:

| — | EL idapiiri riigid |
| --- | --- |

—

EL idapiiri riigid

| — | Balkani riigid |
| --- | --- |

—

Balkani riigid

| — | Afganistan (eelkõige seoses tema 2005. aasta uimastivastase rakenduskava ja tulevaste rakenduskavade esitamisega) ja selle naaberriikidega; EL ja liikmesriigid peaksid püüdma nende abistamist suurendada |
| --- | --- |

—

Afganistan (eelkõige seoses tema 2005. aasta uimastivastase rakenduskava ja tulevaste rakenduskavade esitamisega) ja selle naaberriikidega; EL ja liikmesriigid peaksid püüdma nende abistamist suurendada

| — | Ladina-Ameerika ja Kariibi mere maad |
| --- | --- |

—

Ladina-Ameerika ja Kariibi mere maad

| — | Maroko |
| --- | --- |

—

Maroko

| — | teiste narkotransiidi riikidega. |
| --- | --- |

—

teiste narkotransiidi riikidega.

Nimetatud abi ja koostöö sidumine EL poolt koos erinevate piirkondadega vastu võetud narkootikumidealaste tegevuskavadega ja vajaduse korral teiste EL partneritega vastu võetud tegevuskavade uimastitealaste osadega.

2008

LR

KOM

Lõpuleviidud projektide arv; kulutused ja nende osa antud riikide/piirkondade abistamise kogukuludest.

| 36. | Mitte–ELi riikidele, eelkõige tootjariikidele ja uimastite salakaubaveo marsruutidel paiknevatele piirkondadele suunatud õiguskaitsealaste jõupingutuste suurendamine |
| --- | --- |

36.

Mitte–ELi riikidele, eelkõige tootjariikidele ja uimastite salakaubaveo marsruutidel paiknevatele piirkondadele suunatud õiguskaitsealaste jõupingutuste suurendamine

| 1. | LR kontaktametnike võrgustiku loomine ja/või edasi arendamine. Kõik võrgustikud kohtuvad vähemalt iga kuue kuu tagant, et parandada rakenduslikku koostööd ja LR poolt kolmandates riikides rakendatavate meetmete kooskõlastamist. |
| --- | --- |

1.

LR kontaktametnike võrgustiku loomine ja/või edasi arendamine. Kõik võrgustikud kohtuvad vähemalt iga kuue kuu tagant, et parandada rakenduslikku koostööd ja LR poolt kolmandates riikides rakendatavate meetmete kooskõlastamist.

Pidev

LR

Loodud ja/või edasi arendatud LR kontaktametnike võrgustike arv.

Peetud koosolekute arv.

| 2. | LR kontaktisikute asjakohane koolitamine. |
| --- | --- |

2.

LR kontaktisikute asjakohane koolitamine.

Pidev

LR

LR kontaktisikute

koolitus on lisatud LR iga-aastastesse töökavadesse (koolituse osas).

| 3. | Rakenduslike õiguskaitseprojektide rakendamine või toetamine vastavalt vajadusele, parimate tavade jagamine ja uimastitevastase töö suurendamine meetmes 35 loetletud riikides/piirkondades. |
| --- | --- |

3.

Rakenduslike õiguskaitseprojektide rakendamine või toetamine vastavalt vajadusele, parimate tavade jagamine ja uimastitevastase töö suurendamine meetmes 35 loetletud riikides/piirkondades.

Pidev

LR

Algatatud või lõpuleviidud rakenduslike õiguskaitseprojektide arv.

Konfiskeeritud uimastite ja lähteainete kogused ja väärtus.

Kahjutuks tehtud kuritegelike grupeeringute arv.

Likvideeritud ebaseaduslike laboratooriumite arv.

| 4. | Meetmes 35 loetletud riikide/piirkondade õiguskaitseorganitele uimastitootmise ja -kaubanduse ja lähteainete kuritarvitamise osas abi osutamine. Nimetatud abi peaks sisaldama abi ka koolituse vallas. |
| --- | --- |

4.

Meetmes 35 loetletud riikide/piirkondade õiguskaitseorganitele uimastitootmise ja -kaubanduse ja lähteainete kuritarvitamise osas abi osutamine. Nimetatud abi peaks sisaldama abi ka koolituse vallas.

Pidev

LR

KOM

Lõpetatud uimastitealaste õiguskaitseprojektide arv.

Uimastitealaste õiguskaitseprojektidega seotud kulutused.

| 37. | ELi kolmandate riikide/piirkondade probleemides aktiivse poliitilise osalemise jätkamine ja arendamine |
| --- | --- |

37.

ELi kolmandate riikide/piirkondade probleemides aktiivse poliitilise osalemise jätkamine ja arendamine

| 1. | Selliste mehhanismide kasutamine, nagu uimastialase koostöö- ja koordineerimismehhanism ELi/Ladina-Ameerika ja Kariibi mere maade vahel, EL konkreetne dialoog uimastite osas Andide rühmaga ning uimastiprobleemide troika nõupidamised, et jätkata aktiivset poliitilist dialoogi asjaomaste riikide ja piirkondadega. |
| --- | --- |

1.

Selliste mehhanismide kasutamine, nagu uimastialase koostöö- ja koordineerimismehhanism ELi/Ladina-Ameerika ja Kariibi mere maade vahel, EL konkreetne dialoog uimastite osas Andide rühmaga ning uimastiprobleemide troika nõupidamised, et jätkata aktiivset poliitilist dialoogi asjaomaste riikide ja piirkondadega.

Pidev

Nõukogu

KOM

Aastaaruanded nimetatud mehhanismide kasutamise kohta.

| 2. | Tegevuse ja meetmete läbivaatamine ja vajadusel uute prioriteetide püstitamine narkootikumidealastes tegevuskavades, mille EL on võtnud vastu koos:






  — | Ladina-Ameerika ja Kariibi mere maadega |
| --- | --- | --- |

2.

Tegevuse ja meetmete läbivaatamine ja vajadusel uute prioriteetide püstitamine narkootikumidealastes tegevuskavades, mille EL on võtnud vastu koos:

—

Ladina-Ameerika ja Kariibi mere maadega

| — | Kesk-Aasia riikidega |
| --- | --- |

—

Kesk-Aasia riikidega

| — | Balkani poolsaare lääneosa riikidega |
| --- | --- |

—

Balkani poolsaare lääneosa riikidega

2006

2007

2008

Nõukogu

KOM

Aruannete läbivaatamine.

| 3. | Uimastiprobleemidega tegelevate rahvusvaheliste organisatsioonide ja foorumite (nagu näiteks Euroopa Nõukogu (Pompidou rühm), UNODC, Maailma Terviseorganisatsioon ja UNAIDS) töös täiel määral osalemine. |
| --- | --- |

3.

Uimastiprobleemidega tegelevate rahvusvaheliste organisatsioonide ja foorumite (nagu näiteks Euroopa Nõukogu (Pompidou rühm), UNODC, Maailma Terviseorganisatsioon ja UNAIDS) töös täiel määral osalemine.

Pidev

Nõukogu

LR

KOM

Aruanne, mis käsitleb EL tegevusi nimetatud organisatsioonides ja foorumitel.

| 4. | Dublini rühma kui ülemaailmsete, piirkondlike ja riigispetsiifiliste ebaseadusliku uimastitootmise, -kaubanduse ja nõudlusega seotud probleemide paindliku, mitteformaalse konsulteerimise ja kooskõlastamise mehhanismi täiel määral kasutamine. |
| --- | --- |

4.

Dublini rühma kui ülemaailmsete, piirkondlike ja riigispetsiifiliste ebaseadusliku uimastitootmise, -kaubanduse ja nõudlusega seotud probleemide paindliku, mitteformaalse konsulteerimise ja kooskõlastamise mehhanismi täiel määral kasutamine.

Pidev

Nõukogu

LR

Komisjon

Aruanne, mis käsitleb EL tegevusi Dublini rühmas.

| 5. | Kolmandate riikidega aktiivse dialoogi säilitamine väikese Dublini rühma (Mini Dublin Group) soovituste rakendamiseks. |
| --- | --- |

5.

Kolmandate riikidega aktiivse dialoogi säilitamine väikese Dublini rühma (Mini Dublin Group) soovituste rakendamiseks.

Pidev

Nõukogu

Dublini rühm

Rakendatud Dublini rühma soovituste arv. (15)

| 38. | Kandidaatriikidele ja kolmandatele riikidele/piirkondadele antava abi sidususe, nähtavuse ja tõhususe suurendamine |
| --- | --- |

38.

Kandidaatriikidele ja kolmandatele riikidele/piirkondadele antava abi sidususe, nähtavuse ja tõhususe suurendamine

| 1. | Kandidaatriikides ja kolmandates riikides/piirkondades uimastitega soetud tehnilise abi projektide ja rakenduslike tegevuste osas teabe vahetamine, eelkõige tehnilises abi kattuvuse ja puuduste väljaselgitamiseks. |
| --- | --- |

1.

Kandidaatriikides ja kolmandates riikides/piirkondades uimastitega soetud tehnilise abi projektide ja rakenduslike tegevuste osas teabe vahetamine, eelkõige tehnilises abi kattuvuse ja puuduste väljaselgitamiseks.

Iga-aastane

Nõukogu

KOM

KOMi iga-aastane aruanne nõukogule.

Kolmandates riikides ja kandidaatriikides teostatavate tehnilise abi projektide andmebaasi ajakohastamine KOMi poolt vastavalt LRidelt saadavale teabele.

| 2. | Koostööprogrammides sisalduvate EÜ ja liikmesriikide uimastitealaste projektide hindamine. |
| --- | --- |

2.

Koostööprogrammides sisalduvate EÜ ja liikmesriikide uimastitealaste projektide hindamine.

2008

LR

KOM

LR ja KOMi aruanded nõukogule.

INFORMATSIOON, UURINGUD JA HINDAMINE

Määratletavad tulemused:

| a) | Parem arusaamine uimastiprobleemist ja sellele optimaalse vastuse väljaarendamine teadmistebaasi ja teadmiste infrastruktuuri mõõdetava ja jätkusuutliku parandamise abil. |
| --- | --- |

a)

Parem arusaamine uimastiprobleemist ja sellele optimaalse vastuse väljaarendamine teadmistebaasi ja teadmiste infrastruktuuri mõõdetava ja jätkusuutliku parandamise abil.

| b) | Selgete näitajate andmiseks praegu ELi tasandil toimuvate tegevuste eeliste ja puuduste kohta, peaks hindamine jääma ELi uimastipoliitika lahutamatuks osaks. |
| --- | --- |

b)

Selgete näitajate andmiseks praegu ELi tasandil toimuvate tegevuste eeliste ja puuduste kohta, peaks hindamine jääma ELi uimastipoliitika lahutamatuks osaks.

(Seotud strateegiaprioriteetidega 31 ja 32)

Eesmärk

Meede

Tähtaeg

Vastutaja

Hindamisvahend/näitaja

| 39. | Usaldusväärsete ja võrreldavate andmete saamine epidemioloogiliste põhinäitajate kohta |
| --- | --- |

39.

Usaldusväärsete ja võrreldavate andmete saamine epidemioloogiliste põhinäitajate kohta

Viie peamise epidemioloogilise näitaja täielik rakendamine, vajaduse korral nende näitajate kohandamine.

2008

LR

EMCDDA

LR aruanded, kus tuuakse välja rakendamisel ilmneda võivad probleemid.

| 40. | Uimastitarbimise olukorra kohta usaldusväärsete andmete saamine |
| --- | --- |

40.

Uimastitarbimise olukorra kohta usaldusväärsete andmete saamine

| 1. | Töö jätkamine Reitox-võrgustiku (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrk) riikide kontaktasutuste ja Europoli siseriiklike üksuste poolt, et tagada nende iga-aastased ja standarditud aruanded uimastitarbimise siseriikliku olukorra kohta. |
| --- | --- |

1.

Töö jätkamine Reitox-võrgustiku (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrk) riikide kontaktasutuste ja Europoli siseriiklike üksuste poolt, et tagada nende iga-aastased ja standarditud aruanded uimastitarbimise siseriikliku olukorra kohta.

Iga-aastane

LR

Aruanded esitatud.

| 2. | ELi uimastiküsimuse kohta iga-aastaste aruannete esitamine EMCDDA ja Europoli poolt. |
| --- | --- |

2.

ELi uimastiküsimuse kohta iga-aastaste aruannete esitamine EMCDDA ja Europoli poolt.

Iga-aastane

EMCDDA

Europol

Aruanded esitatud.

| 41. | Täpse teabe saamine uimastitarbimise ja -turgude uutest arengutest ja seostest |
| --- | --- |

41.

Täpse teabe saamine uimastitarbimise ja -turgude uutest arengutest ja seostest

| 1. | Kokkuleppe saavutamine uute arengutrendide avastamise, jälgimise ja neile reageerimise ELi suuniste ja mehhanismide kohta. |
| --- | --- |

1.

Kokkuleppe saavutamine uute arengutrendide avastamise, jälgimise ja neile reageerimise ELi suuniste ja mehhanismide kohta.

2008

Nõukogu

KOM

KOMi ettepaneku väljatöötamine (koostöös EMCDDA ja Europoliga) 2007. aastaks.

| 2. | Noorte suhtumist uimastitesse käsitleva Eurobaromeetri uuringu korraldamine komisjoni poolt. Eurobaromeetri tulemusi peaks analüüsima koostoimes EMCDDA elanikkonna uuringu võtmeindikaatorist tuleneva teabega. |
| --- | --- |

2.

Noorte suhtumist uimastitesse käsitleva Eurobaromeetri uuringu korraldamine komisjoni poolt. Eurobaromeetri tulemusi peaks analüüsima koostoimes EMCDDA elanikkonna uuringu võtmeindikaatorist tuleneva teabega.

2008

KOM

Aruanne esitatud.

| 42. | Prognooside koostamine seoses avaliku sektori kuludega uimastiküsimustes |
| --- | --- |

42.

Prognooside koostamine seoses avaliku sektori kuludega uimastiküsimustes

Kohaste metoodikate (mis käsitlevad otseseid ja kaudseid uimastitega seotud kulutusi) EMCDDA abiga arendamise kaalumine liikmesriikide ja komisjoni poolt.

2008

LR

KOM

EMCDDA

Nimetatud metoodikal põhinev aruanne.

| 43. | Uimastite valdkonnas uurimise toetamine |
| --- | --- |

43.

Uimastite valdkonnas uurimise toetamine

| 1. | Uurimise toetamine ühenduse uurimis- ning arendustegevuse programmi liikmesriikide uurimisprogrammide raames, mis käsitlevad:






  — | uimastitarbimisele ja sõltuvuse tekkimisele kaasa aitavaid biomeditsiinilisi, psühhosotsiaalseid ja muid tegureid ning |
| --- | --- | --- |

1.

Uurimise toetamine ühenduse uurimis- ning arendustegevuse programmi liikmesriikide uurimisprogrammide raames, mis käsitlevad:

—

uimastitarbimisele ja sõltuvuse tekkimisele kaasa aitavaid biomeditsiinilisi, psühhosotsiaalseid ja muid tegureid ning

| — | teisi asjakohaseid küsimusi, näiteks esmase teadlikkuse suurendamise kampaaniad, tõhus sekkumine HIV/AIDSi ja hepatiit C ennetamiseks ning ecstacy kasutamise pikaajaline mõju. |
| --- | --- |

—

teisi asjakohaseid küsimusi, näiteks esmase teadlikkuse suurendamise kampaaniad, tõhus sekkumine HIV/AIDSi ja hepatiit C ennetamiseks ning ecstacy kasutamise pikaajaline mõju.

Pidev

LR

KOM

Uurimisteemade määratlemine ja nende lülitamine raamprogrammi ning tööprogrammidesse, samuti riiklikesse uurimisprogrammidesse.

Uurimisprogrammist alguse saanud edukate uimastivaldkonna rakenduste ja LR tasandil toetatavate projektide arv.

| 2. | Uimastitarbijate seas madala HIV/AIDSi levikuga riikides kaitsetegurite määratlemise alase uurimuse edendamine. |
| --- | --- |

2.

Uimastitarbijate seas madala HIV/AIDSi levikuga riikides kaitsetegurite määratlemise alase uurimuse edendamine.

2007

LR

EMCDDA abiga

Uurimus esitatud.

| 3. | Euroopa Nõukogu (Pompidou rühma) teadusuuringute tegemise võimaluste täielik kasutamine. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Nõukogu (Pompidou rühma) teadusuuringute tegemise võimaluste täielik kasutamine.

Pidev

LR

KOM

Aruanne Pompidou rühma teadusuuringute kohta.

| 44. | Uimastiuuringute pädevusvõrgustike loomine |
| --- | --- |

44.

Uimastiuuringute pädevusvõrgustike loomine

Uurimisvõrgustike, ülikoolide ja spetsialistide toetamine ressursse optimaalselt kasutavate ja uuringutulemusi efektiivselt levitavate pädevusvõrgustike arendamisel/loomisel.

2007

KOM

KOMi aruanne võrgustike arengu ja vajalike rahaliste vahendite kohta.

| 45. | Pidev ja üldine hindamine |
| --- | --- |

45.

Pidev ja üldine hindamine

| 1. | ELi narkostrateegia ja tegevuskavade näitajate ja hindamisvahendite ühtse loetelu koostamine. |
| --- | --- |

1.

ELi narkostrateegia ja tegevuskavade näitajate ja hindamisvahendite ühtse loetelu koostamine.

Pidev

KOM

EMCDDA

Europol

KOMi iga-aastane ülevaade EMCDDA ja Europoli abiga.

| 2. | Nõukogule ja Euroopa Parlamendile tegevuskava täitmise arenguülevaate ja täheldatud puuduste kõrvaldamise ning võimalikele uutele probleemidele reageerimise ettepanekute esitamine komisjoni poolt. |
| --- | --- |

2.

Nõukogule ja Euroopa Parlamendile tegevuskava täitmise arenguülevaate ja täheldatud puuduste kõrvaldamise ning võimalikele uutele probleemidele reageerimise ettepanekute esitamine komisjoni poolt.

Iga-aastane

KOM

KOMi iga-aastane ülevaade EMCDDA ja Europoli abiga.

| 3. | Mõjude hindamise korraldamine komisjoni poolt, et selle tulemuste põhjal pakkuda välja tegevuskava aastateks 2009—2012. |
| --- | --- |

3.

Mõjude hindamise korraldamine komisjoni poolt, et selle tulemuste põhjal pakkuda välja tegevuskava aastateks 2009—2012.

2008

KOM

EMCDDA ja Europoli abiga teostatav mõjude hindamine.

| 46. | Uimastialase seadusandluse jõustamise süsteemide vastastikuse hindamise järelmeetmed liikmesriikides |
| --- | --- |

46.

Uimastialase seadusandluse jõustamise süsteemide vastastikuse hindamise järelmeetmed liikmesriikides

Parimaid tavasid käsitlevate soovituste rakendamise ulatus.

2006

Nõukogu

Nõukogu aruanne ja soovitusettepanek

---

(1)  ELT L 335, 11.11.2004; hindamisaruanne esitatakse komisjoni poolt hiljemalt 12. mail 2009 EL narkootikumidealase tegevuskava (2009—2012) raames.

(2)  Euroopa Liidu narkootikumide alase strateegia punkt 2.8: “Euroopa Ülemkogu rõhutab uimastiprobleemi igakülgse, tasakaalustatud ning multidistsiplinaarse käsitlemise tähtsust uimastisõltuvuse ennetamis-, abi- ja rehabilitatsioonipoliitika, ebaseadusliku uimastikaubanduse, lähtekemikaalide ja rahapesu vastu võitlemise poliitikavaldkondade vahel, ja rahvusvahelise koostöö tugevdamist. Euroopa narkootikumide alane strateegia 2005—2012 lisatakse programmile pärast selle vastuvõtmist Euroopa Ülemkogus 2004. aasta detsembris.”

(3)  KOM(2004) 707 (lõplik).

(4)  Meede tuleb lõpule viia kõige hiljemalt osutatud aasta lõpuks

(5)  Eesitujariik = EIR

(6)  Liikmesriik = LR

(7)  Komisjon = KOM

(8)   Asjakohane teave hindamisvahendi/näitaja kohta esitatakse projekti juhtiva LR poolt, kui ei ole kokku lepitud teisti.

(9)  Asjakohane teave hindamisvahendi/näitaja kohta esitatakse projekti juhtiva LR poolt, kui ei ole kokku lepitud teisti.

(10)   LR aruanne koostöös komisjoni ja Europoliga.

(11)   Asjakohane teave hindamisvahendi/näitaja kohta esitatakse projekti juhtiva LR poolt, kui ei ole kokku lepitud teisti.

(12)  Asjakohane teave hindamisvahendi/näitaja kohta esitatakse liikmesriikide poolt.

(13)   Asjakohane teave hindamisvahendi/näitaja kohta esitatakse projekti juhtiva LR poolt, kui ei ole kokku lepitud teisti.

(14)   Eurojust teeb koostööd kandidaatriikidega kontaktasutuste määramisel ja koostöölepingute sõlmimise kaalumisel kooskõlas nõukogu 2.12.2004 järeldustega Eurojusti kohta.

(15)   Dublini rühm koosneb EL liikmesriikidest/Euroopa Komisjonist ja veel viiest riigist. EL liikmesriikidel/Euroopa Komisjonil ei ole seega nende soovituste üle ainuotsustusõigust.

---

Komisjon

| 8.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/19

---

Euro vahetuskurss (1)

7. juuli 2005

(2005/C 168/02)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1957 |
| JPY | Jaapani jeen | 133,53 |
| DKK | Taani kroon | 7,4541 |
| GBP | Inglise nael | 0,6851 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4287 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5472 |
| ISK | Islandi kroon | 78,57 |
| NOK | Norra kroon | 7,916 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5734 |
| CZK | Tšehhi kroon | 30,278 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 248,56 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,696 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 4,1104 |
| RON | Rumeenia leu | 3,5904 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,46 |
| SKK | Slovakkia kroon | 38,954 |
| TRY | Türgi liir | 1,6241 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6094 |
| CAD | Kanada dollar | 1,476 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,294 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7669 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0272 |
| KRW | Korea won | 1 254,17 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 8,1747 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,8962 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,325 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 717,86 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5437 |
| PHP | Filipiini peeso | 67,127 |
| RUB | Vene rubla | 34,438 |
| THB | Tai baht | 49,843 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1957

JPY

Jaapani jeen

133,53

DKK

Taani kroon

7,4541

GBP

Inglise nael

0,6851

SEK

Rootsi kroon

9,4287

CHF

Šveitsi frank

1,5472

ISK

Islandi kroon

78,57

NOK

Norra kroon

7,916

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5734

CZK

Tšehhi kroon

30,278

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

248,56

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,696

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

4,1104

RON

Rumeenia leu

3,5904

SIT

Sloveenia talaar

239,46

SKK

Slovakkia kroon

38,954

TRY

Türgi liir

1,6241

AUD

Austraalia dollar

1,6094

CAD

Kanada dollar

1,476

HKD

Hong Kongi dollar

9,294

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7669

SGD

Singapuri dollar

2,0272

KRW

Korea won

1 254,17

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

8,1747

CNY

Hiina jüaan

9,8962

HRK

Horvaatia kuna

7,325

IDR

Indoneesia ruupia

11 717,86

MYR

Malaisia ringit

4,5437

PHP

Filipiini peeso

67,127

RUB

Vene rubla

34,438

THB

Tai baht

49,843

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 8.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/20

---

Teatis selliste kontrollitavate ainete kasutajatele Euroopa Liidus, mille oluline kasutus on ühenduses 2006. aastal lubatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta (1)

(2005/C 168/03)

Käesolev teatis käsitleb järgmisi aineid:

| — | klorofluorosüsinikud (CFC-d) 11, 12, 113, 114 ja 115 |
| --- | --- |

—

klorofluorosüsinikud (CFC-d) 11, 12, 113, 114 ja 115

| — | muud täielikult halogeenitud klorofluorosüsinikud |
| --- | --- |

—

muud täielikult halogeenitud klorofluorosüsinikud

| — | süsiniktetrakloriid, |
| --- | --- |

—

süsiniktetrakloriid,

| — | haloonid |
| --- | --- |

—

haloonid

| — | 1,1,1-trikloroetaan |
| --- | --- |

—

1,1,1-trikloroetaan

| — | bromofluorosüsivesinikud |
| --- | --- |

—

bromofluorosüsivesinikud

| — | bromoklorometaan |
| --- | --- |

—

bromoklorometaan

Käesolev teatis on adresseeritud kasutajatele, kes kavatsevad:

| 1. | kasutada eespool nimetatud aineid ühenduses dosaatorinhalaatorite tootmiseks; |
| --- | --- |

1.

kasutada eespool nimetatud aineid ühenduses dosaatorinhalaatorite tootmiseks;

| 2. | soetada eespool nimetatud aineid laboratoorseks ja analüütiliseks kasutamiseks otse tootjalt või neid ühendusse importides ning mitte ühenduses asuvalt ainete turustajalt. |
| --- | --- |

2.

soetada eespool nimetatud aineid laboratoorseks ja analüütiliseks kasutamiseks otse tootjalt või neid ühendusse importides ning mitte ühenduses asuvalt ainete turustajalt.

Oluliseks kasutuseks võib kontrollitavaid aineid saada tootjatelt ühenduses ja vajaduse korral võib neid importida ühendusevälistest allikatest.

Osoonikihti kahandavaid aineid käsitleva Montreali protokolli osapoolte otsuses IV/25 on sätestatud kriteeriumid ja “oluliste kasutuste” kindlaksmääramise kord, mille puhul on lubatud jätkuv tootmine ja tarbimine pärast järkjärgulist keelustamist.

Määrusega (EÜ) nr 2038/2000 muudetud määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 3 lõikes 1 on ette nähtud, et määratakse kindlaks eespoolnimetatud kontrollitavate ainete olulisteks kasutusteks mõeldud kogused, mida võidakse lubada ühenduses 2006. aastal vastavalt Montreali protokolli osapoolte otsusele IV/25.

Montreali protokolli osapooled võivad 2005. aasta detsembris vastu võtta otsuse, millega kehtestatakse tootmise ja tarbimise piirtasemed, mis rahuldavad 2006. aastal oluliseks kasutuseks mõeldud klorofluorosüsinike vajaduse astma ja krooniliste obstruktiivsete kopsuhaiguste raviks mõeldud dosaatorinhalaatorite valmistamisel vastavalt I lisale, kui osapoolte kohtumisel otsuse VII/28 lõikes 2 kehtestatud tingimustega ei ole ette nähtud teisiti.

Vastavalt Montreali protokolli osapoolte otsusele X/19 peaks laborites kasutamiseks ettenähtud kontrollitavate ainete puhtus olema 1,1,1-trikloroetaani puhul vähemalt 99,0 % ning klorofluorosüsinike ja süsiniktetrakloriidi puhul 99,5 %. Neid kõrge puhtuseastmega aineid ja kontrollitavaid aineid sisaldavaid segusid tarnitakse ainult taassuletavates mahutites või kuni kolmeliitrites kõrgsurveballoonides või 10-milliliitristes või väiksemates klaasampullides, mis on selgelt tähistatud osoonikihti kahandavate ainetena, need on mõeldud ainult laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks ning nendel on märge, et kasutatud ja ülemäärased kogused tuleks kokku koguda ja ringlusse võtta, kui see on otstarbekas. Kui ringlussevõtt ei ole otstarbekas, tuleks materjal hävitada vastavalt määruse artikli 16 lõikes 1 kirjeldatud korrale.

Montreali protokolli osapoolte otsusega XV/8 lubatakse selline tootmine ja tarbimine, mis on vajalik Montreali protokolli A, B ja C lisades (II ja III rühma ained) loetletud kontrollitavate ainete olulisteks laboratoorseteks ja analüütilisteks kasutusteks, mis on toodud osapoolte seitsmenda kohtumise aruande IV lisas, osapoolte kuuenda kohtumise aruande II lisas sätestatud tingimustel.

Praegu ei ole Montreali protokollis ette nähtud ühtegi erandit metüülbromiidi laboratoorseks ja analüütiliseks kasutamiseks ja seega on igasugune metüülbromiidi kasutamine Euroopa Ühenduses määrusega vastuolus. Kasutajad, kes kavatsevad metüülbromiidi kasutada, palutakse ühendust võtta Euroopa Komisjoniga alltoodud aadressil või tutvuda täiendava teabega osoonikihti kahandavaid aineid käsitleval veebisaidil http://europa.eu.int/comm/environment/ods/home/home.cfm (alajaotus Methyl bromide Laboratory and Analytical Uses).

Määruse (EÜ) nr 2037/2000 ja määruse (EÜ) nr 2038/2000 alusel eraldatakse eespool nimetatud olulisteks kasutusteks mõeldud kontrollitavate ainete kogused järgmise korra kohaselt:

| 1. | Ettevõte, millele ei ole antud kvooti 2005. aastal ja mis soovib saada olulise kasutuse kvooti ajavahemikuks 1. jaanuar 2006 kuni 31. detsember 2006, peaks endast teatama komisjonile hiljemalt 2. septembriks 2005:





  Ozone Layer Protection/Osoonikihi kaitse |
| --- | --- |
| Euroopa Komisjon |
| DG Environment/Keskkonnaküsimuste peadirektoraat |
| Unit ENV.C.4 — Industrial Emissions/Üksus ENV.C.4 — Tööstusheide |
| BU9 6/137 |
| B-1049 Brüssel |
| Faks: (32-2) 299 87 64 |
| E-post: env-ods@cec.eu.int |

1.

Ettevõte, millele ei ole antud kvooti 2005. aastal ja mis soovib saada olulise kasutuse kvooti ajavahemikuks 1. jaanuar 2006 kuni 31. detsember 2006, peaks endast teatama komisjonile hiljemalt 2. septembriks 2005:

Ozone Layer Protection/Osoonikihi kaitse

Euroopa Komisjon

DG Environment/Keskkonnaküsimuste peadirektoraat

Unit ENV.C.4 — Industrial Emissions/Üksus ENV.C.4 — Tööstusheide

BU9 6/137

B-1049 Brüssel

Faks: (32-2) 299 87 64

E-post: env-ods@cec.eu.int

| 2. | Olulise kasutuse taotluse võib esitada käesoleva teatise alguses loetletud ainete mis tahes kasutaja. Dosaatorinhalaatorites kasutamiseks mõeldud klorofluorosüsinike puhul peaks iga taotleja esitama nõutava teabe tabelis, mis asub osoonikihti kahandavaid aineid käsitleval veebisaidil http://europa.eu.int/comm/environment/ods/home/home.cfm. Laboratoorseks kasutuseks peaks iga taotleja esitama nõutava teabe veebisaidil olevas vormis.
  Taotluse koopia tuleks saata ka liikmesriigi pädevale asutusele (vajaliku aadressi leiate I lisast). |
| --- | --- |

2.

Olulise kasutuse taotluse võib esitada käesoleva teatise alguses loetletud ainete mis tahes kasutaja. Dosaatorinhalaatorites kasutamiseks mõeldud klorofluorosüsinike puhul peaks iga taotleja esitama nõutava teabe tabelis, mis asub osoonikihti kahandavaid aineid käsitleval veebisaidil http://europa.eu.int/comm/environment/ods/home/home.cfm. Laboratoorseks kasutuseks peaks iga taotleja esitama nõutava teabe veebisaidil olevas vormis.

| 3. | Komisjon vaatab määruse (EÜ) nr 2037/2000 artiklis 18 sätestatud korras läbi vaid 2. septembriks 2005 saadud taotlused. |
| --- | --- |

3.

Komisjon vaatab määruse (EÜ) nr 2037/2000 artiklis 18 sätestatud korras läbi vaid 2. septembriks 2005 saadud taotlused.

| 4. | Komisjon annab neile kasutajaile kvoodid ja teatab neile, milliseks kasutuseks nad loa said, millist ainet nad tohivad kasutada ja kõnealuse kontrollitava aine koguse. |
| --- | --- |

4.

Komisjon annab neile kasutajaile kvoodid ja teatab neile, milliseks kasutuseks nad loa said, millist ainet nad tohivad kasutada ja kõnealuse kontrollitava aine koguse.

| 5. | Eespool kirjeldatud korra kohaselt teatab komisjon taotlejatele otsuse alusel ühenduses 2006. aastal lubatud kontrollitavate ainete kogused, mida tohib toota ja importida. |
| --- | --- |

5.

Eespool kirjeldatud korra kohaselt teatab komisjon taotlejatele otsuse alusel ühenduses 2006. aastal lubatud kontrollitavate ainete kogused, mida tohib toota ja importida.

| 6. | Need kasutajad, kellel on kontrollitava aine olulise kasutuse kvoot 2005. aastal, saavad esitada taotluse ühenduse tootjale osooni kahandavaid aineid käsitleva veebilehe kaudu või vajaduse korral taotleda komisjonilt kontrollitava aine impordilitsentsi oma kvoodi piires. Selle liikmesriigi pädev asutus, kus tootja vastavat ainet toodab, peab andma tootjale loa kontrollitava aine tootmiseks nimetatud litsentsiga ettenähtud koguses. Liikmesriigi pädev asutus teavitab komisjoni eelnevalt iga sellise loa väljaandmisest. |
| --- | --- |

6.

Need kasutajad, kellel on kontrollitava aine olulise kasutuse kvoot 2005. aastal, saavad esitada taotluse ühenduse tootjale osooni kahandavaid aineid käsitleva veebilehe kaudu või vajaduse korral taotleda komisjonilt kontrollitava aine impordilitsentsi oma kvoodi piires. Selle liikmesriigi pädev asutus, kus tootja vastavat ainet toodab, peab andma tootjale loa kontrollitava aine tootmiseks nimetatud litsentsiga ettenähtud koguses. Liikmesriigi pädev asutus teavitab komisjoni eelnevalt iga sellise loa väljaandmisest.

---

(1)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2077/2004, ELT L 359, 4.12.2004, lk 28.

---

I LISA

BELGIQUE/BELGÏE

| Mr Alain Wilmart |
| --- |
| Ministère Fédéral des Affaires Sociales de la Santé Publique et de l'Environnement |
| Place Victor Horta, 40 — Bte 10 |
| B-1060 Bruxelles |

Mr Alain Wilmart

Ministère Fédéral des Affaires Sociales de la Santé Publique et de l'Environnement

Place Victor Horta, 40 — Bte 10

B-1060 Bruxelles

ČESKÁ REPUBLIKA

| Mr Jakub Achrer |
| --- |
| Ministry of the Environment of the Czech Republik |
| Air Pollution Prevention Department |
| Vršovická 65 |
| CZ-100 10 Praha 10 |

Mr Jakub Achrer

Ministry of the Environment of the Czech Republik

Air Pollution Prevention Department

Vršovická 65

CZ-100 10 Praha 10

DANMARK

| Mr Mikkel Aaman Sørensen |
| --- |
| Miljøstyrelsen (EPA) |
| Strandgade 29 |
| DK-1401 København K |

Mr Mikkel Aaman Sørensen

Miljøstyrelsen (EPA)

Strandgade 29

DK-1401 København K

DEUTSCHLAND

| Mr Rolf Engelhardt |
| --- |
| Ministry for Environment |
| Dept. IG 11 5 |
| P.O. Box 120629 |
| DE-53048 Bonn |

Mr Rolf Engelhardt

Ministry for Environment

Dept. IG 11 5

P.O. Box 120629

DE-53048 Bonn

EESTI

| Ms Valentina Laius |
| --- |
| Ministry of the Environment of the Republic of Estonia |
| Environment Management and Technology Department |
| Narva mnt 7A |
| EE-15172 Tallin |

Ms Valentina Laius

Ministry of the Environment of the Republic of Estonia

Environment Management and Technology Department

Narva mnt 7A

EE-15172 Tallin

ΕΛΛΑΣ

| Mrs Elpida Politis |
| --- |
| Ministry for the Environment, Physical Planning and Public Works |
| International Activities and EEC Department |
| 17 Ameliedos Street |
| EL-115 23 Athens |

Mrs Elpida Politis

Ministry for the Environment, Physical Planning and Public Works

International Activities and EEC Department

17 Ameliedos Street

EL-115 23 Athens

ESPAŇA

| Mr Alberto Moral Gonzalez |
| --- |
| Ministerio de Medio Ambiente |
| Subdirección General de Calidad Ambiental |
| Pza San Juan de la Cruz s/n |
| ES-28071 Madrid |

Mr Alberto Moral Gonzalez

Ministerio de Medio Ambiente

Subdirección General de Calidad Ambiental

Pza San Juan de la Cruz s/n

ES-28071 Madrid

FRANCE

| Mr Matthieu LASSUS |
| --- |
| Ministère de l'Environnement |
| DRPR/BSPC |
| 20, avenue de Ségur |
| F-75302 Paris 07 SP |

Mr Matthieu LASSUS

Ministère de l'Environnement

DRPR/BSPC

20, avenue de Ségur

F-75302 Paris 07 SP

IRELAND

| Mr Patrick O'Sullivan |
| --- |
| Inspector (Environment) |
| Dept of Environment Heritage and Local Government |
| Custom House |
| Dublin 1 |
| Ireland |

Mr Patrick O'Sullivan

Inspector (Environment)

Dept of Environment Heritage and Local Government

Custom House

Dublin 1

Ireland

ITALIA

| Mr Alessandro Giuliano Peru |
| --- |
| Dept of Environment and Territory |
| DG per la ricerca Ambientale e lo Sviluppo |
| Via Cristoforo Colombo 44 |
| IT-00147 Roma |

Mr Alessandro Giuliano Peru

Dept of Environment and Territory

DG per la ricerca Ambientale e lo Sviluppo

Via Cristoforo Colombo 44

IT-00147 Roma

ΚΥΠΡΟΣ

| Dr. Charalambos Hajipakkos |
| --- |
| Environment Service |
| Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment |
| CY-Nicosia |

Dr. Charalambos Hajipakkos

Environment Service

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

CY-Nicosia

LATVIJA

| Mr Armands Plate |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Environmental Protection Department |
| Peldu Iela 25 |
| LV-1494 — Riga |

Mr Armands Plate

Ministry of Environment

Environmental Protection Department

Peldu Iela 25

LV-1494 — Riga

LIETUVA

| Ms Marija Teriosina |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Chemicals Management Division |
| Jaksto str. 4/9 |
| LT-2600 Vilnius |

Ms Marija Teriosina

Ministry of Environment

Chemicals Management Division

Jaksto str. 4/9

LT-2600 Vilnius

LUXEMBOURG

| Mr Pierre Dornseiffer |
| --- |
| Administration de l'Environnement |
| Division Air/Brut |
| 16, rue Eugène Ruppert |
| L-2453 Luxembourg |

Mr Pierre Dornseiffer

Administration de l'Environnement

Division Air/Brut

16, rue Eugène Ruppert

L-2453 Luxembourg

MAGYARORSZÁG

| Mr Robert Toth |
| --- |
| PO Box 351 |
| Ministry of Environment and Water |
| Department for Air Pollution and Noise Control |
| HU-1394 Budapest |

Mr Robert Toth

PO Box 351

Ministry of Environment and Water

Department for Air Pollution and Noise Control

HU-1394 Budapest

MALTA

| Ms Charmaine Vassallo |
| --- |
| Malta Environment and Planning Authority |
| Environment Protection Directorate |
| Pollution Control, Wastes and Minerals |
| C/o Quality Control Laboratory |
| Industrial Estate Kordin |
| MT-PAOLA |

Ms Charmaine Vassallo

Malta Environment and Planning Authority

Environment Protection Directorate

Pollution Control, Wastes and Minerals

C/o Quality Control Laboratory

Industrial Estate Kordin

MT-PAOLA

NEDERLAND

| Mr M. Hildebrand |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Rijnstraat 8 |
| 2500 GX Den Haag |
| Nederland |

Mr M. Hildebrand

Ministry of Environment

Rijnstraat 8

2500 GX Den Haag

Nederland

ÖSTERREICH

| Mr Paul Krajnik |
| --- |
| Ministry of the Agriculture, Forestry, Environment and Water Management |
| Chemicals Department |
| Stubenbastei 5 |
| AT-1010 Wien |

Mr Paul Krajnik

Ministry of the Agriculture, Forestry, Environment and Water Management

Chemicals Department

Stubenbastei 5

AT-1010 Wien

POLSKA

| Pan Janusz Kozakiewicz |
| --- |
| Instytut Chemii Przemysłowej |
| Biuro Ochrony Warstwy Ozonowej |
| ul. Rydygiera 8 |
| PL-01-793 Warszawa |

Pan Janusz Kozakiewicz

Instytut Chemii Przemysłowej

Biuro Ochrony Warstwy Ozonowej

ul. Rydygiera 8

PL-01-793 Warszawa

PORTUGAL

| Dra. Cristina Vaz Nunes |
| --- |
| Ministério do Ambiente |
| Rua da Murgueira 9/9A –Zambujal Ap. 7585 |
| PT-2611-865 Amadora |

Dra. Cristina Vaz Nunes

Ministério do Ambiente

Rua da Murgueira 9/9A –Zambujal Ap. 7585

PT-2611-865 Amadora

SLOVENIJA

| Ms Irena Malešič |
| --- |
| Ministry of the Environment and Spacial Planning |
| Environmental Agency of the Republic of Slovenia |
| Vojkova 1b |
| SL-1000 Ljubljana |

Ms Irena Malešič

Ministry of the Environment and Spacial Planning

Environmental Agency of the Republic of Slovenia

Vojkova 1b

SL-1000 Ljubljana

SLOVENSKO

| Mr Lubomir Ziak |
| --- |
| Ministry of the Environment |
| Air Protection Department |
| Nam. L. Stura 1 |
| SK-812 35 Bratislava |

Mr Lubomir Ziak

Ministry of the Environment

Air Protection Department

Nam. L. Stura 1

SK-812 35 Bratislava

SUOMI/FINLAND

| Mrs Eliisa Irpola |
| --- |
| Finnish Environment Institute |
| Chemicals Division |
| Mechelininkatu 34a |
| FIN-00260 Helsinki |

Mrs Eliisa Irpola

Finnish Environment Institute

Chemicals Division

Mechelininkatu 34a

FIN-00260 Helsinki

SVERIGE

| Ms Maria Ujfalusi |
| --- |
| Swedish Environmental Protection Agency |
| Naturvårdsverket |
| Blekholmsterassen 36 |
| SE-106 48 Stockolm |

Ms Maria Ujfalusi

Swedish Environmental Protection Agency

Naturvårdsverket

Blekholmsterassen 36

SE-106 48 Stockolm

UNITED KINGDOM

| Mr Stephen Reeves |
| --- |
| Global Atmosphere Division |
| UK Dept of Environment, Food and Rural Affairs |
| 3rd floor — zone 3/A3 |
| Ashdown House |
| 123 Victoria Street |
| London SW1E 6DE |
| United Kingdom |

Mr Stephen Reeves

Global Atmosphere Division

UK Dept of Environment, Food and Rural Affairs

3rd floor — zone 3/A3

Ashdown House

123 Victoria Street

London SW1E 6DE

United Kingdom

---

| 8.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/24

---

Komisjoni teatis, mis käsitleb likvideeritava ESTÜ finantsaruannet (tegevusaruanne ning raamatupidamisaruanded) seisuga 31. detsember 2004

(2005/C 168/04)

6. juulil 2005 kiitis komisjon heaks 2004. aasta finantsaruande (nr K(2005) 2033), mis sisaldab likvideeritava ESTÜ tegevusaruannet ning raamatupidamisaruandeid 31. detsembri 2004. aasta seisuga ning mis on koostatud 1. veebruari 2003. aasta nõukogu otsuse nr 2003/76/EÜ artikli 3 ning 1. veebruari 2003. aasta nõukogu otsuse nr 2003/77/EÜ lisa artikli 6 kohaselt.

Käesoleva dokumendi kohta võib teavet saada:

| | http://europa.eu.int/eur-lex (viide K(2005) 2033) |
| --- | --- |

http://europa.eu.int/eur-lex (viide K(2005) 2033)

| | http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/ecsc_en.htm |
| --- | --- |

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/ecsc_en.htm

---

| 8.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/25

---

KOMBINEERITUD NOMENKLATUURI (KN) ÜHETAOLINE KOHALDAMINE

(Kaupade klassifitseerimine)

(2005/C 168/05)

Selgitavad märkused, mis on vastu võetud vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 artikli 10 punktis 1 määratletud menetlusele tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (1), 23. juuli 1987

Euroopa Ühenduste kombineeritud nomenklatuuri selgitavaid märkusi (2) muudetakse järgmiselt:

Lehekülg 227

| 6104 41 00


  kuni


  6104 49 00 | kleidid |
| --- | --- |

6104 41 00

kuni

6104 49 00

kleidid

Selgitava märkuse teise lause järele lisada järgmine tekst:

“See termin hõlmab ka läbipaistvad kleidid.”

Lehekülg 232

“6112 11 00 kuni 6112 19 00” selgitava märkuse järele lisada järgmine tekst:

| “6112 31 10


  kuni


  6112 49 90 | Meeste ja poiste supelkostüümid


  ja


  Naiste ja tüdrukute supelkostüümid |
| --- | --- |

“6112 31 10

“6112 31 10

kuni

kuni

6112 49 90

6112 49 90

Meeste ja poiste supelkostüümid

Meeste ja poiste supelkostüümid

ja

ja

Naiste ja tüdrukute supelkostüümid

Naiste ja tüdrukute supelkostüümid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6112, punkt C, mis mainib, et rubriiki 6112 kuuluvad muu hulgas ujumispüksid ja -püksikud, elastsed või mitteelastsed.

Ujumispüksid on rõivas, mis oma välisilme, lõike ja riide laadi poolest on mõeldud kandmiseks üksnes või peamiselt supelkostüümina, mitte aga rubriiki 6103 või 6104 kuuluvate lühikeste pükstena. Tavaliselt on need üleni või peamiselt valmistatud keemilistest kiududest.

| | Ujumispükstel peavad olema alljärgnevad iseloomulikud tunnused: |
| --- | --- |

Ujumispükstel peavad olema alljärgnevad iseloomulikud tunnused:

| | rõiva külge õmmeldud sisepüksikud või vähemalt






  — | vooder ees või jalgevahel |
| --- | --- | --- |

rõiva külge õmmeldud sisepüksikud või vähemalt

—

vooder ees või jalgevahel

| — | pingul vöökoht (nt pinguletõmmatav nöör või üleni kummipaelaga vöökoht) |
| --- | --- |

—

pingul vöökoht (nt pinguletõmmatav nöör või üleni kummipaelaga vöökoht)

| | Ujumispükstel võivad olla taskud, kui






  — | välistaskud on kindlalt suletavad (nt neil peab olema tõmblukk või takjakinnis, mis suleb tasku täielikult, s.t need ei tohi olla suletavad osaliselt) |
| --- | --- | --- |

Ujumispükstel võivad olla taskud, kui

—

välistaskud on kindlalt suletavad (nt neil peab olema tõmblukk või takjakinnis, mis suleb tasku täielikult, s.t need ei tohi olla suletavad osaliselt)

| — | sisetaskutel on samasugune kindlalt suletav kinnis nagu eelpool nimetatud välistaskutel. Sisetaskutel, kui need on kinnitatud vöökoha külge, võib siiski olla üksnes taskuava kattev kinnis, kui see tagab taskuava (lõhiku) täieliku sulgemise. |
| --- | --- |

—

sisetaskutel on samasugune kindlalt suletav kinnis nagu eelpool nimetatud välistaskutel. Sisetaskutel, kui need on kinnitatud vöökoha külge, võib siiski olla üksnes taskuava kattev kinnis, kui see tagab taskuava (lõhiku) täieliku sulgemise.

| | Ujumispükstel ei tohi olla alljärgnevaid iseärasusi:






  — | lõhikut ees, isegi kui see on kinnisega suletav |
| --- | --- | --- |

Ujumispükstel ei tohi olla alljärgnevaid iseärasusi:

—

lõhikut ees, isegi kui see on kinnisega suletav

| — | lõhikut vöökohal, isegi kui see on kinnisega suletav.” |
| --- | --- |

—

lõhikut vöökohal, isegi kui see on kinnisega suletav.”

Lehekülg 238

rubriigi “6211” teksti järele lisada järgmine tekst:

| “6211 11 00


  kuni


  6211 12 00 | Meeste ja poiste supelkostüümid


  ja


  Naiste ja tüdrukute supelkostüümid |
| --- | --- |

“6211 11 00

kuni

6211 12 00

Meeste ja poiste supelkostüümid

ja

Naiste ja tüdrukute supelkostüümid

Vaata HS rubriigi 6211 selgitavad märkused, esimene lõik.

Kohaldada alamrubriikide 6112 31 10—6112 49 90 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.”

---

(1)  EÜT L 256, 7.09.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 493/2005 (EÜT L 82, 31.03.2005, lk 1).

1

(2)  EÜT C 256, 23.10.2002, lk 1.

2

---

| 8.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/27

---

Teatis Euroopa Liidu ettevõtjatele, kes 2006. aastal kavatsevad eksportida osoonikihti kahandavaid kontrollitavaid aineid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta (1)

(2005/C 168/06)

Käesolev teatis on adresseeritud ettevõtjatele, kes kavatsevad ajavahemikul 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 eksportida Euroopa Liidust järgmisi aineid.

| I rühm: | klorofluorosüsinikud 11, 12, 113, 114 või 115 |
| --- | --- |
| II rühm: | muud täielikult halogeenitud klorofluorosüsinikud |
| III rühm: | haloon 1211, 1301 või 2402 |
| IV rühm: | süsiniktetrakloriid |
| V rühm: | 1,1,1-trikloroetaan |
| VI rühm: | metüülbromiid |
| VII rühm: | bromofluorosüsivesinikud |
| VIII rühm: | klorofluorosüsivesinikud |
| IX rühm: | bromoklorometaan |

I rühm:

klorofluorosüsinikud 11, 12, 113, 114 või 115

II rühm:

muud täielikult halogeenitud klorofluorosüsinikud

III rühm:

haloon 1211, 1301 või 2402

IV rühm:

süsiniktetrakloriid

V rühm:

1,1,1-trikloroetaan

VI rühm:

metüülbromiid

VII rühm:

bromofluorosüsivesinikud

VIII rühm:

klorofluorosüsivesinikud

IX rühm:

bromoklorometaan

Keelatakse eksportida klorofluorosüsinikke, muid täielikult halogeenitud klorofluorosüsinikke, haloone, tetrakloorsüsinikku, 1,1,1-triklooretaani, bromofluorosüsivesinikke ja bromoklorometaani ning muuks kui isiklikuks tarbeks kasutatavaid tooteid ja seadmeid, mis sisaldavad kõnealuseid aineid või mille pidevaks toimimiseks on vaja kõnealuseid aineid. Kõnealuse keelu puhul kehtivad erandid järgmiste ainete ekspordi suhtes:

| — | artikli 3 lõike 6 alusel toodetud kontrollitavad ained osapoolte riigisiseste põhivajaduste rahuldamiseks Montreali protokolli artikli 5 lõike 1 kohaselt; |
| --- | --- |

—

artikli 3 lõike 6 alusel toodetud kontrollitavad ained osapoolte riigisiseste põhivajaduste rahuldamiseks Montreali protokolli artikli 5 lõike 1 kohaselt;

| — | artikli 3 lõike 7 alusel toodetud kontrollitavad ained oluliste või kriitiliste kasutuste jaoks; |
| --- | --- |

—

artikli 3 lõike 7 alusel toodetud kontrollitavad ained oluliste või kriitiliste kasutuste jaoks;

| — | tooted ja seadmed, mis sisaldavad määruse artikli 3 lõike 5 alusel toodetud või artikli 7 punkti b alusel imporditud kontrollitavaid aineid; |
| --- | --- |

—

tooted ja seadmed, mis sisaldavad määruse artikli 3 lõike 5 alusel toodetud või artikli 7 punkti b alusel imporditud kontrollitavaid aineid;

| — | klorofluorosüsivesinikke sisaldavate toodete ja seadmete eksport riikidesse, kus klorofluorosüsivesinike kasutamine sellistes toodetes on veel lubatud vastavalt määruse artikli 5 lõikele 5; |
| --- | --- |

—

klorofluorosüsivesinikke sisaldavate toodete ja seadmete eksport riikidesse, kus klorofluorosüsivesinike kasutamine sellistes toodetes on veel lubatud vastavalt määruse artikli 5 lõikele 5;

| — | taastatud, ringlussevõetud või taasväärtustatud haloon, mis on ladustatud kriitiliseks kasutuseks kinnitatud rajatistes või rajatistes, mida kasutab pädev asutus VII lisas loetletud kriitiliseks kasutuseks kuni 31. detsembrini 2009, ning tooted ja seadmed, mis sisaldavad halooni VII lisas loetletud kriitilisteks kasutusteks; |
| --- | --- |

—

taastatud, ringlussevõetud või taasväärtustatud haloon, mis on ladustatud kriitiliseks kasutuseks kinnitatud rajatistes või rajatistes, mida kasutab pädev asutus VII lisas loetletud kriitiliseks kasutuseks kuni 31. detsembrini 2009, ning tooted ja seadmed, mis sisaldavad halooni VII lisas loetletud kriitilisteks kasutusteks;

| — | kontrollitavad ained, mida kasutatakse lähteainena või töötlemise abiainena; |
| --- | --- |

—

kontrollitavad ained, mida kasutatakse lähteainena või töötlemise abiainena;

| — | kasutatud tooted ja seadmed, mis sisaldavad klorofluorosüsinikega toodetud jäika isolatsioonvahtplasti või vahtplastist pinnakatet. See erand ei kehti järgmiste toodete suhtes:






  — | jahutus- ja kliimaseadmed ning -tooted; |
| --- | --- | --- |

—

kasutatud tooted ja seadmed, mis sisaldavad klorofluorosüsinikega toodetud jäika isolatsioonvahtplasti või vahtplastist pinnakatet. See erand ei kehti järgmiste toodete suhtes:

—

jahutus- ja kliimaseadmed ning -tooted;

| — | klorofluorosüsinikke sisaldavad jahutus- ja kliimaseadmed ning -tooted või muud seadmed ja tooted, mille pidevaks toimimiseks on vaja külmutusagensina kasutatavaid klorofluorosüsinikke; |
| --- | --- |

—

klorofluorosüsinikke sisaldavad jahutus- ja kliimaseadmed ning -tooted või muud seadmed ja tooted, mille pidevaks toimimiseks on vaja külmutusagensina kasutatavaid klorofluorosüsinikke;

| — | ehitustel kasutatav isolatsioonvahtplast ja tooted. |
| --- | --- |

—

ehitustel kasutatav isolatsioonvahtplast ja tooted.

| — | Metüülbromiidi tootmine ja import muul eesmärgil kui karantiini- ja transpordieelse kasutuse tarbeks on keelatud vastavalt artikli 4 lõikele 2. |
| --- | --- |

—

Metüülbromiidi tootmine ja import muul eesmärgil kui karantiini- ja transpordieelse kasutuse tarbeks on keelatud vastavalt artikli 4 lõikele 2.

| — | Artikli 11 lõike 2 alusel:






  — | on keelatud metüülbromiidi eksportimine mis tahes riiki, mis ei ole protokolli osapool. |
| --- | --- | --- |

—

Artikli 11 lõike 2 alusel:

—

on keelatud metüülbromiidi eksportimine mis tahes riiki, mis ei ole protokolli osapool.

| — | Artikli 11 lõike 3 alusel:






  — | on alates 1. jaanuarist 2004 keelatud klorofluorosüsivesinike eksportimine mis tahes riiki, mis ei ole protokolliga ühinenud, välja arvatud juhul, kui osapool vastab Montreali protokolli otsuses XV/3 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- | --- |

—

Artikli 11 lõike 3 alusel:

—

on alates 1. jaanuarist 2004 keelatud klorofluorosüsivesinike eksportimine mis tahes riiki, mis ei ole protokolliga ühinenud, välja arvatud juhul, kui osapool vastab Montreali protokolli otsuses XV/3 sätestatud kriteeriumidele.

Artikliga 12 nõutakse käesoleva teatise I lisas I—IX rühma all loetletud ainete eksportimiseks luba (vt ka määruse I lisa). Kõnealused ekspordiload peaks välja andma Euroopa Komisjon pärast artikli 11 nõuete täitmise kontrollimist. (2)

Määruse kohaldamisel mõõdetakse ainete koguseid osoonikihi kahandamise koefitsiendi kilogrammides, et kajastada aine osoonikihi kahandavat toimet. (3)

Kasutaja, kes soovib eksportida käesoleva teatise I lisas I—IX rühma all loetletud kontrollitavaid aineid ajavahemikus 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2006, peaks teatama endast Euroopa Komisjonile soovitavalt hiljemalt 2. septembriks 2005.

| Ozone Layer Protection/Osoonikihi kaitse |
| --- |
| Euroopa Komisjon |
| DG Environment/Keskkonnaküsimuste peadirektoraat |
| BU9 6/137 |
| Unit ENV.C.4 — Industrial Emissions/Üksus ENV.C.4 — Tööstusheide |
| B-1049 Brüssel |
| Faks: (32-2) 299 87 64 |
| E-post: env-ods@cec.eu.int |

Ozone Layer Protection/Osoonikihi kaitse

Euroopa Komisjon

DG Environment/Keskkonnaküsimuste peadirektoraat

BU9 6/137

Unit ENV.C.4 — Industrial Emissions/Üksus ENV.C.4 — Tööstusheide

B-1049 Brüssel

Faks: (32-2) 299 87 64

E-post: env-ods@cec.eu.int

Muud taotlejad, kellele on 2005. aastal välja antud ekspordiluba, peaksid ekspordiloa numbri saamiseks täitma ja esitama eksporditavale ainele vastava vormi (eksporditavatele ainetele vastavad vormid) osoonikihti kahandavaid aineid käsitleval veebisaidil http://europa.eu.int/comm/environment/ods/index.htm.

Taotluse koopia tuleks saata ka liikmesriigi pädevale asutusele (vt II lisa).

Kui taotlus vastab ekspordiloa numbri saamise kriteeriumidele, antakse ekspordiloa number ja sellest teatatakse taotlejale. Kasutaja võib eksportida käesoleva teatise I lisas loetletud kontrollitavaid aineid 2006. aastal ainult siis, kui tal on Euroopa Komisjoni välja antud ekspordiloa number. Komisjon jätab endale õiguse ekspordiloa numbrit mitte välja anda, kui ta ei ole esitatud andmetega rahul.

---

(1)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1, viimati muudetud määrusega (EÜ) 2077/2004, ELT L 359, 4.12.2004, lk 28.

(2)  Muudetud määrusega (EÜ) 1804/2003, ELT L 265, 16. oktoober 2003, lk 1.

(3)  Segude puhul tuleks koguses arvestada ainult kontrollitava aine kogust segus. 1,1,1-trikloroetaani turustatakse alati koos stabilisaatoriga. Eksportijad peaksid küsima tarnijate käest, kui palju on selles stabilisaatorit, mis tuleb lahutada enne kaalutud mahu arvutamist.

---

I LISA

Hõlmatud ained

| Rühm | Ained | Osooni kahandamise koefitsient (1) |
| --- | --- | --- |
| I rühm | CFCl3 | (CFC 11) | 1,0 |
| CF2Cl2 | (CFC 12) | 1,0 |
| C2F3Cl3 | (CFC 113) | 0,8 |
| C2F4Cl2 | (CFC 114) | 1,0 |
| C2F5Cl | (CFC 115) | 0,6 |
| II rühm | CF3Cl | (CFC 13) | 1,0 |
| C2FCl5 | (CFC 111) | 1,0 |
| C2F2Cl4 | (CFC 112) | 1,0 |
| C3FCl7 | (CFC 211) | 1,0 |
| C3F2Cl6 | (CFC 212) | 1,0 |
| C3F3Cl5 | (CFC 213) | 1,0 |
| C3F4Cl4 | (CFC 214) | 1,0 |
| C3F5Cl3 | (CFC 215) | 1,0 |
| C3F6Cl2 | (CFC 216) | 1,0 |
| C3F7Cl | (CFC 217) | 1,0 |
| III rühm | CF2BrCl | (haloon-1211) | 3,0 |
| CF3Br | (haloon-1301) | 10,0 |
| C2F4Br2 | (haloon-2402) | 6,0 |
| IV rühm | CCl4 | (süsiniktetrakloriid) | 1,1 |
| V rühm | C2H3Cl3
   (2) | (1,1,1-trikloroetaan) | 0,1 |
| VI rühm | CH3Br | (metüülbromiid) | 0,6 |
| VII rühm | CHFBr2 | | 1,00 |
| CHF2Br | | 0,74 |
| CH2FBr | | 0,73 |
| C2HFBr4 | | 0,8 |
| C2HF2Br3 | | 1,8 |
| C2HF3Br2 | | 1,6 |
| C2HF4Br | | 1,2 |
| C2H2FBr3 | | 1,1 |
| C2H2F2Br2 | | 1,5 |
| C2H2F3Br | | 1,6 |
| C2H3FBr2 | | 1,7 |
| C2H3F2Br | | 1,1 |
| C2H4FBr | | 0,1 |
| C3HFBr6 | | 1,5 |
| C3HF2Br5 | | 1,9 |
| C3HF3Br4 | | 1,8 |
| C3HF4Br3 | | 2,2 |
| C3HF5Br2 | | 2,0 |
| C3HF6Br | | 3,3 |
| C3H2FBr5 | | 1,9 |
| C3H2F2Br4 | | 2,1 |
| C3H2F3Br3 | | 5,6 |
| C3H2F4Br2 | | 7,5 |
| C3H2F5Br | | 1,4 |
| C3H3FBr4 | | 1,9 |
| C3H3F2Br3 | | 3,1 |
| C3H3F3Br2 | | 2,5 |
| C3H3F4Br | | 4,4 |
| C3H4FBr3 | | 0,3 |
| C3H4F2Br2 | | 1,0 |
| C3H4F3Br | | 0,8 |
| C3H5FBr2 | | 0,4 |
| C3H5F2Br | | 0,8 |
| C3H6FBr | | 0,7 |
| VIII rühm | CHFCl2 | (HCFC 21) (3) | 0,040 |
| CHF2Cl | (HCFC 22)  (3) | 0,055 |
| CH2FCl | (HCFC 31) | 0,020 |
| C2HFCl4 | (HCFC 121) | 0,040 |
| C2HF2Cl3 | (HCFC 122) | 0,080 |
| C2HF3Cl2 | (HCFC 123)  (3) | 0,020 |
| C2HF4Cl | (HCFC 124)  (3) | 0,022 |
| C2H2FCl3 | (HCFC 131) | 0,050 |
| C2H2F2Cl2 | (HCFC 132) | 0,050 |
| C2H2F3Cl | (HCFC 133) | 0,060 |
| C2H3FCl2 | (HCFC 141) | 0,070 |
| CH3CFCl2 | (HCFC 141b)  (3) | 0,110 |
| C2H3F2Cl | (HCFC 142) | 0,070 |
| CH3CF2Cl | (HCFC 142b)  (3) | 0,065 |
| C2H4FCl | (HCFC 151) | 0,005 |
| C3HFCl6 | (HCFC 221) | 0,070 |
| C3HF2Cl5 | (HCFC 222) | 0,090 |
| C3HF3Cl4 | (HCFC 223) | 0,080 |
| C3HF4Cl3 | (HCFC 224) | 0,090 |
| C3HF5Cl2 | (HCFC 225) | 0,070 |
| CF3CF2CHCl2 | (HCFC 225ca)  (3) | 0,025 |
| CF2ClCF2CHClF | (HCFC 225cb)  (3) | 0,033 |
| C3HF6Cl | (HCFC 226) | 0,100 |
| C3H2FCl5 | (HCFC 231) | 0,090 |
| C3H2F2Cl4 | (HCFC 232) | 0,100 |
| C3H2F3Cl3 | (HCFC 233) | 0,230 |
| C3H2F4Cl2 | (HCFC 234) | 0,280 |
| C3H2F5Cl | (HCFC 235) | 0,520 |
| C3H3FCl4 | (HCFC 241) | 0,090 |
| C3H3F2Cl3 | (HCFC 242) | 0,130 |
| C3H3F3Cl2 | (HCFC 243) | 0,120 |
| C3H3F4Cl | (HCFC 244) | 0,140 |
| C3H4FCl3 | (HCFC 251) | 0,010 |
| C3H4F2Cl2 | (HCFC 252) | 0,040 |
| C3H4F3Cl | (HCFC 253) | 0,030 |
| C3H5FCl2 | (HCFC 261) | 0,020 |
| C3H5F2Cl | (HCFC 262) | 0,020 |
| C3H6FCl | (HCFC 271) | 0,030 |
| IX rühm | CH2BrCl | Haloon-1011/bromoklorometaan | 0,120 |

Rühm

Ained

Osooni kahandamise koefitsient (1)

I rühm

CFCl3

(CFC 11)

1,0

CF2Cl2

(CFC 12)

1,0

C2F3Cl3

(CFC 113)

0,8

C2F4Cl2

(CFC 114)

1,0

C2F5Cl

(CFC 115)

0,6

II rühm

CF3Cl

(CFC 13)

1,0

C2FCl5

(CFC 111)

1,0

C2F2Cl4

(CFC 112)

1,0

C3FCl7

(CFC 211)

1,0

C3F2Cl6

(CFC 212)

1,0

C3F3Cl5

(CFC 213)

1,0

C3F4Cl4

(CFC 214)

1,0

C3F5Cl3

(CFC 215)

1,0

C3F6Cl2

(CFC 216)

1,0

C3F7Cl

(CFC 217)

1,0

III rühm

CF2BrCl

(haloon-1211)

3,0

CF3Br

(haloon-1301)

10,0

C2F4Br2

(haloon-2402)

6,0

IV rühm

CCl4

(süsiniktetrakloriid)

1,1

V rühm

C2H3Cl3
   (2)

(1,1,1-trikloroetaan)

0,1

VI rühm

CH3Br

(metüülbromiid)

0,6

VII rühm

CHFBr2

1,00

CHF2Br

0,74

CH2FBr

0,73

C2HFBr4

0,8

C2HF2Br3

1,8

C2HF3Br2

1,6

C2HF4Br

1,2

C2H2FBr3

1,1

C2H2F2Br2

1,5

C2H2F3Br

1,6

C2H3FBr2

1,7

C2H3F2Br

1,1

C2H4FBr

0,1

C3HFBr6

1,5

C3HF2Br5

1,9

C3HF3Br4

1,8

C3HF4Br3

2,2

C3HF5Br2

2,0

C3HF6Br

3,3

C3H2FBr5

1,9

C3H2F2Br4

2,1

C3H2F3Br3

5,6

C3H2F4Br2

7,5

C3H2F5Br

1,4

C3H3FBr4

1,9

C3H3F2Br3

3,1

C3H3F3Br2

2,5

C3H3F4Br

4,4

C3H4FBr3

0,3

C3H4F2Br2

1,0

C3H4F3Br

0,8

C3H5FBr2

0,4

C3H5F2Br

0,8

C3H6FBr

0,7

VIII rühm

CHFCl2

(HCFC 21) (3)

0,040

CHF2Cl

(HCFC 22)  (3)

0,055

CH2FCl

(HCFC 31)

0,020

C2HFCl4

(HCFC 121)

0,040

C2HF2Cl3

(HCFC 122)

0,080

C2HF3Cl2

(HCFC 123)  (3)

0,020

C2HF4Cl

(HCFC 124)  (3)

0,022

C2H2FCl3

(HCFC 131)

0,050

C2H2F2Cl2

(HCFC 132)

0,050

C2H2F3Cl

(HCFC 133)

0,060

C2H3FCl2

(HCFC 141)

0,070

CH3CFCl2

(HCFC 141b)  (3)

0,110

C2H3F2Cl

(HCFC 142)

0,070

CH3CF2Cl

(HCFC 142b)  (3)

0,065

C2H4FCl

(HCFC 151)

0,005

C3HFCl6

(HCFC 221)

0,070

C3HF2Cl5

(HCFC 222)

0,090

C3HF3Cl4

(HCFC 223)

0,080

C3HF4Cl3

(HCFC 224)

0,090

C3HF5Cl2

(HCFC 225)

0,070

CF3CF2CHCl2

(HCFC 225ca)  (3)

0,025

CF2ClCF2CHClF

(HCFC 225cb)  (3)

0,033

C3HF6Cl

(HCFC 226)

0,100

C3H2FCl5

(HCFC 231)

0,090

C3H2F2Cl4

(HCFC 232)

0,100

C3H2F3Cl3

(HCFC 233)

0,230

C3H2F4Cl2

(HCFC 234)

0,280

C3H2F5Cl

(HCFC 235)

0,520

C3H3FCl4

(HCFC 241)

0,090

C3H3F2Cl3

(HCFC 242)

0,130

C3H3F3Cl2

(HCFC 243)

0,120

C3H3F4Cl

(HCFC 244)

0,140

C3H4FCl3

(HCFC 251)

0,010

C3H4F2Cl2

(HCFC 252)

0,040

C3H4F3Cl

(HCFC 253)

0,030

C3H5FCl2

(HCFC 261)

0,020

C3H5F2Cl

(HCFC 262)

0,020

C3H6FCl

(HCFC 271)

0,030

IX rühm

CH2BrCl

Haloon-1011/bromoklorometaan

0,120

---

(1)  Need osooni kahanemise koefitsiendid on arvestatud olemasolevatele teadmistele toetudes ning need kuuluvad korrapäraselt läbivaatamisele ja ajakohastamisele, võttes arvesse osoonikihti kahandavaid aineid käsitleva Montreali protokolli osapoolte tehtud otsuseid.

(2)  See valem ei tähista 1,1,2-trikloroetaani.

(3)  Kõige konkurentsivõimelisemad ained vastavalt protokollile.

---

II LISA

Belgique/Belgïë

| Mr Alain Wilmart |
| --- |
| Ministère Fédéral des Affaires Sociales de la Santé Publique et de l'Environnement |
| Place Victor Horta, 40 — Bte 10 |
| B-1060 Bruxelles |

Mr Alain Wilmart

Ministère Fédéral des Affaires Sociales de la Santé Publique et de l'Environnement

Place Victor Horta, 40 — Bte 10

B-1060 Bruxelles

Česká Republika

| Mr Jakub Achrer |
| --- |
| Ministry of the Environment of the Czech Republik |
| Air Pollution Prevention Department |
| Vršovická 65 |
| CZ-100 10 Praha 10 |

Mr Jakub Achrer

Ministry of the Environment of the Czech Republik

Air Pollution Prevention Department

Vršovická 65

CZ-100 10 Praha 10

Danmark

| Mr Mikkel Aaman Sørensen |
| --- |
| Miljøstyrelsen (EPA) |
| Strandgade 29 |
| DK-1401 København K |

Mr Mikkel Aaman Sørensen

Miljøstyrelsen (EPA)

Strandgade 29

DK-1401 København K

Deutschland

| Mr Rolf Engelhardt |
| --- |
| Ministry for Environment |
| Dept. IG 11 5 |
| P.O. Box 120629 |
| DE-53048 Bonn |

Mr Rolf Engelhardt

Ministry for Environment

Dept. IG 11 5

P.O. Box 120629

DE-53048 Bonn

Eesti

| Ms Valentina Laius |
| --- |
| Ministry of the Environment of the Republic of Estonia |
| Environment Management and Technology Department |
| Narva mnt 7A |
| EE-15172 Tallin |

Ms Valentina Laius

Ministry of the Environment of the Republic of Estonia

Environment Management and Technology Department

Narva mnt 7A

EE-15172 Tallin

Ελλάς

| Mrs Elpida Politis |
| --- |
| Ministry for the Environment, Physical Planning and Public Works |
| International Activities and EEC Department |
| 17 Ameliedos Street |
| EL-115 23 Athens |

Mrs Elpida Politis

Ministry for the Environment, Physical Planning and Public Works

International Activities and EEC Department

17 Ameliedos Street

EL-115 23 Athens

Espaňa

| Mr Alberto Moral Gonzalez |
| --- |
| Ministerio de Medio Ambiente |
| Subdirección General de Calidad Ambiental |
| Pza San Juan de la Cruz s/n |
| ES-28071 Madrid |

Mr Alberto Moral Gonzalez

Ministerio de Medio Ambiente

Subdirección General de Calidad Ambiental

Pza San Juan de la Cruz s/n

ES-28071 Madrid

France

| Mr Matthieu LASSUS |
| --- |
| Ministère de l'Environnement |
| DRPR/BSPC |
| 20, avenue de Ségur |
| F-75302 Paris 07 SP |

Mr Matthieu LASSUS

Ministère de l'Environnement

DRPR/BSPC

20, avenue de Ségur

F-75302 Paris 07 SP

Ireland

| Mr Patrick O'Sullivan |
| --- |
| Inspector (Environment) |
| Dept of Environment Heritage and Local Government |
| Custom House |
| Dublin 1 |
| Ireland |

Mr Patrick O'Sullivan

Inspector (Environment)

Dept of Environment Heritage and Local Government

Custom House

Dublin 1

Ireland

Italia

| Mr Alessandro Giuliano Peru |
| --- |
| Dept of Environment and Territory |
| DG per la ricerca Ambientale e lo Sviluppo |
| Via Cristoforo Colombo 44 |
| IT-00147 Roma |

Mr Alessandro Giuliano Peru

Dept of Environment and Territory

DG per la ricerca Ambientale e lo Sviluppo

Via Cristoforo Colombo 44

IT-00147 Roma

Κύπρος

| Dr. Charalambos Hajipakkos |
| --- |
| Environment Service |
| Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment |
| CY-Nicosia |

Dr. Charalambos Hajipakkos

Environment Service

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

CY-Nicosia

Latvija

| Mr Armands Plate |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Environmental Protection Department |
| Peldu lela 25 |
| LV-1494 — Riga |

Mr Armands Plate

Ministry of Environment

Environmental Protection Department

Peldu lela 25

LV-1494 — Riga

Lietuva

| Ms Marija Teriosina |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Chemicals Management Division |
| Jaksto str. 4/9 |
| LT-2600 Vilnius |

Ms Marija Teriosina

Ministry of Environment

Chemicals Management Division

Jaksto str. 4/9

LT-2600 Vilnius

Luxembourg

| Mr Pierre Dornseiffer |
| --- |
| Administration de l'Environnement |
| Division Air/Brut |
| 16, rue Eugène Ruppert |
| L-2453 Luxembourg |

Mr Pierre Dornseiffer

Administration de l'Environnement

Division Air/Brut

16, rue Eugène Ruppert

L-2453 Luxembourg

Magyarország

| Mr Robert Toth |
| --- |
| PO Box 351 |
| Ministry of Environment and Water |
| Department for Air Pollution and Noise Control |
| HU-1394 Budapest |

Mr Robert Toth

PO Box 351

Ministry of Environment and Water

Department for Air Pollution and Noise Control

HU-1394 Budapest

Malta

| Ms Charmaine Vassallo |
| --- |
| Malta Environment and Planning Authority |
| Environment Protection Directorate |
| Pollution Control, Wastes and Minerals |
| C/o Quality Control Laboratory |
| Industrial Estate Kordin |
| MT-PAOLA |

Ms Charmaine Vassallo

Malta Environment and Planning Authority

Environment Protection Directorate

Pollution Control, Wastes and Minerals

C/o Quality Control Laboratory

Industrial Estate Kordin

MT-PAOLA

Nederland

| Mr M. Hildebrand |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Rijnstraat 8 |
| 2500 GX Den Haag |
| Nederland |

Mr M. Hildebrand

Ministry of Environment

Rijnstraat 8

2500 GX Den Haag

Nederland

Österreich

| Mr Paul Krajnik |
| --- |
| Ministry of the Agriculture, Forestry, Environment and Water Management |
| Chemicals Department |
| Stubenbastei 5 |
| AT-1010 Wien |

Mr Paul Krajnik

Ministry of the Agriculture, Forestry, Environment and Water Management

Chemicals Department

Stubenbastei 5

AT-1010 Wien

Polska

| Pan Janusz Kozakiewicz |
| --- |
| Instytut Chemii Przemysłowej |
| Biuro Ochrony Warstwy Ozonowej |
| ul. Rydygiera 8 |
| PL-01-793 Warszawa |

Pan Janusz Kozakiewicz

Instytut Chemii Przemysłowej

Biuro Ochrony Warstwy Ozonowej

ul. Rydygiera 8

PL-01-793 Warszawa

Portugal

| Dra. Cristina Vaz Nunes |
| --- |
| Ministério do Ambiente |
| Rua da Murgueira 9/9A -Zambujal Ap. 7585 |
| PT-2611-865 Amadora |

Dra. Cristina Vaz Nunes

Ministério do Ambiente

Rua da Murgueira 9/9A -Zambujal Ap. 7585

PT-2611-865 Amadora

Slovenija

| Ms Irena Malešič |
| --- |
| Ministry of the Environment and Spacial Planning |
| Environmental Agency of the Republic of Slovenia |
| Vojkova 1b |
| SL-1000 Ljubljana |

Ms Irena Malešič

Ministry of the Environment and Spacial Planning

Environmental Agency of the Republic of Slovenia

Vojkova 1b

SL-1000 Ljubljana

Slovensko

| Mr Lubomir Ziak |
| --- |
| Ministry of the Environment |
| Air Protection Department |
| Nam. L. Stura 1 |
| SK-812 35 Bratislava |

Mr Lubomir Ziak

Ministry of the Environment

Air Protection Department

Nam. L. Stura 1

SK-812 35 Bratislava

Suomi/Finland

| Mrs Eliisa Irpola |
| --- |
| Finnish Environment Institute |
| Chemicals Division |
| Mechelininkatu 34a |
| FIN-00260 Helsinki |

Mrs Eliisa Irpola

Finnish Environment Institute

Chemicals Division

Mechelininkatu 34a

FIN-00260 Helsinki

Sverige

| Ms Maria Ujfalusi |
| --- |
| Swedish Environmental Protection Agency |
| Naturvårdsverket |
| Blekholmsterassen 36 |
| SE-106 48 Stockolm |

Ms Maria Ujfalusi

Swedish Environmental Protection Agency

Naturvårdsverket

Blekholmsterassen 36

SE-106 48 Stockolm

United Kingdom

| Mr Stephen Reeves |
| --- |
| Global Atmosphere Division |
| UK Dept of Environment, Food and Rural Affairs |
| 3rd floor — zone 3/A3 |
| Ashdown House |
| 123 Victoria Street |
| London SW1E 6DE |
| United Kingdom |

Mr Stephen Reeves

Global Atmosphere Division

UK Dept of Environment, Food and Rural Affairs

3rd floor — zone 3/A3

Ashdown House

123 Victoria Street

London SW1E 6DE

United Kingdom

---

| 8.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/33 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/33

---

Teatis Euroopa Liidu ettevõtjatele, kes 2006. aastal kavatsevad importida osoonikihti kahandavaid kontrollitavaid aineid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta (1)

(2005/C 168/07)

| I. | Käesolev teatis on adresseeritud ettevõtjatele, kes kavatsevad ajavahemikul 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 importida Euroopa Ühendusse väljaspool Euroopa Ühendust asuvatest allikatest järgmisi aineid.






  I rühm: | klorofluorosüsinikud 11, 12, 113, 114 või 115 |
| --- | --- | --- |
| II rühm: | muud täielikult halogeenitud klorofluorosüsinikud |
| III rühm: | haloon 1211, 1301 või 2402 |
| IV rühm: | süsiniktetrakloriid |
| V rühm: | 1,1,1-trikloroetaan |
| VI rühm: | metüülbromiid |
| VII rühm: | bromofluorosüsivesinikud |
| VIII rühm: | klorofluorosüsivesinikud |
| IX rühm: | bromoklorometaan. |

I.

Käesolev teatis on adresseeritud ettevõtjatele, kes kavatsevad ajavahemikul 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 importida Euroopa Ühendusse väljaspool Euroopa Ühendust asuvatest allikatest järgmisi aineid.

I rühm:

klorofluorosüsinikud 11, 12, 113, 114 või 115

II rühm:

muud täielikult halogeenitud klorofluorosüsinikud

III rühm:

haloon 1211, 1301 või 2402

IV rühm:

süsiniktetrakloriid

V rühm:

1,1,1-trikloroetaan

VI rühm:

metüülbromiid

VII rühm:

bromofluorosüsivesinikud

VIII rühm:

klorofluorosüsivesinikud

IX rühm:

bromoklorometaan.

| II. | Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artiklis 7 nõutakse, et tuleb kindlaks määrata koguselised piirnormid ning tootjatele ja importijatele eraldatud kvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 artikli 18 lõikes 2 osutatud korras käesoleva teatise I lisa I-IX rühma all loetletud ainete importimiseks. (2)

  Kvoodid eraldatakse järgmistele ainetele või kasutustele:






  a. | Metüülbromiid karantiiniks ja transpordieelseks kasutuseks vastavalt Montreali protokolli osapoolte määratlusele ja kasutajatele kriitiliseks kasutuseks kooskõlas otsustega IX/6, Ex.I/3, Ex.I/4 ning muude Montreali protokolli osapoolte kokkulepitud asjaomaste kriteeriumide ja määruse artikli 3 lõike 2 alapunktiga ii; nii karantiiniks ja transpordieelseks kasutuseks kui ka kriitiliseks kasutuseks, mille komisjon on heaks kiitnud vastavalt määruse artiklile 18. |
| --- | --- | --- |

II.

Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artiklis 7 nõutakse, et tuleb kindlaks määrata koguselised piirnormid ning tootjatele ja importijatele eraldatud kvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 artikli 18 lõikes 2 osutatud korras käesoleva teatise I lisa I-IX rühma all loetletud ainete importimiseks. (2)

Kvoodid eraldatakse järgmistele ainetele või kasutustele:

a.

Metüülbromiid karantiiniks ja transpordieelseks kasutuseks vastavalt Montreali protokolli osapoolte määratlusele ja kasutajatele kriitiliseks kasutuseks kooskõlas otsustega IX/6, Ex.I/3, Ex.I/4 ning muude Montreali protokolli osapoolte kokkulepitud asjaomaste kriteeriumide ja määruse artikli 3 lõike 2 alapunktiga ii; nii karantiiniks ja transpordieelseks kasutuseks kui ka kriitiliseks kasutuseks, mille komisjon on heaks kiitnud vastavalt määruse artiklile 18.

| b. | Klorofluorosüsivesinikud (HCFCd) |
| --- | --- |

b.

Klorofluorosüsivesinikud (HCFCd)

| c. | Oluline kasutus, mis on kooskõlas Montreali protokolli osapoolte otsuses IV/25 ja määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidega ja mille komisjon on heaks kiitnud vastavalt määruse artiklile 18. Oluliste kasutuste kohta on avaldatud eraldi teatis. |
| --- | --- |

c.

Oluline kasutus, mis on kooskõlas Montreali protokolli osapoolte otsuses IV/25 ja määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidega ja mille komisjon on heaks kiitnud vastavalt määruse artiklile 18. Oluliste kasutuste kohta on avaldatud eraldi teatis.

| d. | Kasutamine lähteainena, kui kontrollitav aine transformeerub protsessi käigus, mille tulemusel selle esialgne koostis muutub täielikult. |
| --- | --- |

d.

Kasutamine lähteainena, kui kontrollitav aine transformeerub protsessi käigus, mille tulemusel selle esialgne koostis muutub täielikult.

| e. | Kasutamine tootmise abiainetena, kui kontrollitavaid aineid kasutatakse tootmise keemiliste abiainetena olemasolevates rajatistes, mille heitkogused on väikesed. |
| --- | --- |

e.

Kasutamine tootmise abiainetena, kui kontrollitavaid aineid kasutatakse tootmise keemiliste abiainetena olemasolevates rajatistes, mille heitkogused on väikesed.

| f. | Hävitamine — kontrollitavad ained, mis hävitatakse Montreali protokolli osapoolte heakskiidetud tehnoloogia abil, mille tulemuseks on aine püsiv muutumine või kogu aine või selle olulise osa lagunemine. |
| --- | --- |

f.

Hävitamine — kontrollitavad ained, mis hävitatakse Montreali protokolli osapoolte heakskiidetud tehnoloogia abil, mille tulemuseks on aine püsiv muutumine või kogu aine või selle olulise osa lagunemine.

Piirkogus, mida tootjad ja importijad võivad Euroopa Ühenduse piires 2006. aastal turustada ja/või oma tarbeks kasutada, arvutatakse järgmiselt:

| — | metüülbromiid karantiiniks ja transpordieelseks kasutuseks ajavahemikul 1996—1998 (keskmine) — vastavalt artikli 4 lõike 2 punktile iii; |
| --- | --- |

—

metüülbromiid karantiiniks ja transpordieelseks kasutuseks ajavahemikul 1996—1998 (keskmine) — vastavalt artikli 4 lõike 2 punktile iii;

| — | vastavalt artikli 4 lõikele 4 on metüülbromiidi turuleviimine ja kasutamine lubatud, kui sellega rahuldatakse artikli 3 lõike 1 kohaselt kindlaks määratud kasutajate olulise kasutusega seotud õigustatud taotlusi; |
| --- | --- |

—

vastavalt artikli 4 lõikele 4 on metüülbromiidi turuleviimine ja kasutamine lubatud, kui sellega rahuldatakse artikli 3 lõike 1 kohaselt kindlaks määratud kasutajate olulise kasutusega seotud õigustatud taotlusi;

| — | klorofluorosüsivesinikud — vastavalt artikli 4 lõike 3 punkti i alapunktile e. |
| --- | --- |

—

klorofluorosüsivesinikud — vastavalt artikli 4 lõike 3 punkti i alapunktile e.

| III. | Klorofluorosüsivesinike importimisega tegelevad ettevõtjad võivad olla:






  — | importijad, kes importisid 1999. aastal ja kes soovivad turustada klorofluorosüsivesinikke Euroopa Ühenduse turul ega tegele nende tootmisega, |
| --- | --- | --- |

III.

Klorofluorosüsivesinike importimisega tegelevad ettevõtjad võivad olla:

—

importijad, kes importisid 1999. aastal ja kes soovivad turustada klorofluorosüsivesinikke Euroopa Ühenduse turul ega tegele nende tootmisega,

| — | Euroopa Ühenduse tootjad, kes importisid 1999. aastal omal kulul lisaks klorofluorosüsivesinikke, et turustada neid Euroopa Ühenduse turul. |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse tootjad, kes importisid 1999. aastal omal kulul lisaks klorofluorosüsivesinikke, et turustada neid Euroopa Ühenduse turul.

| IV. | Ajavahemikus 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 imporditavate koguste suhtes kohaldatakse impordilitsentse. Vastavalt määruse artiklile 6 võivad ettevõtjad importida kontrollitavaid aineid ainult siis, kui neil on komisjoni välja antud impordilitsents. |
| --- | --- |

IV.

Ajavahemikus 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 imporditavate koguste suhtes kohaldatakse impordilitsentse. Vastavalt määruse artiklile 6 võivad ettevõtjad importida kontrollitavaid aineid ainult siis, kui neil on komisjoni välja antud impordilitsents.

| V. | Vastavalt määruse artiklile 22 on määruse II lisas loetletud uute ainete importimine keelatud, välja arvatud lähteainena kasutamiseks. |
| --- | --- |

V.

Vastavalt määruse artiklile 22 on määruse II lisas loetletud uute ainete importimine keelatud, välja arvatud lähteainena kasutamiseks.

| VI. | Määruse kohaldamisel mõõdetakse ainete koguseid vastavalt nende osooni kahandamise koefitsiendile. (3) |
| --- | --- |

VI.

Määruse kohaldamisel mõõdetakse ainete koguseid vastavalt nende osooni kahandamise koefitsiendile. (3)

| VII. | Käesolevaga teatab komisjon ettevõtjale, kellel ei ole 2005. aasta kvooti ja kes soovib esitada komisjonile taotluse impordikvoodi saamiseks ajavahemikuks 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2006, et ta teataks endast komisjonile hiljemalt 2. septembriks 2005.





  Ozone Layer Protection/Osoonikihi kaitse |
| --- | --- |
| Euroopa Komisjon |
| DG Environment/Keskkonnaküsimuste peadirektoraat |
| Unit ENV.C.4 — Industrial Emissions/Üksus ENV.C.4 — Tööstusheide |
| BU9 6/137 |
| B-1049 Brüssel |
| Faks: (32-2) 299 87 64 |
| E-post: env-ods@cec.eu.int |

VII.

Käesolevaga teatab komisjon ettevõtjale, kellel ei ole 2005. aasta kvooti ja kes soovib esitada komisjonile taotluse impordikvoodi saamiseks ajavahemikuks 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2006, et ta teataks endast komisjonile hiljemalt 2. septembriks 2005.

Ozone Layer Protection/Osoonikihi kaitse

Euroopa Komisjon

DG Environment/Keskkonnaküsimuste peadirektoraat

Unit ENV.C.4 — Industrial Emissions/Üksus ENV.C.4 — Tööstusheide

BU9 6/137

B-1049 Brüssel

Faks: (32-2) 299 87 64

E-post: env-ods@cec.eu.int

| VIII. | Ettevõtted, millel oli 2005. aasta kvoot, peaksid esitama deklaratsiooni, täites ja esitades asjakohase(d) vormi(d) EUROPA veebisaidi veebilehel http://europa.eu.int/comm/environment/ozone/ods.htm. Komisjon vaatab läbi vaid need taotlused, mis on saadud 2. septembriks 2005.

  Taotluse koopia tuleks saata ka liikmesriigi pädevale asutusele (vt II lisa). |
| --- | --- |

VIII.

Ettevõtted, millel oli 2005. aasta kvoot, peaksid esitama deklaratsiooni, täites ja esitades asjakohase(d) vormi(d) EUROPA veebisaidi veebilehel http://europa.eu.int/comm/environment/ozone/ods.htm. Komisjon vaatab läbi vaid need taotlused, mis on saadud 2. septembriks 2005.

Taotluse koopia tuleks saata ka liikmesriigi pädevale asutusele (vt II lisa).

| IX. | Kui taotlused on kätte saadud, vaatab Euroopa Komisjon need läbi ning igale importijale ja tootjale antakse impordikvoot, konsulteerides artiklis 18 osutatud korralduskomiteega vastavalt määruse artiklis 18 sätestatud korrale. Eraldatud kvootidega saab tutvuda osoonikihti kahandavaid aineid käsitleval veebisaidil http://europa.eu.int/comm/environment/ozone/ods.htm ning kõigile taotlejaile saadetakse otsus kirja teel. |
| --- | --- |

IX.

Kui taotlused on kätte saadud, vaatab Euroopa Komisjon need läbi ning igale importijale ja tootjale antakse impordikvoot, konsulteerides artiklis 18 osutatud korralduskomiteega vastavalt määruse artiklis 18 sätestatud korrale. Eraldatud kvootidega saab tutvuda osoonikihti kahandavaid aineid käsitleval veebisaidil http://europa.eu.int/comm/environment/ozone/ods.htm ning kõigile taotlejaile saadetakse otsus kirja teel.

| X. | Kontrollitavate ainete importimiseks 2006. aastal peavad kvoodi saanud ettevõtjad taotlema komisjonilt impordilitsentsi osoonikihti kahandavaid aineid käsitleva veebisaidi kaudu, kasutades impordilitsentsi taotlust. Kui komisjoni talitused veenduvad, et taotlus vastab kinnitatud kvoodile ja on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2037/2000 nõuetega, antakse välja impordilitsents. Komisjonil on õigus impordilitsents kinni pidada, kui imporditav aine ei vasta kirjeldusele või kui seda ei saa kasutada lubatud eesmärgil või kui seda ei saa importida kooskõlas määrusega. |
| --- | --- |

X.

Kontrollitavate ainete importimiseks 2006. aastal peavad kvoodi saanud ettevõtjad taotlema komisjonilt impordilitsentsi osoonikihti kahandavaid aineid käsitleva veebisaidi kaudu, kasutades impordilitsentsi taotlust. Kui komisjoni talitused veenduvad, et taotlus vastab kinnitatud kvoodile ja on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2037/2000 nõuetega, antakse välja impordilitsents. Komisjonil on õigus impordilitsents kinni pidada, kui imporditav aine ei vasta kirjeldusele või kui seda ei saa kasutada lubatud eesmärgil või kui seda ei saa importida kooskõlas määrusega.

| XI. | Tootjad, kes impordivad taaskasutatud või taasväärtustatud aineid, kui need on olemas, peavad esitama koos iga litsentsitaotlusega lisateavet aine päritolu ja sihtkoha kohta ning selle kohta, millist töötlemist kavatsetakse läbi viia. Samuti võidakse küsida analüüsitõendit. Importijatel peavad olema hävitamisrajatised ning seetõttu eeldatakse, et osoonikihti kahandavate ainete hävitamiseks esitab impordilitsentsi taotluse hävitamisrajatise omanik. |
| --- | --- |

XI.

Tootjad, kes impordivad taaskasutatud või taasväärtustatud aineid, kui need on olemas, peavad esitama koos iga litsentsitaotlusega lisateavet aine päritolu ja sihtkoha kohta ning selle kohta, millist töötlemist kavatsetakse läbi viia. Samuti võidakse küsida analüüsitõendit. Importijatel peavad olema hävitamisrajatised ning seetõttu eeldatakse, et osoonikihti kahandavate ainete hävitamiseks esitab impordilitsentsi taotluse hävitamisrajatise omanik.

---

(1)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1, viimati muudetud määrusega (EÜ) 2077/2004, ELT L 359, 4.12.2004, lk 28.

(2)  Käesoleva teatise rakendusalasse ei kuulu kontrollitavad ained või segud, mida imporditakse valmistootes (välja arvatud aine vedamiseks või hoiustamiseks kasutatud mahuti).

(3)  Segude puhul tuleks osooni kahandavas koguses arvestada ainult kontrollitava aine kogust. 1,1,1-trikloroetaani turustatakse alati koos stabilisaatoriga. Importijad peaksid tarnijate käest küsima, milline on stabilisaatori kogus, mis tuleb lahutada enne osooni kahandamise koefitsiendiga kaalutud mahu arvutamist.

---

I LISA

Hõlmatud ained

| Rühm | Ained | Osooni kahandamise koefitsient (1) |
| --- | --- | --- |
| I rühm | CFCl3 | (CFC 11) | 1,0 |
| CF2Cl2 | (CFC 12) | 1,0 |
| C2F3Cl3 | (CFC 113) | 0,8 |
| C2F4Cl2 | (CFC 114) | 1,0 |
| C2F5Cl | (CFC 115) | 0,6 |
| II rühm | CF3Cl | (CFC 13) | 1,0 |
| C2FCl5 | (CFC 111) | 1,0 |
| C2F2Cl4 | (CFC 112) | 1,0 |
| C3FCl7 | (CFC 211) | 1,0 |
| C3F2Cl6 | (CFC 212) | 1,0 |
| C3F3Cl5 | (CFC 213) | 1,0 |
| C3F4Cl4 | (CFC 214) | 1,0 |
| C3F5Cl3 | (CFC 215) | 1,0 |
| C3F6Cl2 | (CFC 216) | 1,0 |
| C3F7Cl | (CFC 217) | 1,0 |
| III rühm | CF2BrCl | (haloon-1211) | 3,0 |
| CF3Br | (haloon-1301) | 10,0 |
| C2F4Br2 | (haloon-2402) | 6,0 |
| IV rühm | CCl4 | (süsiniktetrakloriid) | 1,1 |
| V rühm | C2H3Cl3
   (2) | (1,1,1-trikloroetaan) | 0,1 |
| VI rühm | CH3Br | (metüülbromiid) | 0,6 |
| VII rühm | CHFBr2 | | 1,00 |
| CHF2Br | | 0,74 |
| CH2FBr | | 0,73 |
| C2HFBr4 | | 0,8 |
| C2HF2Br3 | | 1,8 |
| C2HF3Br2 | | 1,6 |
| C2HF4Br | | 1,2 |
| C2H2FBr3 | | 1,1 |
| C2H2F2Br2 | | 1,5 |
| C2H2F3Br | | 1,6 |
| C2H3FBr2 | | 1,7 |
| C2H3F2Br | | 1,1 |
| C2H4FBr | | 0,1 |
| C3HFBr6 | | 1,5 |
| C3HF2Br5 | | 1,9 |
| C3HF3Br4 | | 1,8 |
| C3HF4Br3 | | 2,2 |
| C3HF5Br2 | | 2,0 |
| C3HF6Br | | 3,3 |
| C3H2FBr5 | | 1,9 |
| C3H2F2Br4 | | 2,1 |
| C3H2F3Br3 | | 5,6 |
| C3H2F4Br2 | | 7,5 |
| C3H2F5Br | | 1,4 |
| C3H3FBr4 | | 1,9 |
| C3H3F2Br3 | | 3,1 |
| C3H3F3Br2 | | 2,5 |
| C3H3F4Br | | 4,4 |
| C3H4FBr3 | | 0,3 |
| C3H4F2Br2 | | 1,0 |
| C3H4F3Br | | 0,8 |
| C3H5FBr2 | | 0,4 |
| C3H5F2Br | | 0,8 |
| C3H6FBr | | 0,7 |
| VIII rühm | CHFCl2 | (HCFC 21) (3) | 0,040 |
| CHF2Cl | (HCFC 22) (3) | 0,055 |
| CH2FCl | (HCFC 31) | 0,020 |
| C2HFCl4 | (HCFC 121) | 0,040 |
| C2HF2Cl3 | (HCFC 122) | 0,080 |
| C2HF3Cl2 | (HCFC 123) (3) | 0,020 |
| C2HF4Cl | (HCFC 124) (3) | 0,022 |
| C2H2FCl3 | (HCFC 131) | 0,050 |
| C2H2F2Cl2 | (HCFC 132) | 0,050 |
| C2H2F3Cl | (HCFC 133) | 0,060 |
| C2H3FCl2 | (HCFC 141) | 0,070 |
| CH3CFCl2 | (HCFC 141b) (3) | 0,110 |
| C2H3F2Cl | (HCFC 142) | 0,070 |
| CH3CF2Cl | (HCFC 142b) (3) | 0,065 |
| C2H4FCl | (HCFC 151) | 0,005 |
| C3HFCl6 | (HCFC 221) | 0,070 |
| C3HF2Cl5 | (HCFC 222) | 0,090 |
| C3HF3Cl4 | (HCFC 223) | 0,080 |
| C3HF4Cl3 | (HCFC 224) | 0,090 |
| C3HF5Cl2 | (HCFC 225) | 0,070 |
| CF3CF2CHCl2 | (HCFC 225ca) (3) | 0,025 |
| CF2ClCF2CHClF | (HCFC 225cb) (3) | 0,033 |
| C3HF6Cl | (HCFC 226) | 0,100 |
| C3H2FCl5 | (HCFC 231) | 0,090 |
| C3H2F2Cl4 | (HCFC 232) | 0,100 |
| C3H2F3Cl3 | (HCFC 233) | 0,230 |
| C3H2F4Cl2 | (HCFC 234) | 0,280 |
| C3H2F5Cl | (HCFC 235) | 0,520 |
| C3H3FCl4 | (HCFC 241) | 0,090 |
| C3H3F2Cl3 | (HCFC 242) | 0,130 |
| C3H3F3Cl2 | (HCFC 243) | 0,120 |
| C3H3F4Cl | (HCFC 244) | 0,140 |
| C3H4FCl3 | (HCFC 251) | 0,010 |
| C3H4F2Cl2 | (HCFC 252) | 0,040 |
| C3H4F3Cl | (HCFC 253) | 0,030 |
| C3H5FCl2 | (HCFC 261) | 0,020 |
| C3H5F2Cl | (HCFC 262) | 0,020 |
| C3H6FCl | (HCFC 271) | 0,030 |
| IX rühm | CH2BrCl | Haloon-1011/bromoklorometaan | 0,120 |

Rühm

Ained

Osooni kahandamise koefitsient (1)

I rühm

CFCl3

(CFC 11)

1,0

CF2Cl2

(CFC 12)

1,0

C2F3Cl3

(CFC 113)

0,8

C2F4Cl2

(CFC 114)

1,0

C2F5Cl

(CFC 115)

0,6

II rühm

CF3Cl

(CFC 13)

1,0

C2FCl5

(CFC 111)

1,0

C2F2Cl4

(CFC 112)

1,0

C3FCl7

(CFC 211)

1,0

C3F2Cl6

(CFC 212)

1,0

C3F3Cl5

(CFC 213)

1,0

C3F4Cl4

(CFC 214)

1,0

C3F5Cl3

(CFC 215)

1,0

C3F6Cl2

(CFC 216)

1,0

C3F7Cl

(CFC 217)

1,0

III rühm

CF2BrCl

(haloon-1211)

3,0

CF3Br

(haloon-1301)

10,0

C2F4Br2

(haloon-2402)

6,0

IV rühm

CCl4

(süsiniktetrakloriid)

1,1

V rühm

C2H3Cl3
   (2)

(1,1,1-trikloroetaan)

0,1

VI rühm

CH3Br

(metüülbromiid)

0,6

VII rühm

CHFBr2

1,00

CHF2Br

0,74

CH2FBr

0,73

C2HFBr4

0,8

C2HF2Br3

1,8

C2HF3Br2

1,6

C2HF4Br

1,2

C2H2FBr3

1,1

C2H2F2Br2

1,5

C2H2F3Br

1,6

C2H3FBr2

1,7

C2H3F2Br

1,1

C2H4FBr

0,1

C3HFBr6

1,5

C3HF2Br5

1,9

C3HF3Br4

1,8

C3HF4Br3

2,2

C3HF5Br2

2,0

C3HF6Br

3,3

C3H2FBr5

1,9

C3H2F2Br4

2,1

C3H2F3Br3

5,6

C3H2F4Br2

7,5

C3H2F5Br

1,4

C3H3FBr4

1,9

C3H3F2Br3

3,1

C3H3F3Br2

2,5

C3H3F4Br

4,4

C3H4FBr3

0,3

C3H4F2Br2

1,0

C3H4F3Br

0,8

C3H5FBr2

0,4

C3H5F2Br

0,8

C3H6FBr

0,7

VIII rühm

CHFCl2

(HCFC 21) (3)

0,040

CHF2Cl

(HCFC 22) (3)

0,055

CH2FCl

(HCFC 31)

0,020

C2HFCl4

(HCFC 121)

0,040

C2HF2Cl3

(HCFC 122)

0,080

C2HF3Cl2

(HCFC 123) (3)

0,020

C2HF4Cl

(HCFC 124) (3)

0,022

C2H2FCl3

(HCFC 131)

0,050

C2H2F2Cl2

(HCFC 132)

0,050

C2H2F3Cl

(HCFC 133)

0,060

C2H3FCl2

(HCFC 141)

0,070

CH3CFCl2

(HCFC 141b) (3)

0,110

C2H3F2Cl

(HCFC 142)

0,070

CH3CF2Cl

(HCFC 142b) (3)

0,065

C2H4FCl

(HCFC 151)

0,005

C3HFCl6

(HCFC 221)

0,070

C3HF2Cl5

(HCFC 222)

0,090

C3HF3Cl4

(HCFC 223)

0,080

C3HF4Cl3

(HCFC 224)

0,090

C3HF5Cl2

(HCFC 225)

0,070

CF3CF2CHCl2

(HCFC 225ca) (3)

0,025

CF2ClCF2CHClF

(HCFC 225cb) (3)

0,033

C3HF6Cl

(HCFC 226)

0,100

C3H2FCl5

(HCFC 231)

0,090

C3H2F2Cl4

(HCFC 232)

0,100

C3H2F3Cl3

(HCFC 233)

0,230

C3H2F4Cl2

(HCFC 234)

0,280

C3H2F5Cl

(HCFC 235)

0,520

C3H3FCl4

(HCFC 241)

0,090

C3H3F2Cl3

(HCFC 242)

0,130

C3H3F3Cl2

(HCFC 243)

0,120

C3H3F4Cl

(HCFC 244)

0,140

C3H4FCl3

(HCFC 251)

0,010

C3H4F2Cl2

(HCFC 252)

0,040

C3H4F3Cl

(HCFC 253)

0,030

C3H5FCl2

(HCFC 261)

0,020

C3H5F2Cl

(HCFC 262)

0,020

C3H6FCl

(HCFC 271)

0,030

IX rühm

CH2BrCl

Haloon-1011/bromoklorometaan

0,120

UUED AINED

---

(1)  Need osooni kahanemise koefitsiendid on arvestatud olemasolevatele teadmistele toetudes ning need kuuluvad korrapäraselt läbivaatamisele ja ajakohastamisele, võttes arvesse osoonikihti kahandavaid aineid käsitleva Montreali protokolli osapoolte tehtud otsuseid.

(2)  See valem ei tähista 1,1,2-trikloroetaani.

(3)  Kõige konkurentsivõimelisemad ained vastavalt protokollile.

---

II LISA

BELGIQUE/BELGÏE

| Mr Alain Wilmart |
| --- |
| Ministère Fédéral des Affaires Sociales de la Santé Publique et de l'Environnement |
| Place Victor Horta, 40 — Bte 10 |
| B-1060 Bruxelles |

Mr Alain Wilmart

Ministère Fédéral des Affaires Sociales de la Santé Publique et de l'Environnement

Place Victor Horta, 40 — Bte 10

B-1060 Bruxelles

ČESKÁ REPUBLIKA

| Mr Jakub Achrer |
| --- |
| Ministry of the Environment of the Czech Republik |
| Air Pollution Prevention Department |
| Vršovická 65 |
| CZ-100 10 Praha 10 |

Mr Jakub Achrer

Ministry of the Environment of the Czech Republik

Air Pollution Prevention Department

Vršovická 65

CZ-100 10 Praha 10

DANMARK

| Mr Mikkel Aaman Sørensen |
| --- |
| Miljøstyrelsen (EPA) |
| Strandgade 29 |
| DK-1401 København K |

Mr Mikkel Aaman Sørensen

Miljøstyrelsen (EPA)

Strandgade 29

DK-1401 København K

DEUTSCHLAND

| Mr Rolf Engelhardt |
| --- |
| Ministry for Environment |
| Dept. IG 11 5 |
| P.O. Box 120629 |
| DE-53048 Bonn |

Mr Rolf Engelhardt

Ministry for Environment

Dept. IG 11 5

P.O. Box 120629

DE-53048 Bonn

EESTI

| Ms Valentina Laius |
| --- |
| Ministry of the Environment of the Republic of Estonia |
| Environment Management and Technology Department |
| Narva mnt 7A |
| EE-15172 Tallin |

Ms Valentina Laius

Ministry of the Environment of the Republic of Estonia

Environment Management and Technology Department

Narva mnt 7A

EE-15172 Tallin

ΕΛΛΑΣ

| Mrs Elpida Politis |
| --- |
| Ministry for the Environment, Physical Planning and Public Works |
| International Activities and EEC Department |
| 17 Ameliedos Street |
| EL-115 23 Athens |

Mrs Elpida Politis

Ministry for the Environment, Physical Planning and Public Works

International Activities and EEC Department

17 Ameliedos Street

EL-115 23 Athens

ESPAŇA

| Mr Alberto Moral Gonzalez |
| --- |
| Ministerio de Medio Ambiente |
| Subdirección General de Calidad Ambiental |
| Pza San Juan de la Cruz s/n |
| ES-28071 Madrid |

Mr Alberto Moral Gonzalez

Ministerio de Medio Ambiente

Subdirección General de Calidad Ambiental

Pza San Juan de la Cruz s/n

ES-28071 Madrid

FRANCE

| Mr Matthieu LASSUS |
| --- |
| Ministère de l'Environnement |
| DRPR/BSPC |
| 20, avenue de Ségur |
| F-75302 Paris 07 SP |

Mr Matthieu LASSUS

Ministère de l'Environnement

DRPR/BSPC

20, avenue de Ségur

F-75302 Paris 07 SP

IRELAND

| Mr Patrick O'Sullivan |
| --- |
| Inspector (Environment) |
| Dept of Environment Heritage and Local Government |
| Custom House |
| Dublin 1 |
| Ireland |

Mr Patrick O'Sullivan

Inspector (Environment)

Dept of Environment Heritage and Local Government

Custom House

Dublin 1

Ireland

ITALIA

| Mr Alessandro Giuliano Peru |
| --- |
| Dept of Environment and Territory |
| DG per la ricerca Ambientale e lo Sviluppo |
| Via Cristoforo Colombo 44 |
| IT-00147 Roma |

Mr Alessandro Giuliano Peru

Dept of Environment and Territory

DG per la ricerca Ambientale e lo Sviluppo

Via Cristoforo Colombo 44

IT-00147 Roma

ΚΥΠΡΟΣ

| Dr. Charalambos Hajipakkos |
| --- |
| Environment Service |
| Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment |
| CY-Nicosia |

Dr. Charalambos Hajipakkos

Environment Service

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

CY-Nicosia

LATVIJA

| Mr Armands Plate |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Environmental Protection Department |
| Peldu lela 25 |
| LV-1494 — Riga |

Mr Armands Plate

Ministry of Environment

Environmental Protection Department

Peldu lela 25

LV-1494 — Riga

LIETUVA

| Ms Marija Teriosina |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Chemicals Management Division |
| Jaksto str. 4/9 |
| LT-2600 Vilnius |

Ms Marija Teriosina

Ministry of Environment

Chemicals Management Division

Jaksto str. 4/9

LT-2600 Vilnius

LUXEMBOURG

| Mr Pierre Dornseiffer |
| --- |
| Administration de l'Environnement |
| Division Air/Brut |
| 16, rue Eugène Ruppert |
| L-2453 Luxembourg |

Mr Pierre Dornseiffer

Administration de l'Environnement

Division Air/Brut

16, rue Eugène Ruppert

L-2453 Luxembourg

MAGYARORSZÁG

| Mr Robert Toth |
| --- |
| PO Box 351 |
| Ministry of Environment and Water |
| Department for Air Pollution and Noise Control |
| HU-1394 Budapest |

Mr Robert Toth

PO Box 351

Ministry of Environment and Water

Department for Air Pollution and Noise Control

HU-1394 Budapest

MALTA

| Ms Charmaine Vassallo |
| --- |
| Malta Environment and Planning Authority |
| Environment Protection Directorate |
| Pollution Control, Wastes and Minerals |
| C/o Quality Control Laboratory |
| Industrial Estate Kordin |
| MT-PAOLA |

Ms Charmaine Vassallo

Malta Environment and Planning Authority

Environment Protection Directorate

Pollution Control, Wastes and Minerals

C/o Quality Control Laboratory

Industrial Estate Kordin

MT-PAOLA

NEDERLAND

| Mr M. Hildebrand |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Rijnstraat 8 |
| 2500 GX Den Haag |
| Nederland |

Mr M. Hildebrand

Ministry of Environment

Rijnstraat 8

2500 GX Den Haag

Nederland

ÖSTERREICH

| Mr Paul Krajnik |
| --- |
| Ministry of the Agriculture, Forestry, Environment and Water Management |
| Chemicals Department |
| Stubenbastei 5 |
| AT-1010 Wien |

Mr Paul Krajnik

Ministry of the Agriculture, Forestry, Environment and Water Management

Chemicals Department

Stubenbastei 5

AT-1010 Wien

POLSKA

| Pan Janusz Kozakiewicz |
| --- |
| Instytut Chemii Przemysłowej |
| Biuro Ochrony Warstwy Ozonowej |
| ul. Rydygiera 8 |
| PL-01-793 Warszawa |

Pan Janusz Kozakiewicz

Instytut Chemii Przemysłowej

Biuro Ochrony Warstwy Ozonowej

ul. Rydygiera 8

PL-01-793 Warszawa

PORTUGAL

| Dra. Cristina Vaz Nunes |
| --- |
| Ministério do Ambiente |
| Rua da Murgueira 9/9A –Zambujal Ap. 7585 |
| PT-2611-865 Amadora |

Dra. Cristina Vaz Nunes

Ministério do Ambiente

Rua da Murgueira 9/9A –Zambujal Ap. 7585

PT-2611-865 Amadora

SLOVENIJA

| Ms Irena Malešič |
| --- |
| Ministry of the Environment and Spacial Planning |
| Environmental Agency of the Republic of Slovenia |
| Vojkova 1b |
| SL-1000 Ljubljana |

Ms Irena Malešič

Ministry of the Environment and Spacial Planning

Environmental Agency of the Republic of Slovenia

Vojkova 1b

SL-1000 Ljubljana

SLOVENSKO

| Mr Lubomir Ziak |
| --- |
| Ministry of the Environment |
| Air Protection Department |
| Nam. L. Stura 1 |
| SK-812 35 Bratislava |

Mr Lubomir Ziak

Ministry of the Environment

Air Protection Department

Nam. L. Stura 1

SK-812 35 Bratislava

SUOMI/FINLAND

| Mrs Eliisa Irpola |
| --- |
| Finnish Environment Institute |
| Chemicals Division |
| Mechelininkatu 34a |
| FIN-00260 Helsinki |

Mrs Eliisa Irpola

Finnish Environment Institute

Chemicals Division

Mechelininkatu 34a

FIN-00260 Helsinki

SVERIGE

| Ms Maria Ujfalusi |
| --- |
| Swedish Environmental Protection Agency |
| Naturvårdsverket |
| Blekholmsterassen 36 |
| SE-106 48 Stockolm |

Ms Maria Ujfalusi

Swedish Environmental Protection Agency

Naturvårdsverket

Blekholmsterassen 36

SE-106 48 Stockolm

UNITED KINGDOM

| Mr Stephen Reeves |
| --- |
| Global Atmosphere Division |
| UK Dept of Environment, Food and Rural Affairs |
| 3rd floor — zone 3/A3 |
| Ashdown House |
| 123 Victoria Street |
| London SW1E 6DE |
| United Kingdom |

Mr Stephen Reeves

Global Atmosphere Division

UK Dept of Environment, Food and Rural Affairs

3rd floor — zone 3/A3

Ashdown House

123 Victoria Street

London SW1E 6DE

United Kingdom

---

| 8.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/40 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/40

---

Prantsuse valitsuse teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta
   (1)

(Teatis vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimiseks ainuõigusega tegevusloa ehk nn Moret-sur-Loing'i loa taotlemise kohta)

(2005/C 168/08)

(EMPs kohaldatav tekst)

17. jaanuari 2005. aasta sooviavaldusega taotles äriühing Géopétrol SA, asukohaga 9 rue Nicolas Copernic BP 20, 93151 (Seine Saint-Denis) Le Blanc-Mesnil Cedex, Prantsusmaa, ainuõigusega tegevusluba ehk nn Moret-sur-Loing'i luba, vedelate ja gaasiliste süsivesinike uurimiseks umbes 200 ruutkilomeetri suurusel alal, mis asub Seine et Marne'i departemangu territooriumil.

Tegevusluba kehtib järgmiste geograafiliste koordinaatidega määratud maa-alal, kusjuures algmeridiaaniks on Pariisi meridiaan:

| PUNKTID | PIKKUSKRAADID | LAIUSKRAADID |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0,30° E | 53,80° N |
| 2 | 0,60° E | 53,80° N |
| 3 | 0,60° E | 53,70° N |
| 4 | 0,30° E | 53,70° N |

PUNKTID

PIKKUSKRAADID

LAIUSKRAADID

1

0,30° E

53,80° N

2

0,60° E

53,80° N

3

0,60° E

53,70° N

4

0,30° E

53,70° N

Huvitatud ettevõtted võivad 90 päeva jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist esitada konkureeriva taotluse vastavalt menetlusele, mis on esitatud “Teatises süsivesinike kaevandamisõiguse kohta Prantsusmaal” (avaldatud 30. detsembri 1994. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 374 lk 11) ja kinnitatud 19. aprilli 1995. aasta määrusega 95-427 kaevandamisõiguse kohta (22. aprilli 1995. aasta Prantsuse Vabariigi Teataja).

Täiendavat teavet sellel teemal võib saada majandus,- rahandus-, ja tööstusministeeriumist (energia- ja toorainete osakond, energia- ja mineraalressursside talitus, kaevandusalase seadusandluse büroo), aadressil: 61, boulevard Vincent-Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13. Telefon: (33) 01 44 97 23 02, faks (33) 01 44 97 05 70.

---

(1)  EÜT L 164, 30.6.1994, lk 3.

---

| 8.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/41

---

RIIGIABI — ÜHENDKUNINGRIIK

Riigiabi nr C 16/2005 (ex N 232/2004)

Tote'i kavandatav müük Racing Trust'ile

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 2

(2005/C 168/09)

(EMPs kohaldatav tekst)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud kirjas 1.6.2005 kirjas teatas komisjon Ühendkuningriigile oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artiklis 88 lõikes 2 ettenähtud menetlust seoses eespool nimetatud meetmega.

Huvitatud isikud võivad ühe kuu jooksul käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest esitada omapoolsed märkused meetmete kohta, mille suhtes komisjon alustab menetluse, järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State-Aid Registry |
| B-1049 Brussels |
| Faksi: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State-Aid Registry

B-1049 Brussels

Faksi: (32-2) 296 12 42

Märkused edastatakse Ühendkuningriigile. Märkuseid esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid puudutavate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades selle taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

Menetluskord

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 teatas Ühendkuningriigi valitsus 27. mai 2004. aasta kirjaga Horserace Totalisator Board'i (“Tote”) kavandatavast müügist Briti võidusõidukonsortsiumile (“Racing”). Teadaannet on mitu korda täiendatud, viimati 15. märtsi 2005. aasta kirjaga.

Meetme kirjeldus

Tote tegutseb totalisaatorina (riiklik monopol), kuid ta korraldab ka kihlvedusid (konkureerides muude kihlveokorraldajatega). Soovides avada totalisaatorituru konkurentsile, kavatseb Ühendkuningriigi valitsus kaotada olemasoleva riikliku monopoli ning Tote'i erastada. Arvestades ebatavalist olukorda, kus Tote ei ole kellegi omand, eelneb müügiprotsessile Tote'i varade ülekandmine uuele, riiklikus omandis olevale üksusele, mis müüb Tote'i hiljem kinnise müügitehinguga Racing'ule. Uuele Tote'ile antakse 7-aastaseks üleminekuperioodiks ainuõiguslik totalisaatorilitsents. Kui Racing ostab uue Tote'i, ei maksa ta selle turuväärtusele vastavat hinda, vaid ainult 50 % Tote'i nn “õiglasest hinnast”. Selle õiglase hinna peab vahetult enne müügitehingu toimumist määrama sõltumatu ekspert.

Hindamine

Toetudes Ühendkuningriigi valitsuse esitatud teabele on komisjonil kahtlusi kavandatava müügitehingu kokkusobivuse suhtes.

Lähtuvalt komisjoni praktikast ei käsitleta riigiettevõtete müüki riigiabina vaid siis, kui müügile eelneb avatud, läbipaistev ja eritingimusteta menetlus või kui müügihind võrdub või ületab ettevõttele sõltumatu eksperdi poolt määratud turuväärtust. Kõnealusel juhul ei saa abi olemasolu välistada, arvestades, et Racing omandab Tote'i 50 % “õiglasest hinnast” täie “turuhinna” maksmise asemel.

Ühendkuningriigi valitsuse arvates on abi ühisturuga kokkusobiv Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel. Komisjon kahtleb abi vajaduses ja proportsionaalsuses. Komisjonil on kahtlusi seoses hobuste võiduajamise sektorile antava abiga, sest Ühendkuningriigi valitsus ei ole näidanud, millised valdkonnad riigi abi vajasid, ega seda, kas sektorisse suunatud abi piirdus hädavajalikuga. Peale selle võis abist kasu saada ka Tote'i kihlveotegevus, põhjustades moonutusi kihlveoturul. Komisjonil on kahtlusi abi sobivuse osas ka seetõttu, et Ühendkuningriigi valitsus ei ole tõestanud abi vajalikkust totalisaatoritegevuse piisava taseme säilitamiseks. Ühendkuningriigi valitsuse arvates on abi kokkusobiv ka Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d alusel. Siiski on komisjonil kahtlusi, kas kavandatavast müügitehingust tulenevat abi saab pidada kultuuriedendusmeetmeks. Abi ei ole suunatud peamiselt kultuurilisele tootele ega -projektile.

Seetõttu on komisjonil kahtlus menetluse käesoleval etapil kavandatava müügitehingu kokkusobivuses Euroopa Ühenduse asutamislepinguga. Sellest tulenevalt on komisjon otsustanud algatada Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud ametliku juurdlusmenetluse.

Järgides Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõiget 3, ei tohi meedet ellu viia enne, kui komisjon on jõudnud lõplikule otsusele. Lisaks võib õigusevastaselt määratud abi nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 kohaselt saajalt tagasi nõuda.

KIRJA TEKST

“The Commission wishes to inform the United Kingdom that, having examined the information supplied by your authorities on the measures referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty.

I.   PROCEDURE

| (1) | By letter registered on 27 May 2004, the UK authorities notified the envisaged sale of the Horserace Totalisator Board (the “Tote”) to a consortium of British racing interests (“Racing”), pursuant to Article 88(3) of the EC Treaty. The Commission requested additional information on the notified transaction by letter of 29 June 2004. Following an extension of the deadline, the UK Government submitted additional information by letter registered on 9 September 2004. |
| --- | --- |

(1)

By letter registered on 27 May 2004, the UK authorities notified the envisaged sale of the Horserace Totalisator Board (the “Tote”) to a consortium of British racing interests (“Racing”), pursuant to Article 88(3) of the EC Treaty. The Commission requested additional information on the notified transaction by letter of 29 June 2004. Following an extension of the deadline, the UK Government submitted additional information by letter registered on 9 September 2004.

| (2) | After a meeting between the UK authorities and the Commission took place on 23 September 2004, the UK authorities announced, by letter of 24 September, that they would submit additional information. This information was finally submitted by letter registered on 15 March 2005. By letter dated 13 April 2005, the UK Government agreed to extend the deadline for adopting a decision on the notified transaction. |
| --- | --- |

(2)

After a meeting between the UK authorities and the Commission took place on 23 September 2004, the UK authorities announced, by letter of 24 September, that they would submit additional information. This information was finally submitted by letter registered on 15 March 2005. By letter dated 13 April 2005, the UK Government agreed to extend the deadline for adopting a decision on the notified transaction.

II.   DESCRIPTION OF THE MEASURE

| (3) | The UK Government is currently in the process of modernising the British gambling industry. To this end, the UK government has brought forward the Horserace Betting and Olympic Lottery Act, which gained Royal Assent on 28 October 2004. One of the objectives of the overall reform is to open up the pool betting sector to competition. In this context, the UK Government is seeking to transfer ownership of the Tote (a public law betting operator) to the private sector and to abolish the Tote's current monopoly for pool betting on horseracing. The Tote would cease to exist and all assets and liabilities would be vested into a new company limited by shares wholly owned by the UK authorities. In order to ensure a smooth transition to full competition, the current statutory monopoly will be replaced with a 7-year exclusive licence for this successor company (1). |
| --- | --- |

(3)

The UK Government is currently in the process of modernising the British gambling industry. To this end, the UK government has brought forward the Horserace Betting and Olympic Lottery Act, which gained Royal Assent on 28 October 2004. One of the objectives of the overall reform is to open up the pool betting sector to competition. In this context, the UK Government is seeking to transfer ownership of the Tote (a public law betting operator) to the private sector and to abolish the Tote's current monopoly for pool betting on horseracing. The Tote would cease to exist and all assets and liabilities would be vested into a new company limited by shares wholly owned by the UK authorities. In order to ensure a smooth transition to full competition, the current statutory monopoly will be replaced with a 7-year exclusive licence for this successor company (1).

| (4) | The UK authorities envisage selling the successor company in a closed sale transaction to the Racing Consortium (“Racing”), which represents the various constituent parts (mainly trade associations) of the horseracing sector. Among the various sales options, the Government rejected the sale by competitive auction, which — while likely to maximise proceeds — would probably lead to a break-up of the Tote's business and might have resulted in a reduction in the Tote's contributions to Racing over time. |
| --- | --- |

(4)

The UK authorities envisage selling the successor company in a closed sale transaction to the Racing Consortium (“Racing”), which represents the various constituent parts (mainly trade associations) of the horseracing sector. Among the various sales options, the Government rejected the sale by competitive auction, which — while likely to maximise proceeds — would probably lead to a break-up of the Tote's business and might have resulted in a reduction in the Tote's contributions to Racing over time.

| (5) | In order to ensure that Racing will pay a fair price, the UK authorities have instructed an independent consultancy to carry out a valuation of the Tote, including the exclusive licence, on the basis of a well established, commonly-used methodology (2). According to the UK authorities, the evaluation as well as the sales transaction itself needed to take into account the various objectives pursued by the Government, namely that the Tote was to be sold as a single entity, that the sale should not impede Tote's commercial development, that the sale should not reduce horsebetting opportunities, that the financial interests of both the taxpayers and Racing were safeguarded and that the sale should reduce uncertainty over Tote's future. |
| --- | --- |

(5)

In order to ensure that Racing will pay a fair price, the UK authorities have instructed an independent consultancy to carry out a valuation of the Tote, including the exclusive licence, on the basis of a well established, commonly-used methodology (2). According to the UK authorities, the evaluation as well as the sales transaction itself needed to take into account the various objectives pursued by the Government, namely that the Tote was to be sold as a single entity, that the sale should not impede Tote's commercial development, that the sale should not reduce horsebetting opportunities, that the financial interests of both the taxpayers and Racing were safeguarded and that the sale should reduce uncertainty over Tote's future.

| (6) | The thus determined “fair value of the Tote to Racing” was estimated by PriceWaterhouseCoopers (in May 2004) as being between [...] (3) and [...] (or including an increase due to possible synergies: [...]). The UK authorities recognised that the market value of the Tote which could be achieved in an open tender would probably be 10-30 % higher (i.e. in the range between [...] and [...] million, based on a calculation in May 2004). However, there are indications that the market is willing to pay substantially more (i.e. around GBP 500 million). |
| --- | --- |

(6)

The thus determined “fair value of the Tote to Racing” was estimated by PriceWaterhouseCoopers (in May 2004) as being between [...] (3) and [...] (or including an increase due to possible synergies: [...]). The UK authorities recognised that the market value of the Tote which could be achieved in an open tender would probably be 10-30 % higher (i.e. in the range between [...] and [...] million, based on a calculation in May 2004). However, there are indications that the market is willing to pay substantially more (i.e. around GBP 500 million).

| (7) | For reasons explained in more detail below (cf. para. 21 and 22), the Government plans to sell the Tote to Racing at 50 % of the “fair value” as established by the independent expert in the course of a final valuation nearer the time of the sale. In this context, the UK Government also explained that Racing would not and could not pay the full market value. |
| --- | --- |

(7)

For reasons explained in more detail below (cf. para. 21 and 22), the Government plans to sell the Tote to Racing at 50 % of the “fair value” as established by the independent expert in the course of a final valuation nearer the time of the sale. In this context, the UK Government also explained that Racing would not and could not pay the full market value.

III.   BACKGROUND INFORMATION

A.   Parties involved in the envisaged transaction

1.   The Tote

| (8) | The Tote (Horserace Totalisator Board) was established in 1928 as a statutory corporation with no equity shares (i.e. no owner). Since its inception, the Tote enjoys a legal monopoly for pool betting on horseracing. The purpose of this was to provide punters with an alternative to fixed odds betting and to secure a stable source of income for the British horseracing industry. According to the UK, the Tote was, ever since its establishment, effectively run in the interests of the racing sector. The profits generated by the Tote would not be paid to the Government as dividends but would either remain within the corporation or be distributed on a voluntary basis to the horseracing sector (for instance, in the form of direct payments to racecourses and through a commercial sponsorship programme). Furthermore, the Tote pays, as all other bookmakers, the so-called Horseracing Betting Levy, plus additional contributions as agreed with the Horseracing Levy Board (4). |
| --- | --- |

(8)

The Tote (Horserace Totalisator Board) was established in 1928 as a statutory corporation with no equity shares (i.e. no owner). Since its inception, the Tote enjoys a legal monopoly for pool betting on horseracing. The purpose of this was to provide punters with an alternative to fixed odds betting and to secure a stable source of income for the British horseracing industry. According to the UK, the Tote was, ever since its establishment, effectively run in the interests of the racing sector. The profits generated by the Tote would not be paid to the Government as dividends but would either remain within the corporation or be distributed on a voluntary basis to the horseracing sector (for instance, in the form of direct payments to racecourses and through a commercial sponsorship programme). Furthermore, the Tote pays, as all other bookmakers, the so-called Horseracing Betting Levy, plus additional contributions as agreed with the Horseracing Levy Board (4).

| (9) | In 1961, betting away from racecourses became legalised and licensed betting shops opened throughout the UK. From 1972, the Tote was also allowed to offer fixed-odds bets on horseracing and other sporting events. |
| --- | --- |

(9)

In 1961, betting away from racecourses became legalised and licensed betting shops opened throughout the UK. From 1972, the Tote was also allowed to offer fixed-odds bets on horseracing and other sporting events.

| (10) | Following a recent re-branding, the Tote is operating two divisions: “Totesport” and “Totepool”. Totesport represents the Tote's retail, phone and internet businesses. As part of its retail business, the Tote owns 78 betting shops at 47 racecourses and over 450 licensed betting shops in the UK. Totepool comprises the Tote's pool betting business and the retailing of pool betting products on British racecourses (5). |
| --- | --- |

(10)

Following a recent re-branding, the Tote is operating two divisions: “Totesport” and “Totepool”. Totesport represents the Tote's retail, phone and internet businesses. As part of its retail business, the Tote owns 78 betting shops at 47 racecourses and over 450 licensed betting shops in the UK. Totepool comprises the Tote's pool betting business and the retailing of pool betting products on British racecourses (5).

| (11) | The Tote generated a turnover (all figures for the year to 31 March 2004) of GBP 1,471 million, a profit before taxation of GBP 11,7 and contributions to Racing of GBP 11,5 million. Pool betting on horseracing, for which the Tote still holds a legal monopoly, accounted in that same period for a turnover of GBP 269 million, approximately 18 % of the total turnover (6). |
| --- | --- |

(11)

The Tote generated a turnover (all figures for the year to 31 March 2004) of GBP 1,471 million, a profit before taxation of GBP 11,7 and contributions to Racing of GBP 11,5 million. Pool betting on horseracing, for which the Tote still holds a legal monopoly, accounted in that same period for a turnover of GBP 269 million, approximately 18 % of the total turnover (6).

2.   The Racing consortium

| (12) | The UK authorities envisage selling the Tote to the Racing consortium (or Racing Trust) which comprises representatives of the racing sector. The Racing consortium includes the Racecourse Association (an association of owners and organisers of racecourses that markets the supply of TV pictures and rights), the Racehorse Owners Association (a private company having as its principal activity the promotion and protection of interests of racehorse owners), the Jockey Club (responsible for the governance and regulation of horseracing), the Industry Committee for horseracing (an umbrella organisation comprising representatives from trade bodies for jockeys, trainers, stable lads, bloodstock agents and others) and the British Horseracing Board (BHB). The BHB's main responsibilities include: strategic planning of, and formulating policy for, British horseracing; encouraging the breeding of bloodstock; central marketing and promotion of British racing; controlling the fixture list and race planning. Some of the members of the Racing consortium are represented on the Board of the Tote. |
| --- | --- |

(12)

The UK authorities envisage selling the Tote to the Racing consortium (or Racing Trust) which comprises representatives of the racing sector. The Racing consortium includes the Racecourse Association (an association of owners and organisers of racecourses that markets the supply of TV pictures and rights), the Racehorse Owners Association (a private company having as its principal activity the promotion and protection of interests of racehorse owners), the Jockey Club (responsible for the governance and regulation of horseracing), the Industry Committee for horseracing (an umbrella organisation comprising representatives from trade bodies for jockeys, trainers, stable lads, bloodstock agents and others) and the British Horseracing Board (BHB). The BHB's main responsibilities include: strategic planning of, and formulating policy for, British horseracing; encouraging the breeding of bloodstock; central marketing and promotion of British racing; controlling the fixture list and race planning. Some of the members of the Racing consortium are represented on the Board of the Tote.

B.   Markets concerned by the envisaged transaction

1.   Betting market

| (13) | Horserace betting is available in most Member States and generally operated by state sponsored or state run exclusive pool betting operators similar to the Tote. In many countries, these systems exist to provide financial support to the horseracing sectors of the respective Member States. |
| --- | --- |

(13)

Horserace betting is available in most Member States and generally operated by state sponsored or state run exclusive pool betting operators similar to the Tote. In many countries, these systems exist to provide financial support to the horseracing sectors of the respective Member States.

| (14) | Horserace betting in the UK can take two distinct forms: pool betting and bookmaking (fixed odds betting). In pool betting, all the stakes on a race are pooled and a deduction is made to cover costs and to allow for a reasonable profit for the betting organiser with nobody knowing the precise return for a given ticket until after the race. The remainder of the pool is then equally divided among the winning tickets. Hence, pool customers bet against each other whereas in fixed-odds betting, customers bet against the bookmaker on the basis of fixed odds set by the betting operator. Whereas pool betting in the UK is at present subject to a statutory monopoly, fixed odds betting is an activity in a fully competitive environment. |
| --- | --- |

(14)

Horserace betting in the UK can take two distinct forms: pool betting and bookmaking (fixed odds betting). In pool betting, all the stakes on a race are pooled and a deduction is made to cover costs and to allow for a reasonable profit for the betting organiser with nobody knowing the precise return for a given ticket until after the race. The remainder of the pool is then equally divided among the winning tickets. Hence, pool customers bet against each other whereas in fixed-odds betting, customers bet against the bookmaker on the basis of fixed odds set by the betting operator. Whereas pool betting in the UK is at present subject to a statutory monopoly, fixed odds betting is an activity in a fully competitive environment.

| (15) | Bookmakers operate at horse racecourses, through licensed betting offices, over the telephone and through the Internet. Five companies account for around two thirds of betting turnover — Ladbrokes (26 % of off-course turnover), William Hill (22 %), Coral (12 %), Stanley Racing (6 %) and the Tote (2 %). A number of companies, known as betting exchanges, also offer services over the Internet where consumers can accept and offer bets on horseracing. The largest of these companies is “Betfair” (7). |
| --- | --- |

(15)

Bookmakers operate at horse racecourses, through licensed betting offices, over the telephone and through the Internet. Five companies account for around two thirds of betting turnover — Ladbrokes (26 % of off-course turnover), William Hill (22 %), Coral (12 %), Stanley Racing (6 %) and the Tote (2 %). A number of companies, known as betting exchanges, also offer services over the Internet where consumers can accept and offer bets on horseracing. The largest of these companies is “Betfair” (7).

2.   The racing sector

| (16) | The racing sector comprises various commercial activities and markets like the organisation of racecourses, an important spectator sport in the UK with more than five million people attending races every year. There are 59 horse racecourses in Great Britain where the British Horseracing Board runs races. Half of these race courses are managed by three large groups: Northern Racing Ltd, Arena Leisure Plc and The Jockey Club (through their subsidiary, the Racecourse Holdings Trust). The remaining courses are owned independently (8). |
| --- | --- |

(16)

The racing sector comprises various commercial activities and markets like the organisation of racecourses, an important spectator sport in the UK with more than five million people attending races every year. There are 59 horse racecourses in Great Britain where the British Horseracing Board runs races. Half of these race courses are managed by three large groups: Northern Racing Ltd, Arena Leisure Plc and The Jockey Club (through their subsidiary, the Racecourse Holdings Trust). The remaining courses are owned independently (8).

| (17) | Another important activity of the racing sector is horsebreeding. There are several thousands thoroughbred breeders in the UK, though only a fraction of these, about 350, are engaged full time. The principal firms involved in the sale of horses at auction are Tattersalls and Doncaster Bloodstock Sales, which together accounted for over 95 % of the market in 1999 (9). |
| --- | --- |

(17)

Another important activity of the racing sector is horsebreeding. There are several thousands thoroughbred breeders in the UK, though only a fraction of these, about 350, are engaged full time. The principal firms involved in the sale of horses at auction are Tattersalls and Doncaster Bloodstock Sales, which together accounted for over 95 % of the market in 1999 (9).

| (18) | Further commercial activities in the racing sector consist of the supply of TV pictures/TV rights, horseracing being an important televised sport in the UK. The racing sector also supplies pre-race data which include data for each race, names of riders and horses running in specific races. Bookmakers need this data to take bets on races and broadcasters use it to prepare their horseracing programmes. All players which are part of the Racing consortium are important constituents of the racing sector. |
| --- | --- |

(18)

Further commercial activities in the racing sector consist of the supply of TV pictures/TV rights, horseracing being an important televised sport in the UK. The racing sector also supplies pre-race data which include data for each race, names of riders and horses running in specific races. Bookmakers need this data to take bets on races and broadcasters use it to prepare their horseracing programmes. All players which are part of the Racing consortium are important constituents of the racing sector.

| (19) | The Racing sector receives financial support through the Horserace Betting Levy Board (“Levy Board”). The Levy Board has the responsibility of collecting the betting levy from bookmakers and Tote and to apply the funds to the improvement of horseracing, improvement of breeds of horses as well as the advancement of veterinary science or veterinary education. In the context of the current reform plans, the levy system would be abolished and replaced by income from commercial sources (10). In addition, the racing sector benefited from voluntary contributions made by the Tote, in particular in the form of sponsorships. |
| --- | --- |

(19)

The Racing sector receives financial support through the Horserace Betting Levy Board (“Levy Board”). The Levy Board has the responsibility of collecting the betting levy from bookmakers and Tote and to apply the funds to the improvement of horseracing, improvement of breeds of horses as well as the advancement of veterinary science or veterinary education. In the context of the current reform plans, the levy system would be abolished and replaced by income from commercial sources (10). In addition, the racing sector benefited from voluntary contributions made by the Tote, in particular in the form of sponsorships.

IV.   OBSERVATIONS MADE BY THE UK GOVERNMENT AS WELL AS THIRD PARTIES

A.   Arguments brought forward by the UK Government maintaining that the envisaged sales transaction should be deemed compatible with the EC Treaty

1.   The envisaged sales transaction does not involve State aid to Racing

| (20) | The UK authorities are of the opinion that the envisaged sales transaction does not involve State aid, and, as a subsidiary line of argument, even if there was aid, the aid should be deemed compatible. |
| --- | --- |

(20)

The UK authorities are of the opinion that the envisaged sales transaction does not involve State aid, and, as a subsidiary line of argument, even if there was aid, the aid should be deemed compatible.

| (21) | In the notification of May 2004, the UK authorities argued that the closed sale to Racing for a monetary consideration representing 50 % of the Tote's “fair value to Racing” reflected the government's recognition of the racing industry's stake in the Tote (11). Such a split would also avoid potential subsequent litigation if the Tote were not sold to Racing. |
| --- | --- |

(21)

In the notification of May 2004, the UK authorities argued that the closed sale to Racing for a monetary consideration representing 50 % of the Tote's “fair value to Racing” reflected the government's recognition of the racing industry's stake in the Tote (11). Such a split would also avoid potential subsequent litigation if the Tote were not sold to Racing.

| (22) | In its latest submission of March 2005, however, the UK Government clarified that, in its view, Racing was unlikely to sustain a successful proprietary claim in the Tote in private or public law. However, the UK Government maintains that — even in the absence of a legally enforceable claim — the racing industry had a legitimate interest in the Tote. In the absence of any other logic, it was only equitable to settle that interest by a “50:50 split”. |
| --- | --- |

(22)

In its latest submission of March 2005, however, the UK Government clarified that, in its view, Racing was unlikely to sustain a successful proprietary claim in the Tote in private or public law. However, the UK Government maintains that — even in the absence of a legally enforceable claim — the racing industry had a legitimate interest in the Tote. In the absence of any other logic, it was only equitable to settle that interest by a “50:50 split”.

| (23) | As regards the envisaged payment by Racing of a consideration taking into account “the fair value of the Tote to Racing” instead of the market value, the UK Government argues that this was justified because Racing did not benefit from synergies with betting activities, since it was not yet active in the betting market. Other potential buyers (bookmakers, alone or with financial investors) with purely commercial considerations would be able to reap these synergies. |
| --- | --- |

(23)

As regards the envisaged payment by Racing of a consideration taking into account “the fair value of the Tote to Racing” instead of the market value, the UK Government argues that this was justified because Racing did not benefit from synergies with betting activities, since it was not yet active in the betting market. Other potential buyers (bookmakers, alone or with financial investors) with purely commercial considerations would be able to reap these synergies.

| (24) | Finally, the UK Government argued that the Government would retain certain claw back rights under the terms of the envisaged sale agreement. If Racing were to sell its share in the successor company or if the successor company were to sell its assets or any significant proportion of them to a third party within a specified period, it would have to pay back to the Government a percentage of any profits the Government would have made from such a sale had the Government not sold its stake (12). |
| --- | --- |

(24)

Finally, the UK Government argued that the Government would retain certain claw back rights under the terms of the envisaged sale agreement. If Racing were to sell its share in the successor company or if the successor company were to sell its assets or any significant proportion of them to a third party within a specified period, it would have to pay back to the Government a percentage of any profits the Government would have made from such a sale had the Government not sold its stake (12).

2.   Even if the envisaged sales transaction involved aid, this aid should be regarded as compatible with the EC Treaty either under Article 87(3)(c) or Article 87(3)(d) of the EC Treaty

| (25) | With regard to Article 87(3)(c) EC Treaty, the UK Government stressed that the envisaged sales transaction was in the Community interest because it was part of the Government's plans to open up the pool betting sector to competition and to reduce the level of State involvement in the industry. Selling the Tote to Racing would also preserve the Tote as an independent player in the UK betting industry which is dominated by three mayor players. |
| --- | --- |

(25)

With regard to Article 87(3)(c) EC Treaty, the UK Government stressed that the envisaged sales transaction was in the Community interest because it was part of the Government's plans to open up the pool betting sector to competition and to reduce the level of State involvement in the industry. Selling the Tote to Racing would also preserve the Tote as an independent player in the UK betting industry which is dominated by three mayor players.

| (26) | Furthermore, the closed sale of the Tote to Racing facilitated the development of certain economic activities such as horseracing and pool betting because it ensured the self-financing of the horseracing sector and helped to preserve and develop pool betting. |
| --- | --- |

(26)

Furthermore, the closed sale of the Tote to Racing facilitated the development of certain economic activities such as horseracing and pool betting because it ensured the self-financing of the horseracing sector and helped to preserve and develop pool betting.

| (27) | The UK Government argued that the closed sale would adequately address market failures arising in the horseracing sector: The racing sector generates positive externalities for the betting industry which base some of their activities on horseracing. On the other hand, the racing industry is not able to reap the full benefits of these externalities. The financing of the racing sector by means of charging bookmakers for the value of the horseracing products through a mandatory betting levy or other revenues generated through the commercial exploitation of the racing product (e.g. sale of TV pictures) have been insufficient and/or fraught with uncertainties. In the absence of sufficient financial funds channelled from e.g. the betting industry back into racing, an economically inefficient level of activity in the racing sector would take place. It was also argued that market forces alone did not ensure a fair distribution of revenues between all stakeholders of the racing sector (race course owners, horse breeders, etc.). |
| --- | --- |

(27)

The UK Government argued that the closed sale would adequately address market failures arising in the horseracing sector: The racing sector generates positive externalities for the betting industry which base some of their activities on horseracing. On the other hand, the racing industry is not able to reap the full benefits of these externalities. The financing of the racing sector by means of charging bookmakers for the value of the horseracing products through a mandatory betting levy or other revenues generated through the commercial exploitation of the racing product (e.g. sale of TV pictures) have been insufficient and/or fraught with uncertainties. In the absence of sufficient financial funds channelled from e.g. the betting industry back into racing, an economically inefficient level of activity in the racing sector would take place. It was also argued that market forces alone did not ensure a fair distribution of revenues between all stakeholders of the racing sector (race course owners, horse breeders, etc.).

| (28) | If Racing were the owner of the Tote, it could directly exploit some of the positive externalities which the horseracing product provides for the betting industry. This would — according to the UK authorities — be an efficient way to address the identified market failure. The income from the Tote would be used for the development of the whole horseracing sector. |
| --- | --- |

(28)

If Racing were the owner of the Tote, it could directly exploit some of the positive externalities which the horseracing product provides for the betting industry. This would — according to the UK authorities — be an efficient way to address the identified market failure. The income from the Tote would be used for the development of the whole horseracing sector.

| (29) | As regards the development of pool betting, the UK Government claims that the universal coverage and development of pool betting across Britain at the end of the seven year transitional period (after the exclusive licence has come to an end) could only be assured if the Tote is owned by Racing rather than by a commercial bookmaker. |
| --- | --- |

(29)

As regards the development of pool betting, the UK Government claims that the universal coverage and development of pool betting across Britain at the end of the seven year transitional period (after the exclusive licence has come to an end) could only be assured if the Tote is owned by Racing rather than by a commercial bookmaker.

| (30) | In addition, the UK Government maintains that the closed sale did not affect trading conditions and competition in the Community to an extent that was contrary to the common interest. There were almost no negative effects on competition and effects on Intra-Community trade were negligible. This was in particular due to the fact that the Tote held only a very small share of the overall betting market in the UK. |
| --- | --- |

(30)

In addition, the UK Government maintains that the closed sale did not affect trading conditions and competition in the Community to an extent that was contrary to the common interest. There were almost no negative effects on competition and effects on Intra-Community trade were negligible. This was in particular due to the fact that the Tote held only a very small share of the overall betting market in the UK.

| (31) | Finally, the UK Government argued that the closed sale was also compatible with the EC Treaty pursuant to Article 87(3)(d) EC Treaty, because the measure promoted culture and heritage conservation, while not adversely affecting trading conditions and competition in the Community. The UK Government argues that horseracing forms an important part of British culture, being a major national sport deeply entrenched in British society and with an important influence on English language and art. |
| --- | --- |

(31)

Finally, the UK Government argued that the closed sale was also compatible with the EC Treaty pursuant to Article 87(3)(d) EC Treaty, because the measure promoted culture and heritage conservation, while not adversely affecting trading conditions and competition in the Community. The UK Government argues that horseracing forms an important part of British culture, being a major national sport deeply entrenched in British society and with an important influence on English language and art.

3.   The exclusive licence for pool betting

| (32) | Concerning the award of the exclusive licence for pool betting to the successor company of the Tote, the UK authorities explained that the licence was only a technical means to phase out the monopoly over a temporary period of seven years. The UK authorities underline that the licence is not a contract but rather a regulatory act whereby a prohibition on the provision of certain services is relaxed in a limited period of transition from a monopoly to an open market for those services. Furthermore, the licence lacks certain remedies which are typical for a contract. Notably, if the licence holder fails to carry out the activities covered by the licence, the grantor has no remedy of specific performance or damage: it can only revoke the licence. Consequently, the UK authorities do not consider this licence to be a service concession within the meaning of Directive 2004/18/EC (13) and of the Commission's interpretative communication on concessions under Community law (14). Therefore, a closed sale of the Tote to Racing, including the exclusive licence on pool betting was justified. |
| --- | --- |

(32)

Concerning the award of the exclusive licence for pool betting to the successor company of the Tote, the UK authorities explained that the licence was only a technical means to phase out the monopoly over a temporary period of seven years. The UK authorities underline that the licence is not a contract but rather a regulatory act whereby a prohibition on the provision of certain services is relaxed in a limited period of transition from a monopoly to an open market for those services. Furthermore, the licence lacks certain remedies which are typical for a contract. Notably, if the licence holder fails to carry out the activities covered by the licence, the grantor has no remedy of specific performance or damage: it can only revoke the licence. Consequently, the UK authorities do not consider this licence to be a service concession within the meaning of Directive 2004/18/EC (13) and of the Commission's interpretative communication on concessions under Community law (14). Therefore, a closed sale of the Tote to Racing, including the exclusive licence on pool betting was justified.

B.   Arguments brought forward by third parties alleging that the envisaged sales transaction could not be regarded as compatible with the EC Treaty

| (33) | Subsequent to the notification of the envisaged sale of the Tote, the Commission received comments from several third parties. These parties claim that the envisaged closed sale at 50 % of the so-called “fair value”, including the award of an exclusive pool betting licence for a period of 7 years, was incompatible with Community law. |
| --- | --- |

(33)

Subsequent to the notification of the envisaged sale of the Tote, the Commission received comments from several third parties. These parties claim that the envisaged closed sale at 50 % of the so-called “fair value”, including the award of an exclusive pool betting licence for a period of 7 years, was incompatible with Community law.

| (34) | It is claimed that the envisaged sales transaction would enable Racing to acquire a pool betting and fixed-odds betting business with a recognised and unique brand without paying a market price. Competitors or other new entrants looking to establish a similar fixed-odds business would need to incur much higher cost. Furthermore, since the transaction was comparable to a “leveraged buyout”, Racing would not have to pay for the Tote but the price for the transaction would be effectively financed through the Tote itself. Since the debt level of the Tote would be lower than if the Racing Trust had to pay the true market value, it would enjoy greater facility to borrow from capital markets for upcoming investment programmes, competing directly with the established bookmakers. Hence, the transaction granted a considerable financial advantage to Racing. With reference to estimates made by investment banks in London, it is claimed that the value of the Tote would be at least GBP 500 million. |
| --- | --- |

(34)

It is claimed that the envisaged sales transaction would enable Racing to acquire a pool betting and fixed-odds betting business with a recognised and unique brand without paying a market price. Competitors or other new entrants looking to establish a similar fixed-odds business would need to incur much higher cost. Furthermore, since the transaction was comparable to a “leveraged buyout”, Racing would not have to pay for the Tote but the price for the transaction would be effectively financed through the Tote itself. Since the debt level of the Tote would be lower than if the Racing Trust had to pay the true market value, it would enjoy greater facility to borrow from capital markets for upcoming investment programmes, competing directly with the established bookmakers. Hence, the transaction granted a considerable financial advantage to Racing. With reference to estimates made by investment banks in London, it is claimed that the value of the Tote would be at least GBP 500 million.

| (35) | Moreover, some parties assert that various conflicts of interest could arise if the Racing Trust would gain ownership of the Tote as Racing provides various inputs to bookmakers with which they, as owners of the Tote, would compete downstream in the betting market. |
| --- | --- |

(35)

Moreover, some parties assert that various conflicts of interest could arise if the Racing Trust would gain ownership of the Tote as Racing provides various inputs to bookmakers with which they, as owners of the Tote, would compete downstream in the betting market.

| (36) | The aid resulting from this transaction could not be declared compatible under Article 87(3)(c) EC Treaty because it was doubtful whether the racing industry actually needed State support in addition to the existing means and revenues generated by normal commercial activities of this sector. Moreover, the adverse effects on competition — in particular as regards fixed odds betting — would be severe and disproportionate. |
| --- | --- |

(36)

The aid resulting from this transaction could not be declared compatible under Article 87(3)(c) EC Treaty because it was doubtful whether the racing industry actually needed State support in addition to the existing means and revenues generated by normal commercial activities of this sector. Moreover, the adverse effects on competition — in particular as regards fixed odds betting — would be severe and disproportionate.

V.   PRELIMINARY ASSESSMENT

A.   State aid within the meaning of Article 87(1) EC Treaty

| (37) | According to the EC Treaty and consolidated case-law there is State aid within the meaning of Article 87(1) when:






  — | there is an intervention by the State or through State resources; |
| --- | --- | --- |

(37)

According to the EC Treaty and consolidated case-law there is State aid within the meaning of Article 87(1) when:

—

there is an intervention by the State or through State resources;

| — | it confers an advantage on the recipient; |
| --- | --- |

—

it confers an advantage on the recipient;

| — | it distorts or threatens to distort competition; |
| --- | --- |

—

it distorts or threatens to distort competition;

| — | the intervention is liable to affect trade between Member States; |
| --- | --- |

—

the intervention is liable to affect trade between Member States;

State resources

| (38) | Pursuant to the Horserace Betting and Olympic Lottery Act 2004 assets of the Tote shall be transferred to the successor company, which is wholly owned by the UK Government. Consequently, when selling the newly established Tote to Racing, the Government disposes of public property. By selling the Tote below market value, the UK Government foregoes revenues resulting from the sale of public property, which involves State resources within the meaning of Article 87(1) EC. |
| --- | --- |

(38)

Pursuant to the Horserace Betting and Olympic Lottery Act 2004 assets of the Tote shall be transferred to the successor company, which is wholly owned by the UK Government. Consequently, when selling the newly established Tote to Racing, the Government disposes of public property. By selling the Tote below market value, the UK Government foregoes revenues resulting from the sale of public property, which involves State resources within the meaning of Article 87(1) EC.

Advantage

| (39) | In accordance with established practice, the Commission considers that the privatisation of a publicly-owned company does not involve a financial advantage to the acquirer within the meaning of Article 87(1) EC provided that:






  — | the company is sold by a competitive tender or an equivalent procedure, that is open, transparent and unconditional; |
| --- | --- | --- |

(39)

In accordance with established practice, the Commission considers that the privatisation of a publicly-owned company does not involve a financial advantage to the acquirer within the meaning of Article 87(1) EC provided that:

—

the company is sold by a competitive tender or an equivalent procedure, that is open, transparent and unconditional;

| — | the company is sold to the highest bidder; |
| --- | --- |

—

the company is sold to the highest bidder;

| — | bidders have enough time and information to carry out a proper valuation of the assets on which to base their bids (15). |
| --- | --- |

—

bidders have enough time and information to carry out a proper valuation of the assets on which to base their bids (15).

| (40) | If, on the other hand, there is no public tender the transaction needs to be examined for possible State aid implications. The Commission has to ascertain that the company is sold at a price corresponding to its actual market value. The determination of the market price may rely on studies carried out by independent experts. Provided that the potential sales price was actually fixed at or above the market value established by the expert, it can be assumed that the State behaved like a private investor operating under normal market economy conditions, trying to obtain a maximum return from the sale without pursuing other policy objectives, including possible support measures. Under such circumstances, the notified measure can be assumed not to include State aid elements. |
| --- | --- |

(40)

If, on the other hand, there is no public tender the transaction needs to be examined for possible State aid implications. The Commission has to ascertain that the company is sold at a price corresponding to its actual market value. The determination of the market price may rely on studies carried out by independent experts. Provided that the potential sales price was actually fixed at or above the market value established by the expert, it can be assumed that the State behaved like a private investor operating under normal market economy conditions, trying to obtain a maximum return from the sale without pursuing other policy objectives, including possible support measures. Under such circumstances, the notified measure can be assumed not to include State aid elements.

| (41) | Based on the information submitted by the UK authorities, the Commission has serious doubts that the transaction can be regarded as being free of aid because, instead of paying the market price, Racing is supposed to pay only 50 % of what is called a “fair value” of the Tote as estimated by PwC. |
| --- | --- |

(41)

Based on the information submitted by the UK authorities, the Commission has serious doubts that the transaction can be regarded as being free of aid because, instead of paying the market price, Racing is supposed to pay only 50 % of what is called a “fair value” of the Tote as estimated by PwC.

| (42) | In principle, only an independent evaluation of the “market value” may replace the tender as a means of determining the “market price”, with the consequence that “no aid” is being given. However, the estimation of the value of the Tote is lowered by the fact that PwC takes into account that the Tote is to be sold to a specific buyer (16). The UK authorities admit that the sale of the Tote through an auction would probably yield higher revenues for the seller. |
| --- | --- |

(42)

In principle, only an independent evaluation of the “market value” may replace the tender as a means of determining the “market price”, with the consequence that “no aid” is being given. However, the estimation of the value of the Tote is lowered by the fact that PwC takes into account that the Tote is to be sold to a specific buyer (16). The UK authorities admit that the sale of the Tote through an auction would probably yield higher revenues for the seller.

| (43) | The reasons for a closed sale to Racing were concerns about the Tote's future (in case of a sale of different business segments) as well as concerns about a possible reduction of the Tote's contributions to racing over time (if sold to another commercial bookmaker). In the preliminary view of the Commission, these are policy considerations and not those of a private investor aiming at maximising his revenues. |
| --- | --- |

(43)

The reasons for a closed sale to Racing were concerns about the Tote's future (in case of a sale of different business segments) as well as concerns about a possible reduction of the Tote's contributions to racing over time (if sold to another commercial bookmaker). In the preliminary view of the Commission, these are policy considerations and not those of a private investor aiming at maximising his revenues.

| (44) | The UK Government argued that the envisaged “clawback”-clause (17) would eliminate any undue financial advantage to Racing in case of a re-sale of the acquired assets. The Commission does not share this view. First of all, the “clawback”-clause is limited in time (“within a specified period”) and in scope (sale of the company or “any significant proportion” of company's assets). Furthermore, it would only apply in the case of a re-sale thus not eliminating the advantage resulting from the ownership of the Tote (i.e. it would only limit the possibilities of Racing cashing in the advantage) (18). The fact that Racing had also benefited from financial flows from the Tote prior to the sales transaction, and will continue to benefit from such flows after the transaction as the new owner of the Tote does not exclude the presence of (new) aid. The legal position of Racing as the new owner of the Tote is more advantageous than its previous position (e.g. it has the legally recognised ownership of the Tote and enjoys more commercial freedom as regards its business activities). |
| --- | --- |

(44)

The UK Government argued that the envisaged “clawback”-clause (17) would eliminate any undue financial advantage to Racing in case of a re-sale of the acquired assets. The Commission does not share this view. First of all, the “clawback”-clause is limited in time (“within a specified period”) and in scope (sale of the company or “any significant proportion” of company's assets). Furthermore, it would only apply in the case of a re-sale thus not eliminating the advantage resulting from the ownership of the Tote (i.e. it would only limit the possibilities of Racing cashing in the advantage) (18). The fact that Racing had also benefited from financial flows from the Tote prior to the sales transaction, and will continue to benefit from such flows after the transaction as the new owner of the Tote does not exclude the presence of (new) aid. The legal position of Racing as the new owner of the Tote is more advantageous than its previous position (e.g. it has the legally recognised ownership of the Tote and enjoys more commercial freedom as regards its business activities).

| (45) | The Commission is therefore of the preliminary view that the envisaged sale of the Tote to Racing at a “fair value” instead of the market value gives Racing a financial advantage. |
| --- | --- |

(45)

The Commission is therefore of the preliminary view that the envisaged sale of the Tote to Racing at a “fair value” instead of the market value gives Racing a financial advantage.

| (46) | Furthermore, the Commission considers that the payment of only 50 % of the “fair value” constitutes an additional advantage to Racing. |
| --- | --- |

(46)

Furthermore, the Commission considers that the payment of only 50 % of the “fair value” constitutes an additional advantage to Racing.

| (47) | There may be circumstances in which a reduction of the sales price could be regarded as not constituting aid, e.g. conceivably where it were demonstrated that the reduction in the sales price merely reflects the recognition of Racing's stake (ownership) in the existing Tote or where it is demonstrated that the reduction is in fact a compensation for losses suffered by Racing due to expropriation or similar action as a consequence of the transfer of the Tote to State ownership (19). It may also be in line with the behaviour of a private investor to come to an equitable agreement in order to avoid costs and uncertainties linked to possible litigation. That would be the case where the existence of the respective claims has in principle been demonstrated and quantified and where a proper risk analysis has been carried out by the State authorities leading to the conclusion that such an agreement is in the State's interest (20). In any case, the sales price could only be reduced by an amount which corresponds to (or is less than) the value of the legal claim. |
| --- | --- |

(47)

There may be circumstances in which a reduction of the sales price could be regarded as not constituting aid, e.g. conceivably where it were demonstrated that the reduction in the sales price merely reflects the recognition of Racing's stake (ownership) in the existing Tote or where it is demonstrated that the reduction is in fact a compensation for losses suffered by Racing due to expropriation or similar action as a consequence of the transfer of the Tote to State ownership (19). It may also be in line with the behaviour of a private investor to come to an equitable agreement in order to avoid costs and uncertainties linked to possible litigation. That would be the case where the existence of the respective claims has in principle been demonstrated and quantified and where a proper risk analysis has been carried out by the State authorities leading to the conclusion that such an agreement is in the State's interest (20). In any case, the sales price could only be reduced by an amount which corresponds to (or is less than) the value of the legal claim.

| (48) | However, the Commission is of the preliminary view that the UK authorities have not demonstrated any such circumstances. |
| --- | --- |

(48)

However, the Commission is of the preliminary view that the UK authorities have not demonstrated any such circumstances.

| (49) | The UK authorities have not demonstrated that Racing had a legal claim regarding the Tote. In the absence of a legal obligation on the UK Government vis-à-vis Racing, the conditions of the transaction cannot be regarded as being free of aid. The Commission does not share the UK Government's argumentation that also in the absence of a legally enforceable claim a recognition of what is called a “legitimate interest” of Racing in Tote could be regarded as justified and thus not involving State aid. This legitimate interest (i.e. the interest to continue receiving financial flows from the Tote) has neither been demonstrated nor quantified. Even if there was such a legitimate interest of Racing to continue to receive funding, the fact that the UK Government honours that interest does not exclude the presence of aid, rather the contrary. |
| --- | --- |

(49)

The UK authorities have not demonstrated that Racing had a legal claim regarding the Tote. In the absence of a legal obligation on the UK Government vis-à-vis Racing, the conditions of the transaction cannot be regarded as being free of aid. The Commission does not share the UK Government's argumentation that also in the absence of a legally enforceable claim a recognition of what is called a “legitimate interest” of Racing in Tote could be regarded as justified and thus not involving State aid. This legitimate interest (i.e. the interest to continue receiving financial flows from the Tote) has neither been demonstrated nor quantified. Even if there was such a legitimate interest of Racing to continue to receive funding, the fact that the UK Government honours that interest does not exclude the presence of aid, rather the contrary.

| (50) | Furthermore, the UK Government explicitly stated that the transfer of the Tote into State ownership was not a nationalisation infringing property rights of Racing. Consequently, the 50 % reduction of the sales price cannot be regarded as a compensation for an expropriation or similar action by the State. |
| --- | --- |

(50)

Furthermore, the UK Government explicitly stated that the transfer of the Tote into State ownership was not a nationalisation infringing property rights of Racing. Consequently, the 50 % reduction of the sales price cannot be regarded as a compensation for an expropriation or similar action by the State.

| (51) | Finally, the Commission considers that, in the absence of a legally recognised and enforceable claim by Racing, the Government was not exposed to any financial risks concerning the sale of the Tote to a party other than Racing. Therefore, the 50 %-arrangement cannot be regarded as being in the State's interest. |
| --- | --- |

(51)

Finally, the Commission considers that, in the absence of a legally recognised and enforceable claim by Racing, the Government was not exposed to any financial risks concerning the sale of the Tote to a party other than Racing. Therefore, the 50 %-arrangement cannot be regarded as being in the State's interest.

| (52) | In light of these considerations, the Commission comes to the preliminary conclusion that the envisaged payment by Racing, that is limited to 50 % of the “fair value”, constitutes an advantage to racing. |
| --- | --- |

(52)

In light of these considerations, the Commission comes to the preliminary conclusion that the envisaged payment by Racing, that is limited to 50 % of the “fair value”, constitutes an advantage to racing.

| (53) | In summary, based on the currently available figures it is difficult to establish the exact amount of aid resulting from the envisaged closed sale of the Tote to Racing. Based on the fair value estimated by PwC, within a range between [...] and [...], and the 50 % reduction, Racing would be obliged to pay a price amounting to approximately between [...] and [...]. When comparing this with the market value of around GBP 500 million estimated by some market players, the envisaged sale would provide Racing with an advantage of at least [...]. |
| --- | --- |

(53)

In summary, based on the currently available figures it is difficult to establish the exact amount of aid resulting from the envisaged closed sale of the Tote to Racing. Based on the fair value estimated by PwC, within a range between [...] and [...], and the 50 % reduction, Racing would be obliged to pay a price amounting to approximately between [...] and [...]. When comparing this with the market value of around GBP 500 million estimated by some market players, the envisaged sale would provide Racing with an advantage of at least [...].

Distortion of competition and effect on trade

| (54) | Finally, the Commission considers that this financial advantage to Racing and the Tote may distort competition and affect trade on the respective markets (horseracing and betting). |
| --- | --- |

(54)

Finally, the Commission considers that this financial advantage to Racing and the Tote may distort competition and affect trade on the respective markets (horseracing and betting).

| (55) | In line with the Commission's assessment in previous decisions, the Commission considers that the betting market is a European market (21). The competitors of the Tote (the three main players in the UK Ladbrokes, William Hill and Coral) are established in several Member States and betting operators accept bets on foreign races (and other sporting events). The effects on trade are also evidenced by the fact that the Tote offers its betting services also over the Internet, which is easily accessible from other Member States. Furthermore, competition and trade in the racing market and the betting market takes place notably through the exchange of television pictures including foreign operators. |
| --- | --- |

(55)

In line with the Commission's assessment in previous decisions, the Commission considers that the betting market is a European market (21). The competitors of the Tote (the three main players in the UK Ladbrokes, William Hill and Coral) are established in several Member States and betting operators accept bets on foreign races (and other sporting events). The effects on trade are also evidenced by the fact that the Tote offers its betting services also over the Internet, which is easily accessible from other Member States. Furthermore, competition and trade in the racing market and the betting market takes place notably through the exchange of television pictures including foreign operators.

| (56) | As regards the horseracing industry, there are many activities with an international dimension, for example the organisation of horse racecourses (in particular of international reputation), horse breeding or the marketing of television rights. Any aid granted to horseracing by the envisaged transaction therefore can have an effect on trade. |
| --- | --- |

(56)

As regards the horseracing industry, there are many activities with an international dimension, for example the organisation of horse racecourses (in particular of international reputation), horse breeding or the marketing of television rights. Any aid granted to horseracing by the envisaged transaction therefore can have an effect on trade.

| (57) | The fact that the Tote holds a small market share on the UK betting market does not exclude effects on competition and trade. In particular given the increased commercial freedom enjoyed by the new Tote, it can be expected that the Tote will expand its competitive activities. |
| --- | --- |

(57)

The fact that the Tote holds a small market share on the UK betting market does not exclude effects on competition and trade. In particular given the increased commercial freedom enjoyed by the new Tote, it can be expected that the Tote will expand its competitive activities.

| (58) | Horseracing products are important input factors for the betting market. The constituents of the Racing consortium are very strong players in the racing market. The fact that they also — moreover jointly — become active in the downstream market of betting services, competing directly with other betting operators (for which they provide important inputs such as pre-race data and have access to commercially sensitive about these betting operators), may lead to additional distortions of competition. |
| --- | --- |

(58)

Horseracing products are important input factors for the betting market. The constituents of the Racing consortium are very strong players in the racing market. The fact that they also — moreover jointly — become active in the downstream market of betting services, competing directly with other betting operators (for which they provide important inputs such as pre-race data and have access to commercially sensitive about these betting operators), may lead to additional distortions of competition.

B.   Compatibility under Article 87(3) EC Treaty

1.   Compatibility assessment under Article 87(3)(c) EC Treaty

| (59) | Pursuant to Article 87(3)(c) of the EC Treaty, aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas may be considered to be compatible with the common market, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest. |
| --- | --- |

(59)

Pursuant to Article 87(3)(c) of the EC Treaty, aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas may be considered to be compatible with the common market, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest.

| (60) | In applying this Treaty provision, the Commission needs to ascertain that the proposed aid contributes to the achievement of Community objectives and is necessary and proportionate to attain those objectives. |
| --- | --- |

(60)

In applying this Treaty provision, the Commission needs to ascertain that the proposed aid contributes to the achievement of Community objectives and is necessary and proportionate to attain those objectives.

Does the proposed aid contribute to the achievement of Community objectives?

| (61) | The UK Government referred to some of the underlying objectives of the proposed sales transaction, namely the withdrawal of government intervention in the governance of the Tote and the gradual opening of the pool betting market to competition, while ensuring an adequate support for racing as being in the Community interest. |
| --- | --- |

(61)

The UK Government referred to some of the underlying objectives of the proposed sales transaction, namely the withdrawal of government intervention in the governance of the Tote and the gradual opening of the pool betting market to competition, while ensuring an adequate support for racing as being in the Community interest.

| (62) | The liberalisation of markets in general and the establishment of a level playing field between various operators may have positive effects for competition within the European Union. However, the UK Government has, in any event, not demonstrated that the aid granted to Racing is necessary for the attainment of these objectives and proportionate. It has neither been demonstrated that the smooth transition from a statutory monopoly situation to full competition could not be achieved by requesting Racing to pay the full market price, nor has it been demonstrated that the aid resulting from the sales transaction actually leads to a long-term decrease of State support for the racing industry. Furthermore, there are no safeguards against Racing and the Tote using funds received through the envisaged transaction to distort competition in the betting market. Finally, as regards the use of funds for the benefit of the racing sector it has not been demonstrated to what extent such funds are limited to what is necessary and proportionate (for a detailed assessment of the necessity and proportionality of the aid measure, see below). |
| --- | --- |

(62)

The liberalisation of markets in general and the establishment of a level playing field between various operators may have positive effects for competition within the European Union. However, the UK Government has, in any event, not demonstrated that the aid granted to Racing is necessary for the attainment of these objectives and proportionate. It has neither been demonstrated that the smooth transition from a statutory monopoly situation to full competition could not be achieved by requesting Racing to pay the full market price, nor has it been demonstrated that the aid resulting from the sales transaction actually leads to a long-term decrease of State support for the racing industry. Furthermore, there are no safeguards against Racing and the Tote using funds received through the envisaged transaction to distort competition in the betting market. Finally, as regards the use of funds for the benefit of the racing sector it has not been demonstrated to what extent such funds are limited to what is necessary and proportionate (for a detailed assessment of the necessity and proportionality of the aid measure, see below).

Is the proposed aid necessary to attain these objectives?

| (63) | Based on the explanations provided by the UK Government, the Commission assessed the necessity of the envisaged aid both as regards the racing industry and the betting industry. |
| --- | --- |

(63)

Based on the explanations provided by the UK Government, the Commission assessed the necessity of the envisaged aid both as regards the racing industry and the betting industry.

| (64) | As regards the alleged necessity of the proposed aid measure for the horseracing industry, the Commission is not convinced that there is a market failure as maintained by the UK Government. In particular, it has not been shown that the alleged positive externalities stemming from the provision of horseracing are not adequately remunerated by the betting industry through levies and other means. Furthermore, the UK Government has not shown which activities within the horseracing industry actually need additional support. It has also not explained in the necessary detail how the revenues stemming from the Tote would be distributed to the various components of the horseracing industry, let alone the specific purposes for which the revenues would be used. The general reference to improvements of racecourses, horse breeding, etc. cannot be regarded as sufficient, without there being detailed rules and conditions according to which revenues would be allocated. Therefore, the Commission does not share the UK Government's argument that the aid in question would ensure a fair distribution of financing between the different stakeholders of the racing sector. |
| --- | --- |

(64)

As regards the alleged necessity of the proposed aid measure for the horseracing industry, the Commission is not convinced that there is a market failure as maintained by the UK Government. In particular, it has not been shown that the alleged positive externalities stemming from the provision of horseracing are not adequately remunerated by the betting industry through levies and other means. Furthermore, the UK Government has not shown which activities within the horseracing industry actually need additional support. It has also not explained in the necessary detail how the revenues stemming from the Tote would be distributed to the various components of the horseracing industry, let alone the specific purposes for which the revenues would be used. The general reference to improvements of racecourses, horse breeding, etc. cannot be regarded as sufficient, without there being detailed rules and conditions according to which revenues would be allocated. Therefore, the Commission does not share the UK Government's argument that the aid in question would ensure a fair distribution of financing between the different stakeholders of the racing sector.

| (65) | It appears that in particular the responsibilities of the British Horseracing Board comprise support measures for racing, including e.g. general marketing, breeding of bloodstock, training and education. Aid channelled into these activities could be regarded as compatible provided that the support granted is in compliance with the respective Community guidelines (22). However, the Commission observes that the UK Government has not shown that any such funds would be granted in compliance with the respective Community rules. Therefore, the Commission has, based on the currently available information, doubts about the compatibility of any such aid for these activities. |
| --- | --- |

(65)

It appears that in particular the responsibilities of the British Horseracing Board comprise support measures for racing, including e.g. general marketing, breeding of bloodstock, training and education. Aid channelled into these activities could be regarded as compatible provided that the support granted is in compliance with the respective Community guidelines (22). However, the Commission observes that the UK Government has not shown that any such funds would be granted in compliance with the respective Community rules. Therefore, the Commission has, based on the currently available information, doubts about the compatibility of any such aid for these activities.

| (66) | To the extent that the aid may be used to the benefit of commercial activities carried out by the constituent parts of Racing, including the organisation of racecourses, breeding, supply of TV pictures and rights and supply of pre-race data, the Commission has doubts about the compatibility of such aid, since the UK Government has not demonstrated that additional financial support for these activities is necessary. |
| --- | --- |

(66)

To the extent that the aid may be used to the benefit of commercial activities carried out by the constituent parts of Racing, including the organisation of racecourses, breeding, supply of TV pictures and rights and supply of pre-race data, the Commission has doubts about the compatibility of such aid, since the UK Government has not demonstrated that additional financial support for these activities is necessary.

| (67) | As regards the pool betting sector, the Commission is not convinced that the proposed aid is necessary. The UK Government has not demonstrated that only the Tote if owned by Racing would be a reliable provider of — what the Government considers as — adequate pool betting services. Neither has it been shown that commercial bookmakers would limit their offerings of pool betting services and that a reduction of the scope of pool betting services could not be overcome by other — in particular regulatory — means. Furthermore, and even assuming that only the Tote if owned by Racing would guarantee the maintenance of adequate pool betting activities, the UK Government has not demonstrated that the envisaged aid would be necessary to compensate the Tote/Racing for this. The above considerations are certainly valid for the duration of the exclusive licence. In respect of the time after the transitional period of seven years, it has to be borne in mind that pool betting will be organised in a different way and not necessarily by the Tote (alone). Therefore, after the seven year transitional period and the expiry of the exclusive license, the aid granted to Racing cannot now be considered to have any incentive effect. Finally, the UK Government has not substantiated that the preservation of the Tote as an independent market player could only be achieved by means of selling the Tote to Racing below market value. |
| --- | --- |

(67)

As regards the pool betting sector, the Commission is not convinced that the proposed aid is necessary. The UK Government has not demonstrated that only the Tote if owned by Racing would be a reliable provider of — what the Government considers as — adequate pool betting services. Neither has it been shown that commercial bookmakers would limit their offerings of pool betting services and that a reduction of the scope of pool betting services could not be overcome by other — in particular regulatory — means. Furthermore, and even assuming that only the Tote if owned by Racing would guarantee the maintenance of adequate pool betting activities, the UK Government has not demonstrated that the envisaged aid would be necessary to compensate the Tote/Racing for this. The above considerations are certainly valid for the duration of the exclusive licence. In respect of the time after the transitional period of seven years, it has to be borne in mind that pool betting will be organised in a different way and not necessarily by the Tote (alone). Therefore, after the seven year transitional period and the expiry of the exclusive license, the aid granted to Racing cannot now be considered to have any incentive effect. Finally, the UK Government has not substantiated that the preservation of the Tote as an independent market player could only be achieved by means of selling the Tote to Racing below market value.

Is the proposed aid proportionate?

| (68) | Since the Tote will be sold to Racing, the direct beneficiary of the aid is Racing as the new owner of the Tote. However, the assessment of the proportionality of the aid is not limited to the markets on which the constituent parts of Racing are present (racing sector) but extends to the betting market on which the newly acquired Tote is present. |
| --- | --- |

(68)

Since the Tote will be sold to Racing, the direct beneficiary of the aid is Racing as the new owner of the Tote. However, the assessment of the proportionality of the aid is not limited to the markets on which the constituent parts of Racing are present (racing sector) but extends to the betting market on which the newly acquired Tote is present.

| (69) | There is no certainty that the profits generated by the Tote would be channelled in their entirety into the racing sector. Part of these profits might remain within the company. With increased commercial freedom, such retentions for reinvestment (in fixed odds betting activities competing with other bookmakers) may even increase. With the acquisition of the Tote below its market value, Racing as the new owner may distort competition on this highly competitive market for fixed odds betting. It also receives a competitive advantage as regards pool betting allowing it to be better prepared for the full market opening in pool betting services at the end of the exclusive licence. Under these circumstances, the Commission considers that aid benefiting the betting activities of the Tote cannot be regarded as compatible. |
| --- | --- |

(69)

There is no certainty that the profits generated by the Tote would be channelled in their entirety into the racing sector. Part of these profits might remain within the company. With increased commercial freedom, such retentions for reinvestment (in fixed odds betting activities competing with other bookmakers) may even increase. With the acquisition of the Tote below its market value, Racing as the new owner may distort competition on this highly competitive market for fixed odds betting. It also receives a competitive advantage as regards pool betting allowing it to be better prepared for the full market opening in pool betting services at the end of the exclusive licence. Under these circumstances, the Commission considers that aid benefiting the betting activities of the Tote cannot be regarded as compatible.

2.   Compatibility assessment under Article 87(3)(d) EC Treaty

| (70) | It is recalled that the Treaty of Maastricht introduced an article which defines the role of the Community in the field of culture (Article 151) and a possible compatibility clause for State aid aimed at promoting culture (Article 87(3)(d)). |
| --- | --- |

(70)

It is recalled that the Treaty of Maastricht introduced an article which defines the role of the Community in the field of culture (Article 151) and a possible compatibility clause for State aid aimed at promoting culture (Article 87(3)(d)).

| (71) | In accordance with Article 151(4) of the Treaty, the Community is to take cultural aspects into account in its action under other provisions of the Treaty, in particular in order to respect and to promote the diversity of its cultures. |
| --- | --- |

(71)

In accordance with Article 151(4) of the Treaty, the Community is to take cultural aspects into account in its action under other provisions of the Treaty, in particular in order to respect and to promote the diversity of its cultures.

| (72) | Pursuant to Article 87(3)(d) EC Treaty, aid to promote culture and heritage conservation may be considered to be compatible with the common market, where such aid does not affect trading conditions and competition in the Community to an extent that is contrary to the common interest. |
| --- | --- |

(72)

Pursuant to Article 87(3)(d) EC Treaty, aid to promote culture and heritage conservation may be considered to be compatible with the common market, where such aid does not affect trading conditions and competition in the Community to an extent that is contrary to the common interest.

| (73) | It should be recalled that this exemption needs to be interpreted in a restrictive manner (23). |
| --- | --- |

(73)

It should be recalled that this exemption needs to be interpreted in a restrictive manner (23).

| (74) | The Commission has doubts that the proposed aid resulting from the closed sale of the Tote to Racing can be regarded as justified under Article 87(3)(d) EC Treaty as a measure promoting culture. This measure would not seem to be mainly targeted at a cultural product or project and the award of the proposed aid does not seem to be linked to the alleged cultural value of horseracing. Any funds generated by the measure which would be allocated to the horseracing industry would not primarily benefit activities which could be regarded as related to culture and/or heritage conservation. |
| --- | --- |

(74)

The Commission has doubts that the proposed aid resulting from the closed sale of the Tote to Racing can be regarded as justified under Article 87(3)(d) EC Treaty as a measure promoting culture. This measure would not seem to be mainly targeted at a cultural product or project and the award of the proposed aid does not seem to be linked to the alleged cultural value of horseracing. Any funds generated by the measure which would be allocated to the horseracing industry would not primarily benefit activities which could be regarded as related to culture and/or heritage conservation.

VI.   CONCLUSIONS

In the light of the foregoing considerations, the Commission has doubts about the compatibility of the proposed closed sale of the Tote to Racing. Based on the information submitted by the UK authorities and other interested parties in the course of the preliminary investigation, the Commission has come to the preliminary conclusion that the proposed transaction contains aid. Furthermore, the Commission has doubts that the proposed aid can be declared compatible under Article 87(3)(c) or (d) of the EC Treaty.

Consequently, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty, requests that the United Kingdom submit its comments and to provide all such information as may help to assess the measure, within one month of the date of receipt of this letter. It also requests that the UK authorities forward a copy of this letter to the potential recipient(s) of the aid immediately.

The Commission wishes to remind the United Kingdom that Article 88(3) of the EC Treaty has suspensory effect. It would also like to draw the United Kingdom's attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that, where negative decisions are taken in cases of unlawful aid, the Commission shall decide that the Member State concerned shall take all the necessary measures to recover the aid from the beneficiary, unless this would be contrary to a general principle of Community law.

The Commission wishes to remind the United Kingdom that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.”

---

(1)  The proposed exclusive licence would be different from the present statutory monopoly in so far as the licence contains certain obligations imposed on the licence holder which do not exist at present (e.g. regarding the scope of pool betting activities and relationship to other operators).

1

(2)  PwC performed a discounted cash flow valuation for the first “indicative valuation of the Tote”. In a final evaluation, the results would be crosschecked against other valuation techniques.

2

(3)  Covered by the obligation of professional secrecy.

3

(4)  Bookmakers have to pay a percentage of their profits to the Horseracing Levy Board to finance the racing industry. The Tote's payment in respect of fixed odds betting are similar to other bookmakers whereas the payments for its pool betting operations are settled between the Tote and the Horseracing Levy Board.

4

(5)  Source: Tote Annual report 2004.

5

(6)  Op. cit.

6

(7)  Source: “Horserace Betting and Olympic Lottery Bill — Regulatory Impact Assessment”, prepared by the Department for Culture, Media and Sport, December 2003, p. 6. These figures are based on 1997 data and the Tote's market share as of today is higher (around 5 %).

7

(8)  Source: Op. cit., p. 5.

8

(9)  Source: Op. cit., p. 6.

9

(10)  However, these plans have been postponed at least until 2009, apparently because of difficulties in finding viable solutions for replacing the levy income with commercial revenues.

10

(11)  As explained above (cf. para. 8), the UK Government maintained that the Tote was, ever since its establishment, run in the interests of Racing.

11

(12)  The circumstances in which the clawback clause could be triggered would still need to be negotiated with Racing.

12

(13)  OJ 2004, L 134/114.

13

(14)  OJ 2000, C 121/2.

14

(15)  XXIII report on competition policy (1993), point 402 and further.

15

(16)  In the introduction to the interim report, PwC states that they were asked to “...calculate an updated indicative valuation range of 100 % of the equity of the Tote, which reflects the value of the Tote to Racing.”

16

...calculate an updated indicative valuation range of 100 % of the equity of the Tote, which reflects the value of the Tote to Racing.

(17)  According to that clause, the Government would get a certain percentage of the profits generated by any future sale of the Tote or a significant proportion of its assets.

17

(18)  For similar reasoning, cf. Commission's decision of 20 January 1999 on the acquisition of land under the German Indemnification and Compensation Act, OJ L 107/21, 24.4.1999.

18

(19)  Cf. Commission's decision of 20 January 1999 on the acquisition of land under the German Indemnification and Compensation Act, OJ L 107/21, 24.4.1999.

19

(20)  Cf. Commission's decision of 13 March 2000 regarding the settlement agreement Leuna 2000/Elf/Mider (State aid N 94/98 — Germany).

20

(21)  In the Commission decision regarding PMU, the Commission considered the betting market to be a European market. The decision points out that “While horse-races are organised and run on national racecourses, betting on such races is organised internationally”. The Commission also stated that there was “...some competition in the Community market in [the betting] sector, and it can reasonably be stated that there is trade between Member States in the taking of bets, notably through the exchange of television pictures”. See Commission Decision of 22 September 1993 concerning aid granted by the French Government to the Pari mutuel urbain (PMU) and to the racecourse undertakings, published in the OJ L 300, 7.12.1993, pp. 15.

21

While horse-races are organised and run on national racecourses, betting on such races is organised internationally

some competition in the Community market in [the betting] sector, and it can reasonably be stated that there is trade between Member States in the taking of bets, notably through the exchange of television pictures

(22)  See e.g. the Commission's decision regarding the Irish “Thoroughbred Foal Levy” (State aid NN 118/02), where the Commission declared an aid scheme pursuing the objective of providing technical assistance to breeders, breeding stock and their foals, market development and promotion of sales of bloodstock as being compatible with the EC Treaty.

22

(23)  See for example in para. 26 of the Commission's communication on State aid in the field of public service broadcasting, where it is stated: “It should be recalled that the provisions granting exemption from the prohibition of State aid have to be applied strictly. Therefore, the notion of “culture” within the meaning of Article 87(3)(d) must be interpreted restrictively.”

23

It should be recalled that the provisions granting exemption from the prohibition of State aid have to be applied strictly. Therefore, the notion of “culture” within the meaning of Article 87(3)(d) must be interpreted restrictively.

---

| 8.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/50

---

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.3873 — DAIG/Viterra)

Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda

(2005/C 168/10)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 29. juuni 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt Deutsche Annington Immobilien GmbH (“DAIG”, Saksamaa) [mis kuulub kontserni Terra Firma] omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Viterra Gruppe (“Viterra”, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostmise kaudu. |
| --- | --- |

1.

29. juuni 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt Deutsche Annington Immobilien GmbH (“DAIG”, Saksamaa) [mis kuulub kontserni Terra Firma] omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Viterra Gruppe (“Viterra”, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostmise kaudu.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ettevõtja Terra Firma: erakapitali investor |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ettevõtja Terra Firma: erakapitali investor

| — | ettevõtja DAIG: kinnisvara müük ja rent; |
| --- | --- |

—

ettevõtja DAIG: kinnisvara müük ja rent;

| — | ettevõtja Viterra: kinnisvara müük, rent ja arendus |
| --- | --- |

—

ettevõtja Viterra: kinnisvara müük, rent ja arendus

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta. |
| --- | --- |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3873 — DAIG/Viterra):

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 8.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/51

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.3751 — Novartis/Hexal)

(2005/C 168/11)

(EMPs kohaldatav tekst)

27. toukokuuta 2005 otsustas Komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud Nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 Artikli 6(2) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid. |
| --- | --- |

—

Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid.

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3751 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3751 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 8.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/51

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.3843 — Macquairie/CDPQ/Yellow Brick Road)

(2005/C 168/12)

(EMPs kohaldatav tekst)

1. juuli 2005 otsustas Komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud Nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 Artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid. |
| --- | --- |

—

Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid.

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3843 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3843 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 8.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/52

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.3816 — Apax/Mölnlycke)

(2005/C 168/13)

(EMPs kohaldatav tekst)

15. juuni 2005 otsustas Komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud Nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 Artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid. |
| --- | --- |

—

Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid.

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3816 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3816 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 8.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/53 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/53

---

KOMISJONI ARVAMUS,

1. juuli 2005,

mis käsitleb Belgias asuva Belgoprocess plc hoones 131X (Pamela) asukohaga 1 tehtavatest muudatustest tulenevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kooskõlas EURATOMi asutamislepingu artikliga 37

(2005/C 168/14)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

6. detsembril 2004 sai Euroopa Komisjon Belgia valitsuselt kooskõlas EURATOMi asutamislepingu artikliga 37 üldandmed seoses Belgoprocess plc hoones 131X (Pamela) asukohaga 1 tehtavatest muudatustest tulenevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kavaga.

Kõnealuste andmete põhjal ning pärast konsulteerimist eksperdirühmadega on komisjon koostanud järgmise arvamuse:

| 1. | Kavandatud muudatused on seotud hoonega 131X, kus Pamela käitis muudetakse multifunktsionaalseks töötlemis- ja konditsioneerimisüksuseks keskmise radioaktiivsusega ja kõrgradioaktiivsetele jäätmetele, mis sisaldavad alfa-radioaktiivsust. Muudetud Pamela hoones tekivad üksnes gaasilised heitmed, mis juhitakse peakorstnasse 120X. Pamela hoonest pärinevate heitmete suhtes nähakse ette konkreetsed heitmete piirmäärad. Olemasolevaid peakorstna 120X heitmetega seotud reguleerivaid piirmäärasid siiski ei muudeta. |
| --- | --- |

1.

Kavandatud muudatused on seotud hoonega 131X, kus Pamela käitis muudetakse multifunktsionaalseks töötlemis- ja konditsioneerimisüksuseks keskmise radioaktiivsusega ja kõrgradioaktiivsetele jäätmetele, mis sisaldavad alfa-radioaktiivsust. Muudetud Pamela hoones tekivad üksnes gaasilised heitmed, mis juhitakse peakorstnasse 120X. Pamela hoonest pärinevate heitmete suhtes nähakse ette konkreetsed heitmete piirmäärad. Olemasolevaid peakorstna 120X heitmetega seotud reguleerivaid piirmäärasid siiski ei muudeta.

| 2. | Hoone 131X ja lähima naaberliikmesriigi, antud juhul Madalmaade vaheline kaugus on 11 km. |
| --- | --- |

2.

Hoone 131X ja lähima naaberliikmesriigi, antud juhul Madalmaade vaheline kaugus on 11 km.

| 3. | Tavapärase töö käigus ei põhjusta hoonest 131X pärinevad gaasilised heitmed teiste liikmesriikide elanikkonna tervise seisukohast märkimisväärset ohtu. |
| --- | --- |

3.

Tavapärase töö käigus ei põhjusta hoonest 131X pärinevad gaasilised heitmed teiste liikmesriikide elanikkonna tervise seisukohast märkimisväärset ohtu.

| 4. | Pamela käitisest pärinevaid vedelaid ja tahkeid radioaktiivseid jäätmeid töödeldakse, konditsioneeritakse ja ladustatakse kohapeal. |
| --- | --- |

4.

Pamela käitisest pärinevaid vedelaid ja tahkeid radioaktiivseid jäätmeid töödeldakse, konditsioneeritakse ja ladustatakse kohapeal.

| 5. | Radioaktiivsete jäätmete kavandamata heite korral, mis võib olla tingitud uue ladustamisrajatise üldandmetes käsitletud laadi ja ulatusega avariist, ei oleks teiste liikmesriikide elanikkonna saadavad doosid tervise seisukohast märkimisväärsed. |
| --- | --- |

5.

Radioaktiivsete jäätmete kavandamata heite korral, mis võib olla tingitud uue ladustamisrajatise üldandmetes käsitletud laadi ja ulatusega avariist, ei oleks teiste liikmesriikide elanikkonna saadavad doosid tervise seisukohast märkimisväärsed.

Sellest tulenevalt on komisjon arvamusel, et Belgias asuva Belgoprocess plc hoones 131X (Pamela) asukohaga 1 tehtavatest muudatustest tavapärase töö käigus või üldandmetes käsitletud laadi ja ulatusega avarii korral tulenevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava rakendamine ei tekitaks tervise seisukohast märkimisväärset vee, pinnase või õhu radioaktiivset saastumist teises liikmesriigis.

---

III Teatised

Komisjon

| 8.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/54

---

Kaudse TTA-tegevuse konkursikutsed teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogrammis “Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine”

Temaatiline eelisvaldkond “Eluteadused, genoomika ja biotehnoloogia tervishoius”

Konkursikutse tunnus: FP6-2005-LIFESCIHEALTH-6, FP6-2005-LIFESCIHEALTH-7

(2005/C 168/15)

| 1. | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta otsusega nr 1513/2002/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002—2006), (1) võttis nõukogu 30. septembril 2002 vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogrammi “Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine” (2002—2006) (2) (edaspidi “eriprogramm”).
  Eriprogrammi artikli 5 lõike 1 kohaselt võttis Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi “komisjon”) 9. detsembril 2002 vastu tööprogrammi (3) (edaspidi “tööprogramm”), milles sätestatakse üksikasjalikumalt eriprogrammi eesmärgid, teadus- ja tehnoloogiaprioriteedid ning rakendamise ajakava.
  Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 16. detsembril 2002 vastu määruse eeskirjade kohta, mis käsitlevad ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemist Euroopa Ühenduse kuuenda raamprogrammi (2002—2006) (4) rakendamises ja uurimistulemuste levitamist (edaspidi “osalemiseeskiri”). Vastavalt nimetatud määruse artikli 9 lõikele 1 tuleb kaudse TTA-tegevuse taotlused esitada konkursikutses toodud tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

1.

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta otsusega nr 1513/2002/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002—2006), (1) võttis nõukogu 30. septembril 2002 vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogrammi “Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine” (2002—2006) (2) (edaspidi “eriprogramm”).

Eriprogrammi artikli 5 lõike 1 kohaselt võttis Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi “komisjon”) 9. detsembril 2002 vastu tööprogrammi (3) (edaspidi “tööprogramm”), milles sätestatakse üksikasjalikumalt eriprogrammi eesmärgid, teadus- ja tehnoloogiaprioriteedid ning rakendamise ajakava.

Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 16. detsembril 2002 vastu määruse eeskirjade kohta, mis käsitlevad ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemist Euroopa Ühenduse kuuenda raamprogrammi (2002—2006) (4) rakendamises ja uurimistulemuste levitamist (edaspidi “osalemiseeskiri”). Vastavalt nimetatud määruse artikli 9 lõikele 1 tuleb kaudse TTA-tegevuse taotlused esitada konkursikutses toodud tingimuste kohaselt.

| 2. | Käesolevad kaudse TTA-tegevuse konkursikutsed (edaspidi “konkursikutsed”) koosnevad üldosast ja lisades toodud eritingimustest. Lisades täpsustatakse eelkõige kaudse TTA-tegevuse taotluste esitamise tähtaeg, hindamise lõpuleviimise esialgne kuupäev, soovituslik eelarve, asjaomased teostusvahendid ja valdkonnad, taotluste hindamise kriteeriumid, minimaalne osalejate arv ja võimalikud kitsendavad tingimused. |
| --- | --- |

2.

Käesolevad kaudse TTA-tegevuse konkursikutsed (edaspidi “konkursikutsed”) koosnevad üldosast ja lisades toodud eritingimustest. Lisades täpsustatakse eelkõige kaudse TTA-tegevuse taotluste esitamise tähtaeg, hindamise lõpuleviimise esialgne kuupäev, soovituslik eelarve, asjaomased teostusvahendid ja valdkonnad, taotluste hindamise kriteeriumid, minimaalne osalejate arv ja võimalikud kitsendavad tingimused.

| 3. | Kaudse TTA-tegevuse taotlusi võivad komisjonile esitada füüsilised ja juriidilised isikud, keda ei jäeta osalemiseeskirjas või nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (5) artikli 114 lõikes 2 sätestatud tingimuste kohaselt valikumenetlusest kõrvale (edaspidi “taotluste esitajad”) ja kes vastavad osalemiseeskirjas ja asjaomases konkursikutses esitatud tingimustele.
  Taotluste esitajate osalemise tingimusi kontrollitakse kaudse TTA-tegevuse üle peetavate läbirääkimiste käigus. Enne seda peavad taotluste esitajad alla kirjutama avaldusele, et ükski finantsmääruse artikli 93 lõikes 1 nimetatud juhtudest nende puhul ei kehti. Samuti peavad nad olema komisjonile esitanud komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (6) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 173 lõikes 2 loetletud teabe.
  Euroopa Ühendus on vastu võtnud võrdsete võimaluste poliitika ning sellest lähtuvalt on eriti teretulnud naiste esitatud kaudse TTA-tegevuse taotlused ning naiste osalemine taotluste esitamises. |
| --- | --- |

3.

Kaudse TTA-tegevuse taotlusi võivad komisjonile esitada füüsilised ja juriidilised isikud, keda ei jäeta osalemiseeskirjas või nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (5) artikli 114 lõikes 2 sätestatud tingimuste kohaselt valikumenetlusest kõrvale (edaspidi “taotluste esitajad”) ja kes vastavad osalemiseeskirjas ja asjaomases konkursikutses esitatud tingimustele.

Taotluste esitajate osalemise tingimusi kontrollitakse kaudse TTA-tegevuse üle peetavate läbirääkimiste käigus. Enne seda peavad taotluste esitajad alla kirjutama avaldusele, et ükski finantsmääruse artikli 93 lõikes 1 nimetatud juhtudest nende puhul ei kehti. Samuti peavad nad olema komisjonile esitanud komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (6) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 173 lõikes 2 loetletud teabe.

Euroopa Ühendus on vastu võtnud võrdsete võimaluste poliitika ning sellest lähtuvalt on eriti teretulnud naiste esitatud kaudse TTA-tegevuse taotlused ning naiste osalemine taotluste esitamises.

| 4. | Komisjon teeb taotluste esitajatele kättesaadavaks konkursikutse juhendi, mis sisaldab teavet kaudse TTA-tegevuse taotluste koostamise ja esitamise kohta. Komisjon avaldab ka taotluste hindamise ja valikumenetluse juhendi. (7) Nimetatud juhendeid koos tööprogrammi ja muu konkursikutsetega seotud teabega saab komisjonilt järgmisel aadressil:





  European Commission |
| --- | --- |
| The FP6 Information Desk |
| Directorate General RTD |
| B-1049 Brussels |
| Veebileht: http://fp6.cordis.lu/lifescihealth/calls.cfm |

4.

Komisjon teeb taotluste esitajatele kättesaadavaks konkursikutse juhendi, mis sisaldab teavet kaudse TTA-tegevuse taotluste koostamise ja esitamise kohta. Komisjon avaldab ka taotluste hindamise ja valikumenetluse juhendi. (7) Nimetatud juhendeid koos tööprogrammi ja muu konkursikutsetega seotud teabega saab komisjonilt järgmisel aadressil:

European Commission

The FP6 Information Desk

Directorate General RTD

B-1049 Brussels

Veebileht: http://fp6.cordis.lu/lifescihealth/calls.cfm

| 5. | Kaudse TTA-tegevuse taotlused palutakse esitada ainult elektroonilisel kujul veebipõhise elektroonilise taotluste esitamise süsteemi (EPSS (8)) kaudu. Erandjuhtudel võib koordinaator siiski enne konkursikutse tähtaja lõppu taotleda komisjonilt luba esitada taotlus paberkandjal. Kirjalik taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:





  European Commission |
| --- | --- |
| Timothy Hall |
| Directorate General RTD |
| CDMA 2/173 |
| B-1049 Brussels |
| E-posti aadressid: |
| rtd-genomics-biotec@cec.eu.int või |
| rtd-diseases@cec.eu.int |

5.

Kaudse TTA-tegevuse taotlused palutakse esitada ainult elektroonilisel kujul veebipõhise elektroonilise taotluste esitamise süsteemi (EPSS (8)) kaudu. Erandjuhtudel võib koordinaator siiski enne konkursikutse tähtaja lõppu taotleda komisjonilt luba esitada taotlus paberkandjal. Kirjalik taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:

European Commission

Timothy Hall

Directorate General RTD

CDMA 2/173

B-1049 Brussels

E-posti aadressid:

rtd-genomics-biotec@cec.eu.int või

rtd-diseases@cec.eu.int

Eranditaotlust tuleb põhjendada. Taotluste esitajad, kes soovivad esitada taotluse paberkandjal, vastutavad selle eest, et eranditaotlus esitatakse ja sellega seotud menetlus lõpetatakse enne konkursikutse tähtaja lõppu.

Kõik kaudse TTA-tegevuse taotlused peavad koosnema kahest osast: vormid (A osa) ja taotluse sisu (B osa).

Kaudse TTA-tegevuse taotlusi võib koostada võrguväliselt (off-line) või võrgusiseselt (on-line) ja esitada võrgu vahendusel (on-line). Kaudse TTA-tegevuse taotluste B osa saab esitada ainult PDF-vormingus (portable document format, kokkusobiv Adobe versiooniga 3 või uuema versiooniga, embedded fonts). Kokkupakitud (zipped) faile menetlusse ei võeta.

Programm EPSS (kasutamiseks nii võrguväliselt kui võrgus) on kättesaadav Cordis'e veebilehel www.cordis.lu.

Võrgu vahendusel esitatud kaudse TTA-tegevuse taotlusi, mis on puudulikud, loetamatud või sisaldavad viirusi, menetlusse ei võeta.

Kaudse TTA-tegevuse taotlusi, mis on esitatud teisaldataval elektroonilisel andmekandjal (nt CD-ROM või diskett), e-postiga või faksi teel, menetlusse ei võeta.

Kaudse TTA-tegevuse taotlusi, mida on lubatud esitada paberkandjal ja mis on puudulikud, menetlusse ei võeta.

Taotluste esitamise võimalused on täpsemalt ära toodud taotluste hindamise ja valikumenetluse juhendi J lisas.

| 6. | Kaudse TTA-tegevuse taotlused peavad jõudma komisjoni hiljemalt asjaomases konkursikutses märgitud sulgemiskuupäeval ja -kellaajal. Hiljem saabunud taotlusi menetlusse ei võeta.
  Kaudse TTA-tegevuse taotlusi, mille puhul minimaalne osalejate arv ei vasta asjaomases konkursikutses ettenähtud tingimustele, menetlusse ei võeta.
  Sama kehtib ka kõikide tööprogrammis nimetatud täiendavate kõlblikkuskriteeriumide kohta. |
| --- | --- |

6.

Kaudse TTA-tegevuse taotlused peavad jõudma komisjoni hiljemalt asjaomases konkursikutses märgitud sulgemiskuupäeval ja -kellaajal. Hiljem saabunud taotlusi menetlusse ei võeta.

Kaudse TTA-tegevuse taotlusi, mille puhul minimaalne osalejate arv ei vasta asjaomases konkursikutses ettenähtud tingimustele, menetlusse ei võeta.

Sama kehtib ka kõikide tööprogrammis nimetatud täiendavate kõlblikkuskriteeriumide kohta.

| 7. | Juhul kui sama kaudse TTA-tegevuse taotlus on esitatud mitu korda, vaatab komisjon läbi viimase enne asjaomases konkursikutses märgitud sulgemiskuupäeva ja -kellaaega saabunud versiooni. |
| --- | --- |

7.

Juhul kui sama kaudse TTA-tegevuse taotlus on esitatud mitu korda, vaatab komisjon läbi viimase enne asjaomases konkursikutses märgitud sulgemiskuupäeva ja -kellaaega saabunud versiooni.

| 8. | Kaudse TTA-tegevuse taotlusi võidakse hinnata hilisemates hindamisvoorudes, kui selline võimalus on asjaomase konkursikutsega ette nähtud. |
| --- | --- |

8.

Kaudse TTA-tegevuse taotlusi võidakse hinnata hilisemates hindamisvoorudes, kui selline võimalus on asjaomase konkursikutsega ette nähtud.

| 9. | Taotluste esitajatel palutakse märkida asjaomase konkursikutse tunnus igasuguses kutsega seotud kirjavahetuses (nt teabe küsimisel või taotluse esitamisel). |
| --- | --- |

9.

Taotluste esitajatel palutakse märkida asjaomase konkursikutse tunnus igasuguses kutsega seotud kirjavahetuses (nt teabe küsimisel või taotluse esitamisel).

---

(1)  EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1.

(2)  EÜT L 294, 29.10.2002, lk 1.

(3)  Komisjoni otsus K(2002)4789, mida on muudetud otsustega K(2003) 577, K(2003) 955, K(2003) 1952, K(2003) 3543, K(2003) 3555, K(2003) 4609, K(2003) 5183, K(2004) 433, K(2004) 2002, K(2004) 2727, K(2004) 3324, K(2004) 4178, K(2004) 5286, K(2005) 27, K(2005) 961, ja K(2005) 2076. Kõik nimetatud otsused on avaldamata.

(4)  EÜT L 355, 30.12.2002, lk 23.

(5)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(6)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

(7)  Otsus K(2003) 883, 27.3.2003, mida on viimati muudetud otsusega K(2004) 1855, 18.5.2004.

(8)  EPSS (Electronic Proposal Submission System) on programm ettepanekute elektrooniliseks koostamiseks ja esitamiseks.

---

1. LISA

FP6-2005-LIFESCIHEALTH-6

Teave konkursikutse kohta (temaatiline konkursikutse)

1.   Eriprogramm: “Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine”

2.   Tegevusala: teadusuuringute temaatiline eelisvaldkond “Eluteadused, genoomika ja biotehnoloogia tervishoius”.

3.   Konkursikutse nimetus: temaatiline konkursikutse valdkonnas “Eluteadused, genoomika ja biotehnoloogia tervishoius”.

4.   Konkursikutse tunnus: FP6-2005-LIFESCIHEALTH-6

5.   Avaldamise kuupäev:

6.   Sulgemiskuupäev: 9. november 2005 kell 17.00 (Brüsseli aja järgi).

7.   Soovituslik kogueelarve: 381.6 miljonit eurot, mis jaguneb järgmiselt:

8.   Konkursikutse valdkonnad ja vahendid: Taotlusi oodatakse järgmistes valdkondades, mida kirjeldatakse ainult tegevusala koodiga. Täisnimetuse ja täiskirjelduse määramiseks peavad taotlejad vaatama tööprogrammi (1.3 jagu Tehniline sisu). Taotluste hindamine tugineb teema tööprogrammi kohasele täiskirjeldusele. Teema puhul kasutatav vahend on määratletud.

Eritoetusmeetmed esimeses eelisvaldkonnas

9.   Osalejate miinimumarv (2):

| Vahend | Osalejate miinimumarv |
| --- | --- |
| Integreeritud projekt, pädevusvõrgustik, sihtotstarbeline teadusprojekt ja eritoetusmeetmed | Kolm iseseisvat juriidilist isikut kolmest erinevast liikmes- või assotsieerunud riigist (hõlmab assotsieerunud kandidaatriike), sealhulgas vähemalt kahest liikmes- või assotsieerunud kandidaatriigist. |
| Eritoetusmeetmed | Üks juriidiline isik liikmes- või assotsieerunud riigist |

Vahend

Osalejate miinimumarv

Integreeritud projekt, pädevusvõrgustik, sihtotstarbeline teadusprojekt ja eritoetusmeetmed

Kolm iseseisvat juriidilist isikut kolmest erinevast liikmes- või assotsieerunud riigist (hõlmab assotsieerunud kandidaatriike), sealhulgas vähemalt kahest liikmes- või assotsieerunud kandidaatriigist.

Eritoetusmeetmed

Üks juriidiline isik liikmes- või assotsieerunud riigist

10.   Osalemispiirangud: puuduvad

11.   Konsortsiumikokkulepped:

| — | Integreeritud projektides ja pädevusvõrgustikes osalejad peavad sõlmima konsortsiumikokkuleppe. |
| --- | --- |

—

Integreeritud projektides ja pädevusvõrgustikes osalejad peavad sõlmima konsortsiumikokkuleppe.

| — | Kõnealusest konkursikutsest tulenevates sihtotstarbelistes teadusprojektides, koordineerimis- ja eritoetusmeetmetes osalejatel soovitatakse sõlmida konsortsiumikokkulepe, kuid see ei ole kohustuslik. |
| --- | --- |

—

Kõnealusest konkursikutsest tulenevates sihtotstarbelistes teadusprojektides, koordineerimis- ja eritoetusmeetmetes osalejatel soovitatakse sõlmida konsortsiumikokkulepe, kuid see ei ole kohustuslik.

12.   Hindamismenetlus:

| — | hindamine toimub üheastmelise menetlusena; |
| --- | --- |

—

hindamine toimub üheastmelise menetlusena;

| — | taotlusi ei hinnata anonüümselt; |
| --- | --- |

—

taotlusi ei hinnata anonüümselt;

| — | hindamisprotsess võib hõlmata taotluste “kaughindamist”; |
| --- | --- |

—

hindamisprotsess võib hõlmata taotluste “kaughindamist”;

| — | taotlejaid võib kutsuda oma taotlust arutama. |
| --- | --- |

—

taotlejaid võib kutsuda oma taotlust arutama.

13.   Hindamiskriteeriumid: iga vahendi puhul kohaldatavad kriteeriumid (sealhulgas iga vahendi osakaal ja künnis ning üldkünnis) on toodud tööprogrammi B lisas.

14.   Hindamise ja lepingute võimalik ajakava:

| — | Hindamistulemused: esialgsete plaanide kohaselt saavad need teatavaks umbes nelja kuu jooksul alates konkursi lõpptähtajast. |
| --- | --- |

—

Hindamistulemused: esialgsete plaanide kohaselt saavad need teatavaks umbes nelja kuu jooksul alates konkursi lõpptähtajast.

| — | Lepingute allkirjastamine: selle konkursikutse esimesed lepingud jõustuvad eeldatavalt enne 2006. aasta lõppu. |
| --- | --- |

—

Lepingute allkirjastamine: selle konkursikutse esimesed lepingud jõustuvad eeldatavalt enne 2006. aasta lõppu.

---

(1)  IP — integreeritud projekt (integrated project); NOE — pädevusvõrgustik (network of excellence); STREP — sihtotstarbeline teadusprojekt (specific targeted research project); CA — kooskõlastusmeetmed (coordination action); SSA — eritoetusmeetmed (specific support action).

(2)  MS — ELi liikmesriigid; AS (sealhulgas ACC) — assotsieerunud riigid; ACC — assotsieerunud kandidaatriigid.

Liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud mis tahes juriidiline isik, mis koosneb nõutavast osaliste määrast, võib üksi osaleda kaudses meetmes.

---

2. LISA

FP6-2005-LIFESCIHEALTH-7

Teave konkursikutse kohta (väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele suunatud sihtotstarbelised teadusprojektid)

1.   Eriprogramm: “Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine”

2.   Tegevusala: teadusuuringute temaatiline eelisvaldkond “Eluteadused, genoomika ja biotehnoloogia tervishoius”.

3.   Konkursikutse nimetus: väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele suunatud sihtotstarbeliste teadusprojektidega seotud konkursikutse valdkonnas “Eluteadused, genoomika ja biotehnoloogia tervishoius”.

4.   Konkursikutse tunnus: FP6-2005-LIFESCIHEALTH-7

5.   Avaldamise kuupäev:

6.   Sulgemiskuupäev: 9. november 2005 kell 17.00 (Brüsseli aja järgi).

7.   Soovituslik kogueelarve: 171 miljonit eurot, mis jaguneb järgmiselt:

8.   Konkursikutse valdkonnad ja vahendid: Taotlusi oodatakse järgmistes valdkondades, mida kirjeldatakse ainult tegevusala koodiga. Täisnimetuse ja valdkonna määramiseks peavad taotlejad vaatama tööprogrammi (1.3 jagu “Tehniline sisu”). Taotluste hindamine tugineb tööprogrammi kohasele täismääratlusele.

9.   Osalejate miinimumarv (2):

| Vahend | Osalejate miinimumarv |
| --- | --- |
| Sihtotstarbelised teadusprojektid | Kolm iseseisvat juriidilist isikut kolmest erinevast liikmes- või assotsieerunud riigist (hõlmab assotsieerunud kandidaatriike), sealhulgas vähemalt kahest liikmes- või assotsieerunud kandidaatriigist. |

Vahend

Osalejate miinimumarv

Sihtotstarbelised teadusprojektid

Kolm iseseisvat juriidilist isikut kolmest erinevast liikmes- või assotsieerunud riigist (hõlmab assotsieerunud kandidaatriike), sealhulgas vähemalt kahest liikmes- või assotsieerunud kandidaatriigist.

10.   Osalemispiirangud: kõik konsortsiumid peaksid saama 30—50 % EÜ väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele suunatud eelarvevahenditest.

11.   Konsortsiumikokkulepped: Kõnealusest konkursikutsest tulenevates sihtotstarbelistes teadusprojektides osalejatel soovitatakse sõlmida konsortsiumikokkulepe, kuid see pole nõutav.

12.   Hindamismenetlus: hindamine toimub üheastmelise menetlusena;

taotlusi ei hinnata anonüümselt;

hindamisprotsess võib hõlmata taotluste “kaughindamist”;

taotlejaid võib kutsuda oma taotlust arutama.

13.   Hindamiskriteeriumid: iga vahendi puhul kohaldatavad kriteeriumid (sealhulgas iga vahendi osakaal ja künnis ning üldkünnis) on toodud tööprogrammi B lisas.

14.   Hindamise ja lepingute võimalik ajakava:

| — | Hindamistulemused: esialgsete plaanide kohaselt saavad need teatavaks umbes nelja kuu jooksul alates konkursi lõpptähtajast. |
| --- | --- |

—

Hindamistulemused: esialgsete plaanide kohaselt saavad need teatavaks umbes nelja kuu jooksul alates konkursi lõpptähtajast.

| — | lepingute allkirjastamine: selle konkursikutse esimesed lepingud jõustuvad eeldatavalt enne 2006. aasta lõppu. |
| --- | --- |

—

lepingute allkirjastamine: selle konkursikutse esimesed lepingud jõustuvad eeldatavalt enne 2006. aasta lõppu.

---

(1)  STREP – sihtotstarbeline teadusprojekt (specific targeted research project)

(2)  MS — ELi liikmesriigid; AS (sealhulgas ACC) — assotsieerunud riigid; ACC — assotsieerunud kandidaatriigid.

Liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud mis tahes juriidiline isik, mis koosneb nõutavast osaliste määrast, võib üksi osaleda kaudses meetmes.

---

| 8.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/64 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/64

---

Kaudse TTA-tegevuse konkursikutsed teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogrammis “Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine”

Eelisvaldkond: “Lennundus ja kosmoseuuringud”, “Säästvad energiasüsteemid” ning “Säästev maismaa- ja meretransport”

Pakkumiskutse tunnus: FP6-2005-TREN-4-Aero/FP6-2005-TREN-4

(2005/C 168/16)

| 1. | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta otsusega nr 1513/2002/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002—2006), (1) võttis nõukogu 30. septembril 2002. aastal vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogrammi “Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine” (2002—2006) (2) (edaspidi “eriprogramm”).
  Eriprogrammi artikli 5 lõike 1 kohaselt võttis Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi “komisjon”) 9. detsembril 2002. aastal vastu tööprogrammi (3) (edaspidi “tööprogramm”), milles sätestatakse üksikasjalikumalt eriprogrammi eesmärgid, teadus- ja tehnoloogiaprioriteedid ning rakendamise ajakava.
  Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 16. detsembril 2002. aastal vastu määruse eeskirjade kohta, mis käsitlevad ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemist Euroopa Ühenduse kuuenda raamprogrammi (2002—2006) rakendamises ja uurimistulemuste levitamist (4) (edaspidi osalemiseeskiri). Vastavalt nimetatud määruse artikli 9 lõikele 1 tuleb kaudse TTA-tegevuse taotlusi esitada konkursikutses toodud tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

1.

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta otsusega nr 1513/2002/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002—2006), (1) võttis nõukogu 30. septembril 2002. aastal vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogrammi “Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine” (2002—2006) (2) (edaspidi “eriprogramm”).

Eriprogrammi artikli 5 lõike 1 kohaselt võttis Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi “komisjon”) 9. detsembril 2002. aastal vastu tööprogrammi (3) (edaspidi “tööprogramm”), milles sätestatakse üksikasjalikumalt eriprogrammi eesmärgid, teadus- ja tehnoloogiaprioriteedid ning rakendamise ajakava.

Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 16. detsembril 2002. aastal vastu määruse eeskirjade kohta, mis käsitlevad ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemist Euroopa Ühenduse kuuenda raamprogrammi (2002—2006) rakendamises ja uurimistulemuste levitamist (4) (edaspidi osalemiseeskiri). Vastavalt nimetatud määruse artikli 9 lõikele 1 tuleb kaudse TTA-tegevuse taotlusi esitada konkursikutses toodud tingimuste kohaselt.

| 2. | Käesolevad kaudse TTA-tegevuse konkursikutsed (edaspidi “konkursikutsed”) koosnevad üldosast ja lisades toodud eritingimustest. Lisades täpsustatakse eelkõige kaudse TTA-tegevuse taotluste esitamise tähtajad, hindamiste lõpuleviimise esialgsed kuupäevad, vastav eelarve, projektitüübid ja valdkonnad, kaudse TTA-tegevuse taotluste hindamise kriteeriumid, minimaalne osalejate arv ja võimalikud kitsendavad tingimused. |
| --- | --- |

2.

Käesolevad kaudse TTA-tegevuse konkursikutsed (edaspidi “konkursikutsed”) koosnevad üldosast ja lisades toodud eritingimustest. Lisades täpsustatakse eelkõige kaudse TTA-tegevuse taotluste esitamise tähtajad, hindamiste lõpuleviimise esialgsed kuupäevad, vastav eelarve, projektitüübid ja valdkonnad, kaudse TTA-tegevuse taotluste hindamise kriteeriumid, minimaalne osalejate arv ja võimalikud kitsendavad tingimused.

| 3. | Kaudse TTA-tegevuse taotlusi võivad komisjonile esitada füüsilised ja juriidilised isikud, keda ei jäeta osalemiseeskirjas või nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (5) artikli 114 lõikes 2 sätestatud tingimuste kohaselt valikumenetlusest kõrvale (edaspidi “taotlejad”) ja kes vastavad osalemiseeskirjas ja vastavas konkursikutses esitatud tingimustele.
  Taotlemistingimused kinnitatakse kaudse TTA-tegevuse üle peetavate läbirääkimiste käigus. Enne seda peavad taotluste esitajad alla kirjutama avaldusele, et ükski finantsmääruse artikli 93 lõikes 1 nimetatud juhtudest nende puhul ei kehti. Samuti peavad nad olema komisjonile esitanud komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (6) artikli 173 lõikes 2 loetletud teabe.
  Euroopa Ühendus on vastu võtnud võrdsete võimaluste poliitika ning sellest lähtuvalt on eriti teretulnud naiste esitatud kaudse TTA-tegevuse taotlused ning naiste osalemine taotluste esitamises. |
| --- | --- |

3.

Kaudse TTA-tegevuse taotlusi võivad komisjonile esitada füüsilised ja juriidilised isikud, keda ei jäeta osalemiseeskirjas või nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (5) artikli 114 lõikes 2 sätestatud tingimuste kohaselt valikumenetlusest kõrvale (edaspidi “taotlejad”) ja kes vastavad osalemiseeskirjas ja vastavas konkursikutses esitatud tingimustele.

Taotlemistingimused kinnitatakse kaudse TTA-tegevuse üle peetavate läbirääkimiste käigus. Enne seda peavad taotluste esitajad alla kirjutama avaldusele, et ükski finantsmääruse artikli 93 lõikes 1 nimetatud juhtudest nende puhul ei kehti. Samuti peavad nad olema komisjonile esitanud komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (6) artikli 173 lõikes 2 loetletud teabe.

Euroopa Ühendus on vastu võtnud võrdsete võimaluste poliitika ning sellest lähtuvalt on eriti teretulnud naiste esitatud kaudse TTA-tegevuse taotlused ning naiste osalemine taotluste esitamises.

| 4. | Komisjon teeb taotluste esitajatele kättesaadavaks konkursikutsete juhendid, mis sisaldavad teavet kaudse TTA-tegevuse taotluste koostamise ja esitamise kohta. Komisjon avaldab ka taotluste hindamise ja valikumenetluse juhendi. (7) Nimetatud juhendeid koos tööprogrammi ja muu konkursikutsetega seotud teabega saab komisjonilt järgmisel aadressil:





  European Commission |
| --- | --- |
| The FP6 Information Desk (A1/CCR) |
| Directorate General TREN |
| B-1049 Brussels |
| Adress E-mail: TREN-FP6@cec.eu.int |
| Internetiaadress: www.cordis.lu/fp6 |

4.

Komisjon teeb taotluste esitajatele kättesaadavaks konkursikutsete juhendid, mis sisaldavad teavet kaudse TTA-tegevuse taotluste koostamise ja esitamise kohta. Komisjon avaldab ka taotluste hindamise ja valikumenetluse juhendi. (7) Nimetatud juhendeid koos tööprogrammi ja muu konkursikutsetega seotud teabega saab komisjonilt järgmisel aadressil:

European Commission

The FP6 Information Desk (A1/CCR)

Directorate General TREN

B-1049 Brussels

Adress E-mail: TREN-FP6@cec.eu.int

Internetiaadress: www.cordis.lu/fp6

| 5. | Kaudse TTA-tegevuse taotlused palutakse esitada ainult elektroonilisel kujul veebipõhise elektroonilise taotlemise süsteemi (EPSS) (8) kaudu. Erandjuhtudel võib koordinaator siiski enne konkursikutse tähtaja lõppu taotleda komisjonilt luba esitada taotlus paberkandjal. Luba tuleb taotleda kirjalikult ühel järgmistest aadressidest:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate General TREN (A1/CCR) |
| B-1049 Brussels |
| Adress E-mail: TREN-FP6@cec.eu.int |

5.

Kaudse TTA-tegevuse taotlused palutakse esitada ainult elektroonilisel kujul veebipõhise elektroonilise taotlemise süsteemi (EPSS) (8) kaudu. Erandjuhtudel võib koordinaator siiski enne konkursikutse tähtaja lõppu taotleda komisjonilt luba esitada taotlus paberkandjal. Luba tuleb taotleda kirjalikult ühel järgmistest aadressidest:

European Commission

Directorate General TREN (A1/CCR)

B-1049 Brussels

Adress E-mail: TREN-FP6@cec.eu.int

Taotlusele tuleb lisada selgitus erandi tegemise vajaduse kohta. Taotluse esitajad, kes soovivad esitada taotluse paberkandjal, vastutavad selle eest, et eranditaotlus esitatakse ja sellega seotud menetlus lõpetatakse enne konkursikutse tähtaja lõppu.

Kõik kaudse TTA-tegevuse taotlused peavad sisaldama kahte osa: vormid (A osa) ja projekt (B osa).

Kaudse TTA-tegevuse taotlusi võib koostada off-line või on-line ja esitada on-line. Kaudse TTA-tegevuse taotluste B osa saab esitada ainult PDF kujul (“portable document format”, vastavalt Adobe versioonile 3 või uuem, embadded fonts). Kokkupakitud (“zipped”) faile menetlusse ei võeta.

Programm EPSS jaoks (off-line või on-line kasutamiseks) on kättesaadav Cordis'e veebilehel www.cordis.lu.

On-line esitatud kaudse TTA-tegevuse taotlused, mis on puudulikud, loetamatud või sisaldavad viirusi, menetlusse ei võeta.

Kaudse TTA-tegevuse taotlusi, mis on esitatud teisaldataval elektroonilisel andmekandjal (nt CD-ROM või diskett), E-postiga või faksi teel, menetlusse ei võeta.

Kaudse TTA-tegevuse taotlusi, mida on lubatud esitada paberil, kuid on mittetäielikud, menetlusse ei võeta.

Taotluste esitamise võimalused on täpsemalt ära toodud taotluste hindamise ja valikumenetluse juhendi J lisas.

| 6. | Kaudse TTA-tegevuse taotlused peavad jõudma komisjoni hiljemalt vastavas konkursikutses märgitud sulgemiskuupäeval ja -kellaajal. Hiljem saabunud kaudse TTA-tegevuse taotlusi menetlusse ei võeta.
  Kaudse TTA-tegevuse taotlusi, mille puhul minimaalne osalejate arv ei vasta vastavas konkursikutses ettenähtud tingimustele, menetlusse ei võeta.
  Sama kehtib ka kõikide tööprogrammis nimetatud täiendavate kõlblikkuskriteeriumide kohta. |
| --- | --- |

6.

Kaudse TTA-tegevuse taotlused peavad jõudma komisjoni hiljemalt vastavas konkursikutses märgitud sulgemiskuupäeval ja -kellaajal. Hiljem saabunud kaudse TTA-tegevuse taotlusi menetlusse ei võeta.

Kaudse TTA-tegevuse taotlusi, mille puhul minimaalne osalejate arv ei vasta vastavas konkursikutses ettenähtud tingimustele, menetlusse ei võeta.

Sama kehtib ka kõikide tööprogrammis nimetatud täiendavate kõlblikkuskriteeriumide kohta.

| 7. | Juhul kui sama kaudse TTA-tegevuse taotlus on esitatud mitu korda, menetleb komisjon viimast enne vastavas konkursikutses märgitud sulgemiskuupäeva ja -kellaaega saabunud versiooni. |
| --- | --- |

7.

Juhul kui sama kaudse TTA-tegevuse taotlus on esitatud mitu korda, menetleb komisjon viimast enne vastavas konkursikutses märgitud sulgemiskuupäeva ja -kellaaega saabunud versiooni.

| 8. | Kaudse TTA-tegevuse taotlusi võidakse hinnata hilisemates hindamisvoorudes, kui selline võimalus on vastavas konkursikutses ette nähtud. |
| --- | --- |

8.

Kaudse TTA-tegevuse taotlusi võidakse hinnata hilisemates hindamisvoorudes, kui selline võimalus on vastavas konkursikutses ette nähtud.

| 9. | Taotlejatel palutakse märkida vastava konkursikutse tunnus igasuguses kutsega seotud kirjavahetuses (nt. teabe küsimisel või kaudse TTA-tegevuse taotluse esitamisel). |
| --- | --- |

9.

Taotlejatel palutakse märkida vastava konkursikutse tunnus igasuguses kutsega seotud kirjavahetuses (nt. teabe küsimisel või kaudse TTA-tegevuse taotluse esitamisel).

---

(1)  EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1.

(2)  EÜT L 294, 29.10.2002, lk 1.

(3)  Komisjoni otsus K(2002) 4789, mida on muudetud otsustega K(2003) 577, K(2003) 955, K(2003 )1952, K(2003) 3543, K(2003) 3555, ja K(2003) 4609, K(2003) 5183, K(2004) 433 K(2004) 2002, K(2004) 2727, K(2004) 3324, K(2004) 4178, K(2004) 5286, K(2005) 27, K(2005) 961, ja K(2005) 2076 Kõik nimetatud otsused on avaldamata.

(4)  EÜT L 355, 30.12.2002, lk 23.

(5)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(6)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

(7)  Otsus K(2003) 883, 27.3.2003, mida on viimati muudetud otsusega K(2004) 1855, 18.5.2004

(8)  EPSS on programm taotluste elektrooniliseks koostamiseks ja esitamiseks.

---

LISA

1.   Eriprogramm: Euroopa teadusruumi lõimimine ja tugevdamine

2.   Tegevus:

| — | teadusuuringute eelisvaldkond “Lennundus ja kosmoseuuringud”; |
| --- | --- |

—

teadusuuringute eelisvaldkond “Lennundus ja kosmoseuuringud”;

| — | teadusuuringute eelisvaldkond “Säästev areng, globaalsed muutused ja ökosüsteemid”. Alajaotis “Säästvad energiasüsteemid”; |
| --- | --- |

—

teadusuuringute eelisvaldkond “Säästev areng, globaalsed muutused ja ökosüsteemid”. Alajaotis “Säästvad energiasüsteemid”;

| — | teadusuuringute eelisvaldkond “Säästev areng, globaalsed muutused ja ökosüsteemid”. Alajaotis “Säästev maismaa- ja meretransport”. |
| --- | --- |

—

teadusuuringute eelisvaldkond “Säästev areng, globaalsed muutused ja ökosüsteemid”. Alajaotis “Säästev maismaa- ja meretransport”.

3.   Pakkumiskutse nimetus: Korraline pakkumiskutse valdkondades “Lennundus ja kosmoseuuringud”, “Säästvad energiasüsteemid” ning “Säästev maismaa- ja meretransport”.

4.   Pakkumiskutse tunnus: FP6-2005-TREN-4-Aero/FP6-2005-TREN-4

5.   Avaldamiskuupäev:

6.   Sulgemiskuupäevad: 04/11/2005 kell 17.00 (Brüsseli kohaliku aja järgi) (“Lennundus ja kosmoseuuringud”) ning 22.12.2005 17.00 (Brüsseli kohaliku aja järgi) (“Säästvad energiasüsteemid” ja “Säästev maismaa- ja meretransport”).

7.   Soovituslik kogueelarve: 214 miljonit eurot, mis jaguneb järgmiselt:

“Lennundus ja kosmoseuuringud”: 53 miljonit eurot

“Säästvad energiasüsteemid”: 125 miljonit eurot

“Säästev maismaa- ja meretransport”: 36 miljonit eurot

8.   Pakkumiskutse valdkonnad ja vahendid::

| — | “Lennundus ja kosmoseuuringud”







  Valdkond | Teema | Toetusvahend |
| --- | --- | --- | --- |
| Avatud läbimurdelised uuringud
  (vt jaotis 1.3.1.4) | Vähendatud vahekaugusnormid
  Uurimisvaldkond 4.c | STREP |
| Lennuliikluse uuendusliku juhtimise uuring
  Uurimisvaldkond 4.g | STREP |
| Kooskõlastusmeetmed
  Uurimisvaldkond 4.h | CA |
| Kogu lennutranspordisüsteemi hõlmav teabehaldamine
  Uurimisvaldkond 4.j | STREP |
| Lennuliikluse juhtimine: ohutuseeskirjad ja järelevalve
  Uurimisvaldkond 4.k | STREP |
| Keerisjäljest tingitud läbilaskevõimepiirangute leevendamine
  Uurimisvaldkond 4.l | STREP |
| Keskkonnateadlik lennutransport
  Uurimisvaldkond 4.m | STREP |
| 1.3.2 | Olemasoleva tehnoloogia või seadme integreeritud ja keskendatud parandamine |

—

“Lennundus ja kosmoseuuringud”

Valdkond

Teema

Toetusvahend

Avatud läbimurdelised uuringud

(vt jaotis 1.3.1.4)

Vähendatud vahekaugusnormid

Uurimisvaldkond 4.c

STREP

Lennuliikluse uuendusliku juhtimise uuring

Uurimisvaldkond 4.g

STREP

Kooskõlastusmeetmed

Uurimisvaldkond 4.h

CA

Kogu lennutranspordisüsteemi hõlmav teabehaldamine

Uurimisvaldkond 4.j

STREP

Lennuliikluse juhtimine: ohutuseeskirjad ja järelevalve

Uurimisvaldkond 4.k

STREP

Keerisjäljest tingitud läbilaskevõimepiirangute leevendamine

Uurimisvaldkond 4.l

STREP

Keskkonnateadlik lennutransport

Uurimisvaldkond 4.m

STREP

1.3.2

Olemasoleva tehnoloogia või seadme integreeritud ja keskendatud parandamine

Teema 13: Lennuliikluse juhtimissüsteemi protsesside täiustamine valideerimise kaudu

IP

| — | Säästvad energiasüsteemid







  Valdkond | Teema | Toetusvahend |
| --- | --- | --- | --- |
| Jaotis 6.1.3.1.1.1
  “Taastuva energia kulusäästlik tootmine” | Biomassil töötavate automaatküttesüsteemide uudseid võimalusi | STREP |
| Päikeseküte ja -jahutus | STREP |
| Geotermiline energia | STREP |
| Uuenduslikud tuulepargid, nende komponendid ja projekteerimisvahendid | STREP |
| Päikeseenergia uue põlvkonna tehnoloogia/toodete võimalusi | STREP |
| Ookeanide ja merede energia kasutamise tehnoloogia | STREP |
| Kõik | CA, SSA |
| Jaotis 6.1.3.1.1.2
  “Taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe ulatuslik integreerimine” ning jaotis 6.1.3.1.2.2 “Mitme energialiigi koostootmine” | Jaotusvõrguga seotud küsimused — hajus elektritootmine | STREP, CA ja SSA |
| Jaotusvõrguga seotud küsimused — elektrivõrkude haldamine tuuleenergia suuremahulisel hajustootmisel | STREP, CA ja SSA |
| Jaotis 6.1.3.1.2.1
  “Ökoehitised” | Ökoehitised | STREP |
| Jaotis 6.1.3.1.2.2
  “Mitme energialiigi koostootmine” | Mitme energialiigi koostootmine | STREP |
| Jaotis 6.1.3.1.1.2
   “Taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe ulatuslik integreerimine” | CONCERTO II — Energianõudluse reguleerimine ja taastuvenergiaga varustamine kõrgefektiivses kogukonnas | IP |
| Jaotis 6.1.3.1.2.1
  “Ökoehitised” |
| Jaotis 6.1.3.1.2.2
  “Mitme energialiigi koostootmine” |
| Jaotis 6.1.3.1
   “Temaatiline tutvustamine ja levitamine” | Taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise tehnoloogiad | SSA |
| Taastuvatel energiaallikatel põhinevad kütte- ja jahutustehnoloogiad | SSA |
| Vedela ja gaasilise biokütuse tootmine ja jaotamine | SSA |
| Ökoehitised | SSA |
| Mitme energialiigi koostootmine | SSA |
| Energianõudluse reguleerimine ja taastuvenergiaga varustamine kõrgefektiivses kogukonnas | SSA |
| Alternatiivsed mootorikütused | SSA |
| Jaotis 6.1.3.1.3
  “Alternatiivsed mootorikütused” | CIVITAS Parimate tavade levitamis- ja üleandmismeetmed | SSA |

—

Säästvad energiasüsteemid

Valdkond

Teema

Toetusvahend

Jaotis 6.1.3.1.1.1

“Taastuva energia kulusäästlik tootmine”

Biomassil töötavate automaatküttesüsteemide uudseid võimalusi

STREP

Päikeseküte ja -jahutus

STREP

Geotermiline energia

STREP

Uuenduslikud tuulepargid, nende komponendid ja projekteerimisvahendid

STREP

Päikeseenergia uue põlvkonna tehnoloogia/toodete võimalusi

STREP

Ookeanide ja merede energia kasutamise tehnoloogia

STREP

Kõik

CA, SSA

Jaotis 6.1.3.1.1.2

“Taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe ulatuslik integreerimine” ning jaotis 6.1.3.1.2.2 “Mitme energialiigi koostootmine”

Jaotusvõrguga seotud küsimused — hajus elektritootmine

STREP, CA ja SSA

Jaotusvõrguga seotud küsimused — elektrivõrkude haldamine tuuleenergia suuremahulisel hajustootmisel

STREP, CA ja SSA

Jaotis 6.1.3.1.2.1

“Ökoehitised”

Ökoehitised

STREP

Jaotis 6.1.3.1.2.2

“Mitme energialiigi koostootmine”

Mitme energialiigi koostootmine

STREP

Jaotis 6.1.3.1.1.2

“Taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe ulatuslik integreerimine”

CONCERTO II — Energianõudluse reguleerimine ja taastuvenergiaga varustamine kõrgefektiivses kogukonnas

IP

Jaotis 6.1.3.1.2.1

“Ökoehitised”

Jaotis 6.1.3.1.2.2

“Mitme energialiigi koostootmine”

Jaotis 6.1.3.1

“Temaatiline tutvustamine ja levitamine”

Taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise tehnoloogiad

SSA

Taastuvatel energiaallikatel põhinevad kütte- ja jahutustehnoloogiad

SSA

Vedela ja gaasilise biokütuse tootmine ja jaotamine

SSA

Ökoehitised

SSA

Mitme energialiigi koostootmine

SSA

Energianõudluse reguleerimine ja taastuvenergiaga varustamine kõrgefektiivses kogukonnas

SSA

Alternatiivsed mootorikütused

SSA

Jaotis 6.1.3.1.3

“Alternatiivsed mootorikütused”

CIVITAS Parimate tavade levitamis- ja üleandmismeetmed

SSA

| — | Säästev maismaa- ja meretransport







  Valdkond | Teema | Toetusvahend |
| --- | --- | --- | --- |
| Eesmärk 1
   “Uued tehnoloogiasuunad ja -põhimõtted kõigi maismaa- ja meretranspordiliikide puhul (maantee-, raudtee- ja veetransport)” | CIVITAS Parimate tavade levitamis- ja üleandmismeetmed | SSA |
| Eesmärk 3
   “Eri transpordiliikide tasakaalustamine ja integreerimine” | Üleeuroopalise raudteetranspordi korraldamise uued põhimõtted | IP |
| Merede kiirteed | IP |
| Kombineeritud reisijateveo kooskõlastamise ja edendamise alused ELis | CA |
| Alusteave kombineeritud reisijateveo arendamiseks | STREP |
| Sõidukite andmehaldus (reisiinfo salvesti, elektroonilised logiraamatud) | STREP |
| Eesmärk 4
  “Maantee-, raudtee- ja veetranspordi ohutuse tõstmine ja liiklusummikute vältimine” | Infrastruktuuri kulujaotusmeetodite parandamine | STREP |
| Asjakohaste lepingusuhete kujundamine | STREP |

—

Säästev maismaa- ja meretransport

Valdkond

Teema

Toetusvahend

Eesmärk 1

“Uued tehnoloogiasuunad ja -põhimõtted kõigi maismaa- ja meretranspordiliikide puhul (maantee-, raudtee- ja veetransport)”

CIVITAS Parimate tavade levitamis- ja üleandmismeetmed

SSA

Eesmärk 3

“Eri transpordiliikide tasakaalustamine ja integreerimine”

Üleeuroopalise raudteetranspordi korraldamise uued põhimõtted

IP

Merede kiirteed

IP

Kombineeritud reisijateveo kooskõlastamise ja edendamise alused ELis

CA

Alusteave kombineeritud reisijateveo arendamiseks

STREP

Sõidukite andmehaldus (reisiinfo salvesti, elektroonilised logiraamatud)

STREP

Eesmärk 4

“Maantee-, raudtee- ja veetranspordi ohutuse tõstmine ja liiklusummikute vältimine”

Infrastruktuuri kulujaotusmeetodite parandamine

STREP

Asjakohaste lepingusuhete kujundamine

STREP

9.   Osalejate väikseim arv (2):

| Toetusvahend | Osalejate väikseim arv |
| --- | --- |
| IP, STREP või CA | Kolm sõltumatut juriidilist isikut kolmest erinevast liikmesriigist või assotsieerunud riigist, mille hulgas on vähemalt kaks liikmesriiki või assotsieerunud kandidaatriiki |
| SSA | Üks juriidiline isik liikmes- või assotsieerunud riigist. |

Toetusvahend

Osalejate väikseim arv

IP, STREP või CA

Kolm sõltumatut juriidilist isikut kolmest erinevast liikmesriigist või assotsieerunud riigist, mille hulgas on vähemalt kaks liikmesriiki või assotsieerunud kandidaatriiki

SSA

Üks juriidiline isik liikmes- või assotsieerunud riigist.

10.   Osalemispiirangud: Puuduvad.

11.   Konsortsiumikokkulepped:

| — | Integreeritud projektis (IP) osalejad peavad sõlmima konsortsiumikokkuleppe. |
| --- | --- |

—

Integreeritud projektis (IP) osalejad peavad sõlmima konsortsiumikokkuleppe.

| — | Käesoleva pakkumiskutse tulemusena sihtotstarbelises teadusprojektis (STREP), kooskõlastusmeetmetes (CA) või eritoetusmeetmetes (SSA) osalejatel soovitatakse sõlmida konsortsiumikokkulepe ja neilt võidakse selle sõlmimist nõuda. |
| --- | --- |

—

Käesoleva pakkumiskutse tulemusena sihtotstarbelises teadusprojektis (STREP), kooskõlastusmeetmetes (CA) või eritoetusmeetmetes (SSA) osalejatel soovitatakse sõlmida konsortsiumikokkulepe ja neilt võidakse selle sõlmimist nõuda.

12.   Hindamismenetlus::

| — | Hindamine toimub üheastmelise menetlusena. |
| --- | --- |

—

Hindamine toimub üheastmelise menetlusena.

| — | Pakkumisi ei hinnata anonüümselt. |
| --- | --- |

—

Pakkumisi ei hinnata anonüümselt.

13.   Hindamiskriteeriumid: Iga toetusvahendi puhul kohaldatavad kriteeriumid (sealhulgas üksiktasemed ja -läved ning kogulävi) on toodud tööprogrammi B lisas.

14.   Hindamise ja lepingute võimalik ajakava::

| — | Hindamistulemused selguvad umbes 3—4 kuu jooksul pärast sulgemiskuupäeva. |
| --- | --- |

—

Hindamistulemused selguvad umbes 3—4 kuu jooksul pärast sulgemiskuupäeva.

| — | Esimeste lepingute sõlmimine: käesoleva pakkumiskutse esimesed lepingud jõustuvad eeldatavalt kümne kuu möödumisel sulgemiskuupäevast. |
| --- | --- |

—

Esimeste lepingute sõlmimine: käesoleva pakkumiskutse esimesed lepingud jõustuvad eeldatavalt kümne kuu möödumisel sulgemiskuupäevast.

15.   Lisatingimused:

| — | Eeldatakse, et käesolev pakkumine piirdub 60—70 projektiga. |
| --- | --- |

—

Eeldatakse, et käesolev pakkumine piirdub 60—70 projektiga.

---

(1)  IP – integreeritud projekt (integrated project); STREP – sihtotstarbeline teadusprojekt (specific targeted research project); CA – kooskõlastusmeetmed (coordination action); SSA – eritoetusmeetmed (specific support action).

(2)  Kaudse meetme ainsaks osalejaks võib olla liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud juriidiline isik, mis koosneb nõutavast osalejate arvust.

---